prop · GU03125 · 2007-06-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2006/07:125 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar för- delningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Slutligen anges sådana områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kom- mande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m............................................ När arvsfonden får egendom............................................... När arvsfonden avstår från egendom .................................. Kostnader för förvaltning och administration..................... Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden..................... Nyskapande och utvecklande verksamhet .......................... Redovisning och utvärdering av beviljat stöd..................... 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna arvsfonden har disponerats ............................ Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen .......... Registrering och handläggning av ärenden....................... 3.6Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och Bifall och avslag fördelade på målgrupper ....................... Fördelning av stöd 2006 .................................................................. Projekt inom .............................de prioriterade områdena Verksamhet ....................till förmån för barn Exempel på projekt som startats under Verksamhet ...............till förmån för ungdomar 1225 år Exempel på projekt som startats under 4.4Verksamhet till förmån för personer med Exempel på projekt som startats under Övriga pågående projekt................................. Särskilda satsningar för de olika målgrupperna .............................. 5.1Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd genom 5.2Ungdomsstyrelsens fördelning av stöd genom Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning .... Uppföljning och utvärdering............................................. Regeringens bedömning av Arvsfonds- delegationens verksamhet och utveckling.............................................................. Analys av fördelning av stöd 2006 avseende verksamhet till förmån för barn ..................... Analys av fördelning av stöd 2006 avseende verksamhet till förmån för ungdomar ................ 7.3Analys av fördelning av stöd 2006 avseende verksam- het till förmån för personer med funktionshinder............. Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna Organisationer som tilldelats medel samt beviljat Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt ut- ökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvs- rätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Närmare bestämmel- ser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvs- fonden. Arvsfondsdelegationens ställning som fristående myndighet stärktes (prop. 2003/04:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68). Arvsfondsdelegationen är en så kallad nämndmyndighet. Delegationen, som utses av regeringen, består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för barn- och handikappfrågor, Social- departementet, och vice ordförande är en statssekreterare i det depar- tement som ansvarar för ungdomsfrågor, Utbildnings- och kulturdeparte- mentet fram till regeringsskiftet och därefter . Fr.o.m. ansvarar Integrations- och jämställdhetsde- partementet för ungdomsfrågorna. Den personal som handlägger ansök- ningar och är föredragande i Arvsfondsdelegationen är samlad i ett kansli inom . I kansliet arbetar 16 personer varav tre är pro- jektanställda. Arvsfondsdelegationen skall enligt lagen om Allmänna arvsfonden ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden informera all- mänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsom- råde. som Arvsfondsdelegationen fått en tydligare roll när det gäller stödgivningen har regeringens roll renodlats till att omfatta redo- visning till av förvaltning av fonden och fördelning av stöd ur fonden samt till att ange inriktning och prioriteringar av verksamheten. Regeringen får, om det finns särskilda skäl, efter förslag från Arvsfonds- delegationen besluta att annan myndighet skall fördela visst stöd. Beslu- tet skall då avse en bestämd tidsperiod. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kammarkollegiet skall till regeringen lämna en redovis- ning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning innebär att Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för Skr. 2006/07:125 granskning av inom ramen för årlig revision. betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som öns- kemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fon- den läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med direkt- avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till 1 466 mil- joner kronor och marknadsvärdet till , tabell 1. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. var placerade i aktie- konsortiet, i räntekonsortiet och i likvida till- gångar. Tabell 1 Fondens eget kapital vid utgången av respektive år Allmänna arvsfondens avkastning har varit , beräknat på daglig basis, inklusive bankmedel. Avkastning för placerade medel i konsortierna har varit . har fonden i genomsnitt haft placerat i aktiekonsortiet, i räntekonsortiet och i likviditet. Vidare har fon- den nettoköpt i räntekonsortiet för och i aktiekonsor- tiet för . Erhållna utdelningar från konsortierna upp- gick till , tabell 2. Tabell 2 Fondens tillgångar vid utgången av 2005 och 2006 har aktiekonsortiet haft en avkastning på att jämföra med index (SIX Return index och MSCI World Net Return index i svenska kronor). senaste femårsperioden har avkastningen i genomsnitt varit Skr. 2006/07:125 att jämföra med index . Avkastningen i räntekonsortiet var jämfört med index (Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla ). Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . Kammarkollegiet har låtit utföra en extern utvärdering av kapitalför- valtningen i de båda konsortierna. Utvärderingen som gäller och har utförts av . Resultatet visar att har Kammar- kollegiets aktie- och ränteförvaltning stått sig väl i förhållande till jäm- förbara förvaltare på marknaden. har fonden tillförts från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med . Det tillskott av nya medel som görs tillgängliga för Arvsfondsdelega- tionen att besluta om uppgår till . Till detta kommer tillgängliga, men ännu ej beslutade, medel . Denna summa uppgick /07 till . Totalt fanns således vid årets start tillgängliga för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Bokslut för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidi- gare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäk- ringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företrä- der fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fon- dens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. kom det in 1 645 arvsfondsären- den till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 140 fall, med en be- gäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till för- mån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avveck- las för arvsfondens räkning uppgick till 568. kom det in Skr. netto till arvsfonden. 2.2När arvsfonden avstår från egendom En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp, som arvsfonden fått, avstås till någon annan enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåta- rens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlå- tarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får enligt lagen om Allmänna arvsfonden arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egen- domen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana ome- delbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. kom det in 69 ansökningar om avstående till Kammar- kollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under har 83 beslut fattats av Kammarkollegiet om avstående från arv. Kollegiet biföll 34 ärenden till ett bouppteckningsvärde av . 2.3Kostnader för förvaltning och administration Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader För del utgör kostnaderna ersättning för handlägg- ning och information m.m. av de medel ur Allmänna arvsfonden som haft i uppdrag att fördela för särskilda satsningar. Den mest noterbara utvecklingen av kostnaderna som redovisas i tabellen ovan hänförs till Arvsfondsdelegationen. De ökade förvaltnings- kostnaderna för Arvsfondsdelegationen , beror på att delegationen betraktas som en från Regeringskans- liet helt fristående myndighet. Detta innebär att Arvsfondsdelegationen åläggs att betala en schablonkostnad för lokaler, IT och service. Scha- blonkostnaden uppgår till per anställd och år och är den- samma för alla myndigheter lokaliserade i . Förutom detta har en förstärkning av delegationens kansli genomförts successivt . har informations- och utvärderingsarbetet intensifierats, vilket lett till ökade kostnader. 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen be- slutar enligt lagen om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden skall Arvsfondsdelega- tionen lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verksam- hetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för denna skrivelse. Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt lagen om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrup- per; barn , ungdomar och personer med funktions- hinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och ut- vecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksam- het. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsammans med en ideell organisation beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksam- het på annan ort beviljas inte projektstöd, om det inte finns särskilda skäl. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl ju- ridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situ- ation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra orga- nisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som sär- skilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar skall förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet bevilja- des. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till an- läggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgäng- ligheten för personer med funktionshinder. 3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Den som har tagit emot stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet lämna en skriftlig redogörelse för eller utvär- dering av utvecklingsarbetet. Dessutom skall en av revisor styrkt eko- nomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas till Arvsfondsdelegationen. Dessa redovisningar granskas och måste god- kännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Större enskilda projekt och projekt inom s.k. särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer om- fattande utvärderingar. Vissa utvärderingar utförs av forskare vid univer- sitet och högskolor i nära samarbete med representanter för berörda mål- gruppers organisationer. Se vidare under avsnitt 6.2. Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna har totalt fördelats till projekt efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Av dessa medel har fördelats genom löpande handläggning av ansökningar från ide- ella organisationer och har fördelats inom ramen för de 5 särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. Där- utöver har haft i uppdrag att fördela stöd ur Allmänna arvsfonden inom en ram av för satsningar på s.k. Navigatorcentra (se kapitel 5.2). Det innebär att 294 miljoner kro- nor har kunnat användas ur fondens medel till projekt och särskilda sats- ningar. Det är det näst högsta belopp som Allmänna arvsfonden fördelat under ett enskilt år. Jämfört med 2005 har beslutade medel dock minskat med eller . 3.4Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen I det följande redovisas utvecklingen av de projekt- och lokalstöd som beviljats ur Allmänna arvsfonden, tabell 4. Trots minskningen ligger medelstilldelningen mycket högre än de närmast föregående åren. Sammanslagningen av de två arvsfondskanslierna som genomför- des 2004 och de två särskilda satsningar som startade har haft effekt. Satsningarna på barn- och ungdomskultur samt på att motverka och förebygga ungas psykiska ohälsa medförde en personalförstärkning av kansliet. I avsnitt 4 redogörs för de områden regeringen angav som prioriterade i förra årets skrivelse (skr. 2005/06:175). Tabell 4 Av Arvsfondsdelegationen och regeringen beslutade stöd I de följande avsnitten redovisas organisationernas egna initiativ, dvs. ansökningar som löpande inkommer till Arvsfondsdelegationen. 3.5Registrering och handläggning av ärenden inkom 1 848 ärenden till Arvsfondsdelegationen. Som fram- går av tabell 5 var 1 352 ansökningar om stöd ur fonden och 451 redo- visningar av beviljat stöd samt 45 övriga ärenden. Tid och resurser an- vänds för att informera allmänheten och intresseorganisationer om arvs- fondens verksamhet och om möjligheten att ansöka om stöd ur fonden. Den ökade informationen om arvsfonden kan vara en bidragande orsak till att ansökningar från enskilda har minskat, vilket är positivt eftersom enskilda inte kan erhålla medel. Tabell 5 Antal inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen 3.6Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och rege- ringen har sammanlagt 1 411 beslut fattats. Fr.o.m. beslutar regeringen om fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden endast i sådana fall där en annan myndighet skall fördela visst stöd. Det beslut som fattades av regeringen gäller att Ungdomsstyrel- sen till och med skulle fördela visst stöd ur fonden avseende ungas tillträde till arbetsmarknaden och så kallade Navigatorcentra (se avsnitt 5.2). I tabell 6 redovisas antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och regeringen . Av tabellen framgår antal bifall, av- slag och övriga ärenden. Tabell 6 Antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och regeringen Arvsfondsdelegationen har beslutat bifalla 387 ansökningar och avslå 926 ansökningar. Elva av bifallen gäller utvärderingar av pro- jektstöd. Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan har varit från offentlig huvud- man utan samarbete med ideell organisation eller att ansökan har avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansök- ningar har avslagits på grund av att de har avsett kostnader för ordinarie föreningsverksamhet, att de har gällt enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att ansökan ingivits av enskilda per- soner eller nystartade föreningar. Av övriga ärenden är övervägande delen sådana ansökningar som har behandlats och lagts till handlingarna Skr. 2006/07:125 utan beslut (återkallande, ej kompletterade m.m.). gällt uppföljningar, utvärderingar, frågor etc. samt ärenden som överläm- nats till annan myndighet. 3.7Bifall och avslag fördelade på målgrupper Tabell 7 Antal beslut om bifall och avslag fördelat på målgrupper I genomsnitt har en tredjedel av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd . Denna andel har, totalt sett, legat över femårsperioden. bifölls av ansök- ningarna för målgruppen barn, av ansökningarna till förmån för ungdomar samt av ansökningarna för projekt angående personer med funktionshinder. har 380 redovisningar granskats och godkänts. I tabell 8 redo- visas antalet godkända redovisningar . Tabell 8 Antal redovisningar åren 20022006 Fördelning av stöd 2006 beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden på till 238 projekt som avser de av regeringen prioriterade områdena. I tabell 9 nedan redovisas hur många projekt som beviljats stöd inom respektive prioriterat område samt tilldelat belopp 2006. I sammanhanget bör nämnas att ett projekt ofta omfattar flera av regeringens prioriterade områden och även flera av fondens målgrupper. I avsnitten 4.24.4 redogörs för det fördelade stödet 2006 uppdelat på målgrupperna barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I av- snitt 4.5 presenteras årets Guldkorn 2006. I Arvsfondsdelegationens projektkatalog , som publicerats på Arvsfondsdelegationens webbplats , beskrivs samt- liga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden . 4.1Projekt inom de prioriterade områdena Tabell 9 Verksamhet inom de prioriterade områdena Summa (kr) Förnyelse- och utvecklingsarbete riktat till barn och ungdomar i familjer med långvarigt socialbidragsberoende eller som lever i ekonomisk utsatthet på annat sätt Stöd till barn och ungdomar som utsatts för eller bevittnat våld i hemmiljön Stöd till barn och ungdomar vars föräldrar Flickors och pojkars självbild Utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet Flickors och pojkars fysiska aktivitet och Modeller för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar Utveckling av föräldrautbildning och Stöd till barn i deras relation till föräldrarna Utveckling av ungdomsledarrollen inom Stöd till anläggningar, lokaler och Narkotika, alkohol, dopning och tobak Stärka ungdomars inflytande i samhället Förebyggande av våld, brott, mobbning och Motverka och förebygga ungdomars Öka ungdomars tillträde till Förhindra våld mot barn samt kvinnor och Arbete, rehabilitering och sysselsättning Fritidsverksamhet på lika villkor för barn och ungdomar med funktionshinder 4.2Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av 49,5 mil- joner kronor ur Allmänna arvsfonden till verksamheter för barn, för- delade på 71 projekt. Det innebär en minskning med jämfört med . Tabell 10 Verksamhet för barn Summa (kr) Förebyggande av brott/Våld/Mobbning Utsatta barn och ungdomar I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp. Exempel på projekt som startats Förnyelse- och utvecklingsarbete riktat till barn och ungdomar i familjer med långvarigt socialbidragsberoende eller som lever i ekonomisk utsatthet på annat sätt Projektet , hör på mig! Projektet löper och drivs av föreningen . testades samtalsgrupper som metod i skolmiljö. Metoden kommer även att testas i barns fritidsmiljöer. Barnens syn- punkter kommer att tas tillvara. Under projektets andra år vill föreningen öka insikten och förståelsen för vad barn behöver för att ha en god barn- dom samt utveckla/förmedla olika metoder för barns kommunikation. Ett lokalt barnråd i skapas för att utveckla Majblommans verksamhet i frågor som rör allt inom insamlingen, hur barn skall komma till tals inom Majblomman och hur barnen kan föra fram sina synpunkter. Stöd till barn och ungdomar vars föräldrar vistas på anstalt Ett treårigt projekt genom Föreningen . Syftet är att utveckla metoder och prova nya modeller för att kunna nå fler barn och ungdomar, i åldern 418, vars föräldrar sitter i fängelse. Föreningen av- ser utveckla samarbetet med två anstalter samt häktet i och för- bättra föräldrarnas förutsättningar genom att erbjuda bland annat familje- samtal och familjeterapi. En följeslagarfunktion kommer att byggas upp för att ge stöd vid besökstillfällen. Följeslagaren skall ge möjlighet till mentorskap för barnen tills föräldern avtjänat sitt straff och efter avtjänat straff samt ge samtalsstöd inför och efter varje besök. Den skall även erbjuda en vuxen förebild för barnen.