prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — Att enstaka prognosfel kan spela en avgörande roll när olika prognosmakare jämförs illustreras av att rangordning avseende enskilda år varierar mellan första och sista plats i KI:s utvärdering.46 är bland de prognosmakare som har störst tendens till att underskatta arbetslösheten. Detta kan delvis förklaras av en systematisk överskattning av andelen personer i arbetsmarknadspolitiska program. 44Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget, . 45RiR 2006:23, Det makroekonomiska underlaget i budgetpropositionerna. 46Bergvall Utvärdering av prognoser, specialstudie nr 5, 2005. Diagram 7.3 Genomsnittligt absolut prognosfel och bias för arbetslösheten 19972006 -0,1 -0,2 -0,3 KI SN FID NB SHB Anm.: Med bias avses det genomsnittliga prognosfelet. De relativt stora prognosfel för arbetslösheten som gjort förklaras till stor del av att arbetslösheten först ökade mer, och sedan inte minskade så fort, som prognostiserat. De flesta andra prognosmakare gjorde samma missbedömning. Från och med budgetpropositionen har prognosförutsättningarna försämrats till följd av den AKU-omläggning som genomfördes . AKU-omläggningen försvårade och fortsätter att försvåra prognosarbetet. Antalet länkade serier är kraftigt begränsat och säsongsmönstret är kraftigt ändrat. Trots dessa problem förefaller inte prognosprecisionen ha försämrats därefter. 7.3Jämförelse med föregående prognos Prognosen för svensk BNP-tillväxt 2007 har reviderats upp sedan budgetpropositionen . Det är framför allt en upprevidering av prognosen för de fasta investeringarna samt exporten som ligger bakom den nu starkare prognosen för BNP-tillväxten. Prognosen för hushållens konsumtionsutgifter är oförändrad sedan budgetpropositionen och bedömningen avseende offentliga sektorns konsumtion ligger också i stora drag fast. Det fortsatt höga kapacitetsutnyttjandet i industrin, den starka efterfrågan på svenska produkter och de goda finansiella förutsättningarna har medfört att tillväxten i industrins maskininvesteringar under innevarande år bedöms bli starkare än vad som förutsågs i budgetpropositionen. Tidigareläggningen av vissa bostadsprojekt har också inneburit att investeringstillväxten 2006/07:100 BILAGA 1 nu väntas bli starkare . Sammantaget bedöms bruttoinvesteringarna nu öka jämfört i budgetpropositionen . Prognosen för exporttillväxten 2007 har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Totalt sett väntas exporttillväxten nu uppgå till jämfört i budgetpropositionen. Anledningen till revideringen är dels att exportutfallet för var starkare än prognostiserat samt att förstärkningen av den svenska kronan väntas bli mindre än i den tidigare bedömningen. Dessutom väntas BNP-tillväxten i euroområdet, absolut största exportmarknad, bli starkare. Importprognosen revideras upp från budgetpropositionen främst till följd av den uppreviderade exportprognosen. Sysselsättningstillväxten har reviderats upp , främst till följd av starka månadsutfall och inledningen av . Indikatorerna visar på en fortsatt god efterfrågan. Prognosen för den öppna arbetslösheten har reviderats ned jämfört med i budgetpropositionen. Den största delen av revideringen av den öppna arbetslösheten förklaras av att arbetslösheten redan vid inledningen av året var lägre än vad som förutsågs tidigare. sjönk den öppna arbetslösheten mer än väntat. Åtgärdsvolymen är i stort sett densamma som i budgetpropositionen. Därmed revideras prognosen för den totala arbetslösheten ned 2007. Bedömningen av löneökningstakten har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen, bland annat till följd av en ändrad syn på resursutnyttjandet. Inflationsprognosen har reviderats ned avsevärt. Det beror dels på att inflationen blev betydligt lägre än vad som förutsågs i budgetpropositionen (se avsnitt 7.1), dels på att den senaste tidens utfall och indikatorer tytt på en svagare konsumentprisutveckling . Inflationen mätt med KPI har reviderats ned mindre än den underliggande inflationen mätt med UND1X. Det beror på att prognoserna för bostadsräntorna och för nettot av skatte- och subventionsförändringars direkta konsumentpriseffekter har reviderats. Dessa komponenter ingår i KPI men inte i UND1X. Prognosen för reporäntan är vid utgången av 2007 , vilket är lägre än prognosen i budgetpropositionen. 2006/07:100 BILAGA 1 Valutakursprognosen för mätt med TCW-index har reviderats från 121 till 124 jämfört med budgetpropositionen. Förväntningar om en svagare krona, i handelsviktade termer, beror delvis på en försvagning av kronan . Därtill bedöms kronan förstärkas något mindre jämfört med dollarn. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas nu bli eller högre än beräkningen i budgetpropositionen. Inkomsterna är uppreviderade med varav 15 miljarder avser skatter, medan utgifterna nu beräknas bli lägre än beräknat i budgetpropositionen. Prognosen för BNP-tillväxten i euroområdet har reviderats upp till följd av att utfallet för BNP var starkare än väntat. Däremot har BNP-prognosen för reviderats ned och . Detta beror främst på att utvecklingen på bostadsmarknaden har försämrats mer än väntat, vilket förutses leda till ett mer tydligt fall i bostadsinvesteringarna och en dämpad konsumtionstillväxt. Tabell 7.3 prognoser i budgetpropositionen års vårproposition Procentuell förändring om ej annat anges finansiella sparande2,3 1Procent av arbetskraften. 2Procent av BNP. 3Justerad för ändrad redovisning av premiepensionssystemet. 2006/07:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 1 Internationell konjunktur 1 Världsmarknadsefterfrågan mäter den sammanvägda importefterfrågan i samtliga länder som exporterar till. Källor: , nationella källor och . Anm.: definition för euroområdet och nationell definition för och . Källor: , nationella källor och . -0,9 -0,8 -0,3 -0,1 -0,1 Anm.: HIKP för euroområdet, KPI för och . Källor: , nationella källor och . 2006/07:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 2 Finansiella marknader Ränte- och valutakursantaganden, slutkurs Värde vid respektive års slut -0,15 -0,25 Källor: , och . Ränte- och valutakursantaganden, årsgenomsnitt -0,08 -0,18 Källor: , och . 2006/07:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 3 Svensk efterfrågan och produktion -1,5 -0,6 -2,0 -1,0 -2,6 -0,5 -0,2 -0,4 -0,1 -0,0 -0,0 -0,0 -2,6 -1,9 1I löpande priser. 2Bidrag till BNP-tillväxt. Källor: och . -0,1 -0,2 -0,2 -0,5 -0,5 -0,2 -0,4 -0,1 -0,0 -0,0 -0,0 -1,9 -2,6 -2,6 -3,2 -3,2 -3,0 -3,1 -3,2 Källor: och . Export och import av varor och tjänster samt prisutveckling -2,1 -2,9 -1,5 -1,7 -1,9 -0,4 -0,7 -0,3 -5,0 -0,2 -6,5 -1,4 -6,4 -0,4 -2,6 -1,9 -2,2 -2,1 -1,0 1I löpande priser. 2Varugrupper enligt SNI. Källor: och . 2006/07:100 BILAGA 1 -2,9 -7,1 -0,6 -9,4 -14,2 -1,4 El-, gas- och vattenverk -7,5 -4,4 -5,4 -0,2 -7,6 -1,0 -6,8 -6,3 -1,5 -7,3 -2,7 -0,3 -7,4 -6,3 -6,9 -1,0 -2,6 -2,1 -4,4 -3,6 -5,7 -11,9 1I löpande priser. Källor: och . 2006/07:100 BILAGA 1 Procentuell förändring, löpande priser -2,3 Räntor och utdelningar, netto5 -0,4 -0,5 -0,5 -0,2 -1,6 -18,0 -0,3 -9,0 -21,7 -4,7 -3,6 -9,4 -3,4 -1,0 -0,2 -0,4 -0,2 -0,8 -14,9 -5,9 -2,7 -3,1 -1,9 Andel av disponibel inkomst (inklusive pps) 1I löpande priser. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 6Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande)/ (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner (inkl. PPS)). Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringarna överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. Källor: och . -0,3 -2,2 -0,5 -3,3 -4,0 1 I löpande priser. Källor: och . 2006/07:100 BILAGA 1 -1,1 -0,2 1 I löpande priser. Källor: och . Miljarder kronor, löpande priser, om annat ej anges -1,6 -1,8 -1,3 -1,7 -0,8 Källor: och . -0,1 -1,5 -1,1 -2,4 1 I löpande priser. Källor: och . Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser Källor: och . 2006/07:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 4 Arbetsmarknad, löner, inflation och resursutnyttjande Procentuell förändring om annat ej anges -1,3 -1,5 -1,4 -1,4 -1,1 -0,2 -0,4 -0,8 -1,2 -1,2 -0,3 -0,1 -1,2 -1,4 -0,9 -0,2 -0,4 -0,0 -0,3 -0,5 -0,1 Reguljär syssels.grad, 1664 år3,4 Reguljär syssels.grad, 2064 år3,4 -0,1 Öppen arbetslöshet4,5 Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program Tusental personer, årsgenomsnitt Procent av potentiell nivå7 -0,5 -0,8 -1,3 -0,7 -1,0 -1,8 -1,2 -0,9 -0,2 -0,2 -0,1 -0,6 -1,7 -1,7 -0,8 1Utvecklingen av produktiviteten, arbetade timmar och medelarbetstiden summerar inte alltid till den procentuella förändringen av BNP på grund av avrundning och på grund av att BNP beräknas utifrån marknadspris medan produktiviteten beräknas utifrån baspris. 3Antalet sysselsatta i den aktuella åldersgruppen, exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 4Enligt efter statistikomläggningen 2005. 5I procent av arbetskraften. 6Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. 7Delarna summerar inte alltid till totalen på grund av avrundning och på grund av att BNP-gapet beräknas utifrån BNP till marknadspris medan delgapen beräknas utifrån baspris. Källor: , , och . 2006/07:100 BILAGA 1 Procentuell förändring om annat ej anges Källor: , , och . 2006/07:100 BILAGA 1 Tabeller till avsnitt 5 Den offentliga sektorn Miljarder kronor om annat ej anges -1,5 -1,1 -3,9 -15,6 -16,9 -18,4 -20,0 -22,3 Källor: och . 2006/07:100 BILAGA 1 Miljarder kronor om annat ej anges Transfereringar till privat sektor -1,9 -1,9 -0,5 -1,9 -2,0 Källor: och . Miljarder kronor om annat ej anges Räntor, utdelningar m.m. -0,4 -5,4 Källor: och . 2006/07:100 BILAGA 1 Miljarder kronor om annat ej anges Skatter och statsbidrag1, -0,2 -0,5 -0,2 Resultat före extraordinära poster 1Statsbidrag exklusive mervärdesskatt. 2Övriga inkomster inkluderar de ersättningar som avser kompensation för ingående mervärdesskatt. Källor: och .