prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar har målet att minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred samt att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. ansvarar, inom ramen för sina ordinarie uppgifter, för verksamhet som härrör till verksamhetsområdena Civila försvaret och Svåra påfrestningar. Försörjningen av dricksvatten är i dessa sammanhang den mest omfattande uppgiften. Dricksvatten har en unik förmåga att sprida smitta och förgiftning och är därigenom också särskilt utsatt för sabotage och skadegörelse. I den nya livsmedelslagen som beslutat har regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer givits rätt att meddela föreskrifter om försiktighetsmått i syfte att förebygga och avhjälpa skadeverkningar av sabotage eller annan skadegörelse som kan påverka livsmedelsförsörjning. har av den tidigare regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter på området. Vad gäller verksamhetsområdena Civilt försvar och Svåra påfrestningar har ansvar för att planera och vidta åtgärder för att förebygga, motverka och begränsa risker och sårbarheter vid fredstida kriser och vid höjd beredskap. deltar inom samverkansområdet Farliga ämnen. Viktiga aktiviteter bedöms ligga inom områdena smittsamma djursjukdomar inkluderat stödsystem och led- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ning för detta liksom för händelser som rör B- angrepp, dvs. angrepp med biologiska stridsmedel samt radioaktivt nedfall. Målet för livsmedelspolitiken är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:MJU2). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . har ett långsiktigt arbete med att utforma indikatorer för resultatuppföljningen pågått inom politikområdet. Syftet är att förenkla och förtydliga redovisningen av mål- och resultatuppföljningen till i enlighet med betänkandet 2005/06:MJU2. I en inledningsfas har en översyn av tidigare använda indikatorer genomförts i avvaktan på en utveckling av ytterligare indikatorer avseende jordbruk och fiske. Dessa nya indikatorer planeras att användas fr.o.m. budgetpropositionen . Inom verksamhetsområdet används bl.a. följande sju indikatorer för bedömning av måluppfyllelsen. Indikator 1 Åkerareal per företag, indikator 2 Företag med mjölkkor och indikator 3 Mjölkkor per företag mäter strukturutveckling inom jordbruket. Indikator 4 Utnyttjande av kvoter mäter produktionsnivån inom jordbruket. Indikator 5 Markpriser och arrendepriser mäter förväntad lönsamhet bland jordbruksföretag. Indikator 6 Utvecklingen av handel med livsmedel och jordbruksvaror mäter förändringar i förädlingsledet. Indikator 7 Konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter mäter effekter för konsumenterna. För fisket redovisas här tre indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. Indikator 1 anger antalet överskridande av fiskekvoter och mäter bl.a. kontrollinsatserna för det deklarerade fisket som regleras av kvoter. Målet är att inte några kvoter skall överskridas. Indikatorn kan hänföras till måluppfyllelse av den ekologiskt hållbara delen av det övergripande målet. Indikator 2 anger genomförandetakten för fiskeprogrammen och mäter strukturåtgärdernas omfattning. Strukturåtgärderna har betydelse för utvecklingen av landsbygden och kan hänföras till måluppfyllelse av den socialt hållbara delen av det övergripande målet. Indikator 3 anger landningsvärdet per yrkesfiskelicens och mäter ekonomiskt värde på landad fisk. Indikatorn kan hänföras till måluppfyllelse av den ekonomiskt hållbara delen av det övergripande målet. Ett långsiktigt arbete med indikatorer pågår och ytterligare indikatorer avseende verksamhetsområdet kommer att redovisas fr.o.m. budgetpropositionen 2008. Säker och bra mat När det gäller verksamhetsområdet och bra mat används bl.a. följande fyra indikatorer för bedömning av måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet. Indikator 1 Mikrobiologisk säkerhet fångar upp om maten är säker och mäter graden av mikrobiologisk säkerhet genom att ange andelen avvikelser från de viktigaste kontrollpunkterna vid datorstödda inspektioner i restaurang och storhushåll. Indikator 2 Kemisk säkerhet fångar upp om maten är säker gällande kemisk säkerhet genom att ange ett indexvärde som speglar akrylamidinnehållet i riskprodukter. Indikator 3 Bra matvanor utgörs av ett index för konsumtionsfrekvensen för ett urval av viktiga livsmedelsgrupper. Indikator 4 Förståelse av livsmedelsmärkning mäter hur stor andel konsumenter som förstår ett urval av viktiga märkningsuppgifter på livsmedelsförpackningar. Antalet jordbruksföretag har minskat . ökade dock antalet jordbruksföretag med , troligen främst beroende på införandet av gårdsstödet. Historiskt har medelarealen per företag ökat stadigt, dvs. strukturutvecklingen har lett till allt större företag. sjönk dock medelarealen per företag med , från till ca . Detta skall dock inte ses som ett trendbrott mot allt större företag eller som att strukturutvecklingen har avstannat. Ökningen av antalet företag med liten åkerareal beror på ett flertal faktorer som alla hänger samman med införandet av gårdsstödet. Till viss del beror ökningen på att t.ex. gårdar med hästar nu registrerar sig som jordbruksföretag för att kunna få gårdsstödet. En annan förklaring är att markägare i viss mån har återtagit mark och själva registrerar sin fastighet som jordbruksföretag av samma skäl. Det förekommer också delningar av företag i två mindre enheter och i någon mån har företag som av olika anledning fallit ur tidigare register nu valt att ansöka om gårdsstöd och därmed återkommit i statistiken. Det finns med andra ord ingen övergripande ekonomisk trend mot mindre företag utan den sammantaget stora skillnaden förklaras av införandet av gårdsstödet. En mycket stor del av de nya företagen erhåller dock obetydliga stödutbetalningar. Samma fenomen har uppstått i t.ex. men där har man valt att inte införa de nya företagen i den officiella statistiken i samma utsträckning som i . Det har också skett gradvisa förändringar inom mjölksektorn där produktionen ligger på i stort sett samma nivå som trots att antalet mjölkkor har minskat med . för den gemensamma jordbrukspolitiken innebär att ett stort antal prisreglerande åtgärder skall vidtas i syfte att påverka jordbrukets inriktning och ekonomi. Utrymmet för avvikelser från de gemensamma EU-reglerna är litet. Resultatet av regeltillämpningen i form av utveckling, när det gäller jordbruksföretagens produktion och ekonomi, redovisas kontinuerligt av . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.4 efter storleksgrupp 10,120,0 ha 20,130,0 ha 30,150,0 ha 50,1100,0 ha Källa: 2006. Jordbrukets struktur och åkerarealens användning Indikatorn antalet jordbruksföretag tillsammans med indikatorn den genomsnittliga storleken på företagens åkerareal visar bl.a. strukturutvecklingen inom jordbruket. Som redan har påtalats ökade antalet jordbruksföretag jämfört med till följd av införandet av frikopplade stöd och uppgick till närmare 75 000. Det har inneburit att främst betesmarken har ökat men även åkerarealen har ökat något. Ökningen av antalet jordbruksföretag har skett i företagsgruppen med en åkerareal på mindre än . Många av dessa är hästgårdar med enbart arealer för bete och vallodling. Antalet företag med större areal är oförändrat. Åkerarealens användning är en indikator som visar den relativa lönsamheten och konkurrenskraften i olika produktionsgrenar. Den totala arealen jordbruksmark har varit i stort sett oförändrad . har den anmälda åkerarealen minskat med medan anmäld areal betesmark har ökat med . ökade åkerarealen med medan anmäld betesmark minskade med . Slåtter- och betesvall var 2005 den arealmässigt största grödan. Det är främst arealen havre som har minskat. Arealen oljeväxter ökade marginellt jämfört med . Arealen för baljväxter minskade och sockerbetsarealen ökade jämfört med . Enligt den senaste prognosen blir spannmålsarealen ca 1 miljon hektar, vilket är en minskning med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.5 Åkerarealens användning i hektar Källa: 2006. följer löpande utvecklingen inom jordbrukssektorn ur flera hänseenden, bl.a. för att få en heltäckande bild av konsekvenserna av jordbruksreformen. Inseminationen av nötkreatur har minskat och antalet födda kalvar har minskat , vilket tyder på en minskad nötköttsproduktion . Se också resultatredovisning för Landsbygdspolitiken (avsnitt 7.5). Antalet företag med mjölkkor visar, liksom antalet jordbruksföretag, på strukturutvecklingen inom jordbruket. Antalet företag med mjölkkor har minskat . Antalet mjölkkor har minskat som den genomsnittliga besättningsstorleken har ökat från 27 till 46 kor . Det ger en indikation på storleksrationalisering inom jordbruket där företagen anpassar sig efter krav på lönsamhet och effektivisering. infördes det nya mjölkbidraget till mjölkproducenterna. Syftet med mjölkbidraget är att kompensera mjölkproducenterna för sänkningen av interventionspriserna på mjölk och mjölkprodukter. Drygt 9 300 mjölkproducenter fick mjölkbidrag 2005. kommer mjölkstödet att frikopplas från produktionen. Någon större förändring i mjölkproduktionen till följd av frikopplingen har ännu inte skett. Det minskade antalet kalvar är dock ett tecken på att den svenska mjölkkvoten inte kommer att utnyttjas fullt ut. Tabell 5.6 Fakta om mjölkproduktion Avkastning per ko (kg)P Mjölkinvägning (ton)P Källa: Svensk Mjölk. 3P P Avser kor som ingår i kokontrollen. Flera av jordbrukets produktionsgrenar har påverkats av kvotsystem som syftar till att begränsa den totala produktionen i EU och därmed undvika överskottsproduktion som skulle kräva export med exportbidrag. Utnyttjandet av dessa kvoter i har varit relativt stabilt. Sockerskörden blev preliminärt av kvoten. ökade arealen med knappt en halv procent. Kvotutnyttjandet för mjölkleveranskvoterna uppgick för /06 till , vilket är lägre än föregående år. Det är en relativt kraftig minskning i förhållande till . Kvoterna för am- och dikor samt tackor upphörde som en följd av gårdsstödsreformen. Antalet djur uppvisade dock endast marginella skillnader i förhållande till kvotutnyttjande då kvoterna utnyttjades till . Kvoterna för köttproduktion utnyttjades mellan . Slakten av handjur minskade av 2006 medan slakten av kvigor ökade. är antalet födda kalvar lägre än . Arrende- och markpriser är en indikator som bl.a. kan visa den förväntade lönsamheten inom jordbrukssektorn. Priserna har ökat kraftigt under det senaste årtiondet. har de genomsnittliga arrendepriserna ökat i vissa delar av landet där reformen gett produktionsförändringar. Priset på jordbruksmark har ökat i genomsnitt om året sedan EU-inträde 1995. Prisökningstakten har tilltagit . steg priserna i i genomsnitt . En delförklaring till denna kraftiga prisökning på jordbruksmark kan eventuellt vara den reform av jordbrukspolitiken som trädde i kraft . Låga räntor antas också ha påverkat prisutvecklingen. En indikator som mäter prisutvecklingen för konsumenterna är konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. Priserna på såväl jordbruksreglerade livsmedel som på övriga livsmedel ökade . Detta är samma ökningstakt som för konsumentpriserna i allmänhet. har kravet på effektivisering inom jordbruksnäringen ökat. Priserna på produktionsmedel har stigit . Höjda energipriser leder till att priser på andra insatsmedel, som t.ex. handelsgödsel, också ökar. Avräkningspriserna har sjunkit med . Orsaken till det är bl.a. att världsmarknadspriserna har sjunkit och att den reformering som gjordes av jordbrukspolitiken 2000, Agenda 2000, bl.a. innebar att stödpriserna sänktes. Detta kompenserades delvis med höjda stöd. Även den reform som beslutades i EU 2003, , innebär sänkta stödpriser på t.ex. mjölk. I diagram 5.1 visas utvecklingen . visas endast månaden maj. Diagram 5.1 Prisutvecklingen inom jordbruket Källa: 2005. hade en negativ handelsbalans för jordbruksvaror och livsmedel på nära 2005, dvs. importen var större än exporten. importerade jordbruksvaror och livsmedel för nästan , vilket innebär en ökning med ca 10 pro- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 cent i löpande priser. Av dessa 63 miljarder avsåg 38,5 miljarder förädlade livsmedel. Jordbruksvaror och livsmedel stod för av den totala importen. Importen kom till från andra EU-länder. De viktigaste importländerna var , , och . Till stor del består dock importen av varor som inte produceras, eller produceras i mindre utsträckning, i . Även exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade . I löpande priser var exportökningen jämfört med och uppgick till nästan . Av dessa kom från förädlade livsmedel. Jordbruksvaror och livsmedel representerar av den totala exporten. av exporten gick till länder inom EU, varav cirka en tiondel gick till de nya medlemsstaterna. De för viktigaste exportländerna är , , och . De mest betydelsefulla jordbruksvarorna och livsmedlen som exporterades tillhörde kategorierna drycker (främst starksprit), spannmål och spannmålsprodukter samt fisk, kräft- och blötdjur. Utanför EU är viktigaste exportmarknader för jordbruksvaror och livsmedel och . Sammantaget visar nämnda indikatorer förändringar som pekar mot en strukturrationalisering till allt större och mer effektiva gårdar. De visar att jordbruket anpassar sig till krav på lönsamhet och att företagen anpassar sig alltmer till marknadens villkor. EU:s jordbrukspolitik reglerar bl.a. tidsplanen för utbetalningar av jordbruksstöden. Om utbetalningar inte sker enligt regelverket kan EU besluta om finansiella korrigeringar som innebär att medlemsstaterna erhåller mindre stöd från EU. har inte fått några finansiella korrigeringar för överskridna tidsgränser för utbetalningar . Däremot har fått betala korrigeringar på grund av Europeiska kommissionens egna granskningar. Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Riskerna för introduktion av allvarliga skade- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 görare på en allt större inre marknad behöver mötas med ett ökat antal slumpmässiga eller riktade marknadskontroller parat med ökad medvetenhet från odling och handel. Genom EG-beslut ställs i allt högre grad sådana krav på medlemsstaterna. En tidig upptäckt av en ny skadegörare i samband med t.ex. inventeringar är avgörande för möjligheterna till tidiga och effektiva bekämpningsinsatser. Europeiska kommissionens lagstiftningsförslag rörande oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierat utsäde i traditionella sorter som låtit vänta har ännu inte presenterats. Det resultat som nåddes i i FAO- förhandlingen innebär att ett standardiserat materialöverföringsavtal för växtgenetiska resurser har antagits, där bl.a. den monetära vinstdelningen regleras. Av nettovinsten hos de företag som använder standardavtalet skall gå tillbaka till det multilaterala systemet för att användas för syften i linje med fördraget. En budget och arbetsplan för det sekretariat som skall sättas upp antogs. Dessutom antogs procedurregler och finansiella regler för arbetet samt en finansieringsstrategi, dvs. en strategi för hur ytterligare resurser skall kunna komma syftena i fördraget till godo och hur de skall användas. Nationellt har arbetet inom Programmet för odlad mångfald haft fokus på inventering bl.a. genom offentliga upprop för att kartlägga tidigare okända sorter av perenner, träd och buskar, rosor, frukt och bär samt fröförökade sorter. Svensk kulturväxtdatabas () finns numera tillgänglig för externa användare och har uppmärksammats i fackpress. Torsken i delas upp i två bestånd, det östra (öster om ) och det västra. Situationen är fortfarande allvarlig för de två torskbestånden och särskilt för det östra beståndet. Dess storlek ligger enligt ICES långt under en biologiskt säker nivå. Andelen icke rapporterade eller olagliga fångster, som enligt ICES kan vara av den totala mängd torsk som landas, är ett hot mot en framgångsrik förvaltning. Beståndssituationen har i flera fall medfört lägre total tillåten fångst (TAC). Besluten kompletteras med hårdare kontrollbestämmelser. Beträffande torsken i arbetade för att få ner fångsterna i det östra beståndet. Resultatet av ministerrådets beslut blev dock att denna sattes långt över den av ICES rekommenderade nivån. För fisket i pågår förberedelser för ett försök med ett fiske som helt regleras genom begränsning av fiskeansträngningen i stället för med kvoter. Detta försök kan få stor betydelse för den framtida fiskeriförvaltningen, både för andra fisken och för andra områden. Kommissionen har för avsikt att styra förvaltningen mot mer effortbegränsad reglering men det finns trots det anledning att behålla någon form av TAC-reglering i kombination med denna reglering. Arbetet med en nationell förvaltningsplan för ål har påbörjats mot bakgrund av att kommissionen har lagt ett förslag om förvaltningen av den europeiska ålen. Förhandlingar om förslaget pågår. I förhandlingarna har fått gehör för betydelsen av att regleringarna måste avse även kustområden och inte bara sötvatten. Det huvudsakliga ålfisket i sker i kustområdena. Av rådsslutsatser om EU:s fiskeriavtal med tredje land, s.k. partnerskapsavtal, framgår att nivån på de avgifter som redarna skall betala för att bedriva fiskeverksamhet skall vara rättvis, balanserad och icke-diskriminerande. Detta är en mycket otydlig formulering och drev i det längsta att det tydligt skulle framgå att redarnas bidrag successivt skall öka. har kommissionen dock lyckats öka redarnas bidrag från av de totala bidragen i de flesta nya avtal. Övriga, för , viktiga aspekter såsom att delar av aktuella beståndet ej utnyttjas av kuststaten och att det finns en väl fungerande fiskerikontroll har också successivt fått ett tydligare genomslag. Det innebär att GFP-reformen börjar få genomslag även i gemenskapens fiske i fjärran vatten. Beståndsutvecklingen för vildlax i älvarna i är positiv men ännu ej tillfredsställande. De stora älvarna har eller har goda förutsättningar att uppnå produktionen av det teoretiskt möjliga , som är målet för Aktionsplanen för lax. Förutsättningarna är sämre i de små skogsälvarna. har analyserat den genetiska variationen hos flera kust- och havsfiskarter och funnit att vissa arter inte behöver förvaltas eller skyddas lokalt medan andra måste förvaltas och skyddas på ett betydligt mer finskaligt sätt. har vidare utökat kunskapen om de flesta fiskarter. Resultaten från bl.a. visar exempelvis att begränsningar i trål- och notfiske väsentligt förbättrar bestånden av flera torskfiskar. Kustfiskebestånden i stora delar av egentliga yttre skärgårdsområden är drabbade av rekryteringsskador, främst hos gädda och abborre. Projekt relaterade till problemet har initierats. Den tidigare regeringen har gett i uppdrag att tillse att det inom fiskeriförvaltning och fiskevård i ökad utsträckning tas hänsyn till fisketurism, fiskeföretagande och fritidsfiskets behov. Miljömålsarbetet har fått en ökad betydelse i arbete. Under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har arbetet med delmålet uttag av fisk varit särskilt prioriterat. Miljömålsarbetet med att minska bifångsterna inom fisket karaktäriseras av skilda problemställningar för olika fisken. Förutom kartläggning av bifångsternas sammansättning och kvantiteter ingår även andra projekt som syftar till förbättrade åtgärder. Det nationella arbetet med både art- och storleksselektiva redskap har varit framgångsrikt. Den tidigare utvecklade BACOMA-trålen, som med hjälp av fyrkantsmaskor sorterar ut torsk under minimimåttet i trålfisket i , används nu allmänt och ingår i gemenskapens regelverk. Vidare har även kräftrist införts som ett alternativ i för . I samband med antogs en deklaration där ministrarna enades om att införa miljökonsekvensbeskrivningar för nya fiskemetoder, att minska bifångsterna av bl.a. tumlare och säl och att genomföra ett pilotprojekt med fiskedagar i . I syfte att minimera utkasten av fisk antogs som ett första steg ett förbud mot att kasta fisk överbord som i enlighet med får landas. Ministrarna enades även om åtgärder för att minska det illegala fisket genom en förbättrad kontroll, strängare sanktionssystem samt ett nätverk för sam- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 arbete mellan åklagare på fiskesidan i länderna runt . Svenskt fiske hade tillgång till ca 50 nationella kvoter, av vilka ett flertal var uppdelade i underkvoter. följer kontinuerligt upp status beträffande fiskekvoterna och andra fiskemöjligheter som har tilldelats. Försiktighetsstopp övervägs rutinmässigt när nyttjandegraden av en kvot når för att undvika överskridande av kvoten. stoppade fiske på cirka tio olika kvoter då dessa bedömts vara i det närmaste fullt nyttjade. överskreds inte några fiskekvoter och inte heller några av de för gällande begränsningar av fiskeansträngningarna. De vidtagna uppföljningsåtgärderna har verksamt bidragit till resultatet som ligger i linje med den tidigare regeringens mål. Kommissionen följer upp medlemsstaternas förmåga att uppfylla sina skyldigheter för rapportering av statistik enligt gällande EG- förordningar som fångstrapportering, rapportering av fiskeansträngningar m.m. Av uppföljningen framgår att är en av de två medlemsstater som helt har lyckats uppfylla de uppställda rapporteringskraven för fångster och fiskeansträngningar. har bedrivit fiskeriövervakning, tillsyn och kontroll till sjöss och i hamnar. Kontrollen har bedrivits med fartyg, flyg och bilar. har utfört 646 bordningar till sjöss, 1 727 landningskontroller och 1 401 kvalitetskontroller. har 285 landningar slumpmässigt valts ut för provtagning för att fastställa artsammansättningen i osorterade landningar. Vid 25 av dessa har inte kunna skicka någon enhet för att kontrollera landningen. Huvudorsaken till detta var annan högre prioriterad verksamhet så som räddningstjänst och brådskande brottsutredningar. kontroll av landningar samt provtagning för att säkerställa artsammansättning och landad kvantitet bedöms ha bidragit till att målet att säkerställa att fiskekvoter inte överskrids har uppfyllts. har prioriterat kontrollen av yrkesfisket. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har inriktats utifrån dels en riskanalys, dels i enlighet med EU:s krav. Riskanalys innebär att riktade kontroller har styrts mot sådana objekt eller företeelser där sannolikheten för brott mot regelverket liksom konsekvenserna av eventuella brott är hög. har genomfört totalt 22 450 kontrollåtgärder, varav 284 resulterat i rapporter. Enligt myndighetens bedömning har man i huvudsak uppnått de kvantitativa målen för landningskontrollen. Bedömningen är att myndighetens kontroller med några få undantag uppfyller de krav som ställts upp i samråd med . Utredningen om den svenska fiskerikontrollen (SOU 2005:27), som lämnade sitt betänkande , konstaterade att den svenska fiskerikontrollen i stort sett fungerar väl men att det finns delar av kontrollapparaten som kan utvecklas ytterligare. Ansvaret för landnings- och kvalitetskontroller flyttas från till fr.o.m. . En bristande investeringsvilja inom fiskerinäringen, till följd av försämrad lönsamhet inom delar av sektorn, har påverkat strukturprogrammens genomförande. har dock utnyttjandegraden av tillgängliga medel förbättrats. En bidragande orsak till det relativt låga nyttjandet är att stödsatserna har varit lägre i pågående period än under föregående programperiod och en högre egeninsats har därmed krävts vid investeringar. Reformen av GFP har även ändrat förutsättningarna och inriktningen av stödet. I den nya grundförordningen har målet att uppnå en större överensstämmelse mellan fiskeflottans kapacitet och de befintliga fiskemöjligheterna, prioriterats. Möjligheterna till att lämna investeringsstöd till fiskeflottan har därmed begränsats och stöd får inte beviljas för någon åtgärd som ökar ett fartygs fångstmöjligheter.