prop · GU031d34 · 2007-01-01 00:00:00 — Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 2006/07:1 BILAGA 4 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män resurser för kvinnor och män i åldern 2064 årUT............................ och sysselsättning ojämnt fördelatUT................................................ fördelning av betalt och obetalt arbeteUT ................................... är starkt könsuppdeladUT .......................................... har högre månadslönUT .................................................................... omfattar mer än lönUT ............................................................... socialförsäkringsersättningar till kvinnorUT .................................. uttag av föräldrapenning ökarUT .................................................... sjukpenning till kvinnorUT .............................................................. - och aktivitetsersättning mer ojämnt fördelatUT ............................ kvinnor tar ut pension jämfört med 1999UT ........ har ökat sin andel av arbetslöshetsstödetUT.................................... är uppskjuten konsumtionUT ............................................. kvinnor än män har privat pensionssparandeUT .............................. inkomst ger högre skatt för mänUT.............................................. disponibel inkomst högre för mänUT ............................. standard högre och jämnare fördelad för ekonomisk standard för ensamstående kvinnor med barnUT....... resurser för kvinnor och män som är och äldreUT................... är ingen enhetlig gruppUT .................................................... har förändrats sen 1970UT ............................................ inkomst har pensionärer?UT ......................................................... 2006/07:1 BILAGA 4 bild av inkomstens sammansättningUT........................ den viktigaste inkomstenUT ..................................................... bild av pensionens sammansättningUT......................... 2006/07:1 BILAGA 4 Månadslön och kvinnors andel efter sektor 2004............................................... Månadslön och kvinnors andel efter hushållstyp 2004 ...................................... Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst efter hushållstyp 2004 ... Antal personer med förvärvsinkomst efter hushållstyp 2004............................ Lön och företagarinkomst 1999 och 2004 .......................................................... Föräldrapenning 1999 och 2004 .......................................................................... Sjukpenning 1999 och 2004 ................................................................................. Sjuk- och aktivitetsersättning 1999 och 2004..................................................... Pension 1999 och 2004 ............................................................. Arbetsmarknadsstöd 1999 och 2004 ................................................................... Privat pensionssparande 1999 och 2004.............................................................. Kapitalinkomst 1999 och 2004 ............................................................................ Marknadsvärderade tillgångar och skulder 2004 ................................................ Andel med nettoförmögenhet samt genomsnittligt belopp 2004..................... Slutlig skatt 1999 och 2004 .................................................................................. Sammansättning av disponibel inkomst 2004..................................................... Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2004........................................... Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard 2004......................... Ensamstående med barn . Sammanboende med barn . Ensamstående med barn . Sammanboende med barn . Ensamstående utan hemmavarande barn. Sammanboende utan hemmavarande barn. Ensamstående utan hemmavarande barn. Sammanboende utan hemmavarande barn. Antal personer efter ålder och hushållstyp 2004 ...................... Sysselsatta i åldern efter sektor och egna företagare 19702005........ Inkomst och ekonomisk standard efter ålder och hushållstyp 2004................. Disponibel inkomst uppdelad på olika inkomstslag 2004 ................................. 2.6Andel med lön och företagarinkomst samt lön efter ålder och hushållstyp 2004............................................................................................ Andel med pension samt pension efter ålder och hushållstyp 2004 ................. Andel med kapitalinkomst samt kapitalinkomst efter ålder och hushållstyp 2004............................................................................................ Andel skattebetalare samt skatt efter ålder och hushållstyp 2004..................... Andel med boendestöd samt boendestöd efter ålder och hushållstyp 2004..... Utbetald pension från olika källor 2004.............................................................. Ålderspension efter ålder och hushållstyp 2004................................................. Änkepension efter ålder och hushållstyp 2004................................................... 2006/07:1 BILAGA 4 Avtalspension efter ålder och hushållstyp 2004 .................................................. Avtalspensioner från olika sektorer 2004 ............................................................ Privat pension efter ålder och hushållstyp 2004.................................................. Marknadsvärderade tillgångar och skulder 2004................................................. Andel med nettoförmögenhet samt nettoförmögenhet efter ålder och 2006/07:1 BILAGA 4 Antal kvinnor och män i hela inkomstfördelningen .................. Antal kvinnor och män 65+ år i hela inkomstfördelningen ..................... Inkomst från olika källor för ensamstående 2004 .............................................. Inkomst från olika källor för sammanboende 2004 ........................................... Inkomstrelaterad och garantipension för ensamstående 2004 .......................... Inkomstrelaterad och garantipension för sammanboende 2004 ....................... Genomsnittlig avtalspension för ensamstående 2004 ........................................ Genomsnittlig avtalspension för sammanboende 2004 ..................................... Olika pensionsbelopps relativa betydelse för ensamstående 2004 .................... Olika pensionsbelopps relativa betydelse för sammanboende 2004 ................. Genomsnittlig inkomst vid olika födelseår............................... Kvinnors inkomst som pensionär i förhållande till mäns vid pensionstillfället 37 Kompensationsgrad för inkomst vid jämfört med ........................... I denna bilaga redovisas hur de ekonomiska resurserna fördelas mellan kvinnor och män till och med . En särskild genomgång görs av inkomster för kvinnor och män som är eller äldre. Läget för de i förvärvsaktiv ålder 2004 De viktigaste slutsatserna är att skillnaderna i ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder består, och att de i huvudsak beror på den ojämna fördelningen av betalt och obetalt arbete. Ensamstående kvinnor med barn har minst ekonomiska resurser och sammanboende män har de största. Löneskillnaden mellan kvinnor och män är betydande. Den genomsnittliga lönen för kvinnor motsvarar av männens genomsnittliga lön. Även med hänsyn tagen till olika yrkesval och sektorer kvarstår en skillnad och resultatet blir att kvinnors genomsnittliga lön motsvarar av mäns genomsnittliga lön. Kvinnors relativa inkomst förbättras när förvärvsinkomstenTF1FT istället för löneinkomsten jämförs. betalas en större andel av inkomstsumman från socialförsäkringarna till kvinnor och majoriteten av mottagarna är kvinnor. Det genomsnittligt mottagna beloppet är emellertid större för män än för kvinnor till följd av att mäns högre löner ger dem högre ersättningar i socialförsäkringssystemen. Förändringar 1999 till 2004 Det har skett vissa ändringar i uttaget av ersättningar från socialförsäkringen. Skillnaderna i föräldrapenninguttaget har minskat genom att andelen män som får ersättning och deras andel av den utbetalade föräldrapenningsumman har ökat. Kvinnors och mäns uttag av sjukpenning har både ökat och minskat men vid periodens slut hade kvinnornas andel av den utbetalda sjukpenningen ändå ökat. Andelen kvinnor bland de sjukskrivna är oförändrat vilket innebär att ersättningen per kvinna har ökat. Kvinnors andel av dem som får ersättning från sjuk- och aktivitetsersättningen har ökat. 2006/07:1 BILAGA 4 De äldres ekonomiska resurser De viktigaste slutsatserna om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män som är är att kvinnors låga grad av förvärvsarbete lett till låga pensioner jämfört med män. Det är tydligast bland de äldsta kvinnorna som är den grupp som har minst ekonomiska resurser. Pensionärer är överrepresenterade bland låginkomsttagarna men fördelningen av ekonomiska resurser är ojämn inom gruppen. Hälften av de pensionerade kvinnorna finns bland tredjedelen av befolkningen med lägst ekonomisk standard. En genomsnittlig ensamstående kvinnlig pensionär har av en ensamstående manlig pensionärs ekonomiska standard. För sammanboende är andelen . En del pensionärer är sammanboende med yngre personer. För sammanboende görs ett antagande om att det sker en utjämning inom hushållet. Äldre sammanboende kvinnor är ekonomiskt sårbara eftersom inkomsten skulle sjunka kraftigt vid skilsmässa eller om de blir änkor. Många kvinnor som inte haft förvärvsarbete i någon större utsträckning får garantipension, som till viss del kompenserar för bristen på pensionsgrundande inkomst. Änkepension och Bostadstillägg till pensionärer, , är också viktigt för dessa kvinnor. Fler än hälften av de äldsta kvinnorna och av de äldsta männen har BTP. Avtalade tjänstepensioner har stor betydelse som komplement till den offentliga pensionen, speciellt för män. Utbetalningar från privat pensionssparande har främst betydelse för de yngre pensionärerna och mäns inkomst från privat pension är större än kvinnors. av de äldre har en positiv nettoförmögenhet. Män har i genomsnitt högre nettoförmögenhet och större andel av tillgångarna än kvinnor. 1T T Lön, företagarinkomst, ersättning från socialförsäkring och arbetsmarknadsstöd, pension m.m. Se tabell 1.3. 2006/07:1 BILAGA 4 1Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern 2064 år Syftet med detta avsnitt är att tydliggöra skillnader i kvinnors och mäns ekonomiska situation samt redovisa hur den ekonomiska situationen beror på hushållets sammansättning. Inte minst har förekomsten av barn i olika åldrar betydelse för såväl ensamståendes som sammanboendes ekonomiska villkor. Redovisningen omfattar inkomst från marknadsarbete, ersättning från socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsförsäkringen samt inkomst av kapital. Skattefria transfereringar som stöd till barnfamiljer och för boende ingår i disponibel inkomst. De flesta ekonomiska uppgifterna avser och har hämtats från () undersökning av hushållens ekonomi (HEK). Uppgifter om sysselsatta och arbetade timmar redovisas också från Arbetskraftsundersökningen (). Resultaten från de två undersökningarna skiljer sig något åt, men det påverkar inte mönstret och slutsatserna i denna bilaga. Lön och företagarinkomst är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Den är också grunden för ersättning från socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden återspeglas därför även i dessa system. Oavlönat arbete ger ingen inkomst eller pensionsrätt, men bidrar till hushållets välfärd. Det nya pensionssystemet ger pensionsrätt för barnår, studier och plikttjänst. Statlig ålderspensionsavgift betalas vid ersättningar från socialförsäkringen och gör dessa pensionsgrundande. Månadslön och löneskillnader mellan kvinnor och män redovisas för hela arbetsmarknaden och efter sektor. Förvärvsinkomsten innehåller förutom lön även företagarinkomst och ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkring. Genom att visa tre olika inkomstbegrepp framkommer tydligt att den relativa inkomsten mellan kvinnor och män beror på vilket begrepp som används. Socialförsäkringarnas betydelse för kvinnors och mäns inkomst beskrivs, liksom stöd vid arbetslöshet och förekomsten av privat pensionssparande. Kapitalinkomst, förmögenhet och skatter redovisas kortfattat innan uppgifter om disponibel inkomst sammanfattar hela inkomststrukturen. Sammanboende och ensamstående hushåll redovisas separat. Dessutom sker en gruppering av hushållen efter det yngsta barnet i hushållet. Kvinnor och män med barn i åldern särskiljs från de hushåll där det yngsta barnet är . Återstående personer utan hemmavarande barn grupperas i åldersklasserna respektive . Dessa åtta hushållstyper analyseras i avsnitt 1. 1.1Tid och sysselsättning ojämnt fördelat 1.1.1Ojämn fördelning av betalt och obetalt arbete Förvärvsarbete redovisas i statistiken som betalt arbete. Enligt Arbetskraftsundersökningen () utfördes förvärvsarbete på marknaden av kvinnor och män i åldern . Av dessa timmar svarade kvinnor för och män för . Av de sysselsatta arbetar av kvinnorna och av männen heltid. I alla hushållstyper arbetar kvinnor deltid i betydligt större omfattning än män i motsvarande grupp. Den genomsnittliga faktiska förvärvsarbetstiden 2004 var för kvinnor och för män . Det är större skillnad i arbetstid mellan kvinnor och män bland sammanboende än bland ensamstående. Det obetalda arbetets fördelning på olika aktiviteter framgår av tidsanvändningsundersökningar. Enligt den senast genomförda, 2000/01, uppgick tiden för hemarbete till , vilket då var av samma omfattning som det betalda arbetet. Fördelningen mellan kvinnor och män var emellertid den omvända jämfört med betalt arbete kvinnor utförde och män av det obetalda arbetet. 1.1.2Arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad var 2 miljoner kvinnor och 2,2 miljoner män sysselsatta. Det motsvarar av kvinnorna och av männen i befolkningen i åldern . Det är något fler sysselsatta än 2004. Arbetslösheten var bland kvinnor och bland män. Kvinnors arbetskraftsdeltagande är bland de högsta i världen. En mängd av de tjänster som i utförs som betalt marknadsarbete utförs i länder utanför som obetalt arbete, och då företrädesvis av kvinnor. Arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad och fördelningen av kvinnor och män på sektorer, näringsgrenar och yrken är ojämn. Hälften av kvinnorna arbetar i privat och hälften i offentlig sektor, medan män till arbetar inom den privata sektorn och till inom den offentliga sektorn. Med utgångspunkt från sektorerna blir bilden ännu tydligare. I kommun- och landstingssektorn utgör kvinnor en stor majoritet om av de anställda. Den statliga sektorn är att beteckna som könsmässigt jämnt fördelad medan den privata sektorn har en övervikt av män. Förutom en horisontell uppdelning på kvinnor och män inom olika sektorer och yrken, finns en vertikal uppdelning av kvinnor och män inom respektive sektor, där män i större utsträckning än kvinnor finns på högre befattningar, vilket även återspeglas i lönestatistiken. 1.2.1Män har högre månadslön Månadslönen för kvinnor var 2004 i genomsnitt och för män . Kvinnors månadslön var således av mäns månadslön. Detta efter att lön för deltidsanställda och timavlönade har räknats om till heltidslön. Tabell 1.1 Månadslön och kvinnors andel efter sektor 2004 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön Månadslönen är standardvägd (stv) med antagande att kvinnor och män fördelar sig lika på ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom varje yrkesgrupp. Källa: Lönestrukturstatistik, Löneskillnader mellan kvinnor och män kan till viss del förklaras med skillnader i yrke, sektor, 2006/07:1 BILAGA 4 befattning, arbetslivserfarenhet och ålder. Det finns emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som är svåra att mäta statistiskt och som inte går att förklara på detta sätt utan kan antas bero på kön, s.k. osakliga löneskillnader. I tabell 1.1 redovisas kvinnors lön i relation till mäns lön i två olika serier. I den standardvägda månadslönen har faktorer som ålder, utbildningsnivå, arbetstid och sektor inom yrkesgrupper vägts bort. Även om man bortser från skillnader som förklaras av dessa faktorer kvarstår löneskillnader mellan kvinnor och män. Storleken på löneskillnaden varierar mellan sektorerna. Löneskillnaden är minst i den kommunala sektorn, där kvinnor utgör en majoritet. Detta gäller oavsett om lönen är standardvägd eller inte. Den standardvägda löneskillnaden är störst i den privata sektorn. I genomsnitt över hela arbetsmarknaden är kvinnors månadslön av mäns månadslön när hänsyn har tagits till skillnad i yrkesval och sektor. Denna lönekvot har i stort sett legat på samma nivå sedan mätningarna började . I stället för att utgå från sektor kan indelningen av kvinnor och män göras efter hushållstyp och ålder för att studera löneskillnader mellan olika delar av befolkningen. Den genomsnittliga månadslönen är lägre för ensamstående än för sammanboende. Detta gäller för kvinnor och män i alla hushållstyper, vilket framgår av tabell 1.2. Kvinnors andel av mäns månadslön är för ensamstående att jämföra för sammanboende. Tabell 1.2 Månadslön och kvinnors andel efter hushållstyp 2004 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön Månadslön är omräknad till heltidslön. Lönen är inte standardvägd. Källa: HEK, SCB och , beräkningar 2006/07:1 BILAGA 4 1.2.2Inkomst omfattar mer än lön Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män minskar när förvärvsinkomsten i stället för löneinkomsten jämförs. Förvärvsinkomsten för en ensamstående kvinna uppgår till och för en sammanboende kvinna till . Män har högre förvärvsinkomster och i genomsnitt är förvärvsinkomsten för en ensamstående man och för en sammanboende man . För de allra flesta utgör lönen den största delen av förvärvsinkomsten. Men den genomsnittliga inkomstnivån beror också på förekomsten av heltids-, deltids- och övertidsarbete, samt på sjuktal, föräldraledighet och arbetslöshet i den observerade gruppen. Tabell 1.3 visar kvinnors och mäns löne-, arbets- och förvärvsinkomst. Av anmärkningen till tabellen framgår vad som ingår i de tre olika inkomstbegreppen. Genomsnitten har beräknats för dem som har förvärvsinkomst för att synliggöra hur inkomstnivå och inkomstkvot mellan kvinnor och män ändras när flera inkomstslag ingår i inkomstbegreppet. Förvärvsinkomst är ett taxeringsmässigt inkomstbegrepp som efter vissa avdrag utgör underlag för och statlig inkomstbeskattning. Inkomst av kapital ingår inte utan redovisas och beskattas separat. Den relativa skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomster minskar när inkomstnivån ökar som en följd av att fler inkomstslag läggs till. Kvinnors ekonomiska ställning stärks således då jämförelsen avser förvärvsinkomst i stället för löneinkomst. Detta förhållande gäller i alla hushållstyper, vilket innebär att olika slags transfereringar har en utjämnande effekt på kvinnors ekonomiska ställning relativt män. Trots att flera inkomstslag stärker kvinnors inkomst, kvarstår stora inkomstskillnader. Ensamstående kvinnor i åldern har högre genomsnittlig förvärvsinkomst än sammanboende kvinnor i samma ålder. En orsak är att sammanboende kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än ensamstående kvinnor. Sammanboende män har genomgående högre förvärvsinkomst än ensamstående män. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män är störst bland småbarnsföräldrar. I förvärvsinkomsten ingår även företagarinkomst. Denna är ofta svår att mäta på ett sätt som är jämförbart med inkomst för anställda. Företagarinkomsten är i genomsnitt högre för män än för kvinnor och dubbelt så många män som kvinnor har denna typ av inkomst. Tabell 1.3 Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst efter hushållstyp 2004 Medelvärde (kronor ) och kvinnors andel av mäns inkomst, procent Anm. Löneinkomst är summan av lön, bilförmån och företagarinkomst. Arbetsinkomst är summan av löneinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Förvärvsinkomst är summan av arbetsinkomst, ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Genomsnitt för alla med förvärvsinkomst. Källa: HEK, SCB, beräkningar Förvärvsinkomst visar emellertid inte en individs hela konsumtionsutrymme. Förekomst av kapital, skattefria transfereringar i form av familjestöd samt skatt på förvärvsinkomsten medför att den inkomst individen disponerar avviker från förvärvsinkomsten. För att bedöma individens konsumtionsutrymme måste hänsyn tas även till försörjningsbördan. De genomsnittliga inkomsterna i tabell 1.3 har beräknats för drygt 5 miljoner personer med förvärvsinkomst. Av dessa är kvinnor och män. Fördelningen på hushållstyper framgår av tabell 1.4. Tabell 1.4 Antal personer med förvärvsinkomst efter hushållstyp 2004 Antal (1000-tal) och könsfördelning, procent Anm. Förvärvsinkomst inkluderar lön, företagarinkomst, inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning), vilka är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall samt ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag Källa: HEK, SCB, beräkningar I avsnitt 1.3 redovisas vissa socialförsäkringar samt deras utveckling . Det finns därför anledning att beskriva även lön och företagarinkomstens förändring . var lönesumman , varav gick till kvinnor och till män. Jämfört med 1999 är fördelningen mellan kvinnor och män i stort sett oförändrad. Den sneda fördelningen mellan kvinnor och män beror främst på mäns högre lön och företagarinkomst och kvinnors om- uppgick antalet personer med lön 4 534 000, Kvinnors och mäns fördelning var densamma som . 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 1.5 Lön och företagarinkomst 1999 och 2004 Utbetalt, miljarder kronor och antal (miljoner) Könsfördelning 2004 (99), % Lön, företagarink. 40 (39) 60 (61) 49 (49) 51 (51) Källa: HEK, SCB, beräkningar I genomsnitt var lön och företagarinkomsten för kvinnor jämfört med för män. Jämfört med 1999 har inkomsten ökat för kvinnor och för män räknat i fasta priser. 1.3Mest socialförsäkringsersättningar till kvinnor I detta avsnitt analyseras kortfattat vissa ersättningar från socialförsäkringen. En jämförelse görs för att fastställa eventuella förändringar över tiden. Skillnader i ersättning mellan kvinnor och män kan uppkomma av flera skäl. Löneskillnader följer med in i socialförsäkringssystemen då ersättningen baseras på aktuell inkomst genom sjukpenninggrundande inkomst (SGI) eller pensionsgrundande inkomst (PGI). Dessutom finns skillnader i grad av nyttjande mellan kvinnor och män. Detta är särskilt tydligt när det gäller föräldraförsäkringen. Det är därför viktigt att i analysen särskilja vilka skillnader som uppkommer när man studerar ersättningsnivåer respektive nyttjandegrad i de offentliga systemen. 1.3.1Mäns uttag av föräldrapenning ökar utbetalades i föräldrapenning, varav till kvinnor och till män. Fördelningen av det utbetalda beloppet har blivit jämnare mellan kvinnor och män. Fördelningen mellan kvinnor och män bland mottagarna av föräldrapenning har blivit jämnare och 2004 var kvinnor och män. Jämfört med 1999 har antalet mottagare ökat med 64 000 män och 10 000 kvinnor. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 1.6 Föräldrapenning 1999 och 2004 Utbetalt, miljarder kronor och antal (1000-tal) Könsfördelning 2004 (99), % 72 (78) 28 (22) 56 (60) 44 (40) Källa: HEK, SCB, beräkningar I genomsnitt utbetalas till kvinnor och till män. Det större belopp som utbetalas till kvinnor är en följd av ett högre uttag av ersättningsdagar . Jämfört med 1999 har belopp per mottagare ökat något mer för män till följd av att andelen manliga mottagare och mäns uttagna dagar har ökat och att männen, när de tar ut föräldraledighet, får större ersättning eftersom de har högre lön. 1.3.2Mest sjukpenning till kvinnor