prop · GU03109 · 2007-04-12 00:00:00 — Det är dock som tidigare nämnts möjligt att låta bli att underrätta om beslutet om det anses som uppenbart obehövligt. Av 12 § lagen om trängselskatt framgår att det endast är skatt som skall betalas utan uppmaning. Vid påförande av expeditionsavgift och tilläggsavgift underrättas den skattskyldige och det finns därför inte behov av ett undantag för beslut om dessa avgifter från de aktuella bestämmelserna i förvaltningslagen. För att minimera den rättsförlust som kan drabba den enskilde, till följd av att de aktuella bestämmelserna i förvaltningslagen inte tillämpas, måste det i möjligaste mån ges utrymme för andra sätt att få underrättelse om skattebeslut och att bli upplyst om skälen för ett sådant beslut. kunde den enskilde få tillgång till information om beslut och motivering till beslutet via Internet och samt i samband med betalning hos särskilt utpekade betalningsmottagare. Dessutom informerades om skattebeslutet i samband med att betalnings- uppmaning och beslut om expeditionsavgift skickades ut. Dessa in- formationsvägar bör även fortsättningsvis användas för att i viss utsträck- ning ersätta bestämmelserna i förvaltningslagen om underrättelse och angivande av skäl vid myndighetsbeslut. 8Avdrag för trängselskatt vid inkomstbeskattningen Regeringens förslag: Trängselskatt skall dras av vid inkomstbeskatt- ningen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanser: , , i , , , Kammarrätten i samt tillstyrker avdragsrätt för trängselskatt. , Ekonomi- styrningsverket, Gröna Bilister, , kommun och kommun anser att avdragsrätten endast bör gälla yrkes- mässig trafik för att inte undergräva skattens effekter på miljö och trängsel samt skapa orättvisor mellan låg- och höginkomsttagare. , i län, i och kommun är tveksamma till en avdragsrätt. När det gäller avdragsrätt för arbetsresor bedömer att omfattningen av avdrag kommer att öka i endast liten omfattning med tanke på det krav på tidsvinst m.m. som skall vara uppfyllt för att resor med bil skall få Prop. 2006/07:109 dras av. Avdragen kommer däremot att uppgå till högre belopp. mindre ökning av antalet avdrag kan tillskrivas förhållandet att några fler personer kommer över avdragsgillt belopp. pekar på att årliga sammanställningar av gjorda betalningar är i konflikt med gällande gallringsregler. Skälen för regeringens förslag: I inkomstskattelagen (1999:1229, IL) regleras möjligheterna till avdrag för utgifter vid beräkning av beskatt- ningsbar inkomst. Enligt 9 kap. 4 § IL får svenska allmänna skatter inte dras av. Som sådana allmänna skatter räknas inte trängselskatt. Avdrag skall således normalt medges för en sådan utgift. Under försöket med trängselskatt i fick dock inte trängselskatt dras av under något av inkomstslagen. Huvudregeln i IL är dock att avdrag skall medges för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. När en trängselskatt införs permanent anser regeringen att denna huvudprincip bör följas och avdragsrätt därmed medges. Detta är också i linje med vad förhandlingsmannen föreslagit i sin delrapport. Som framhålls i proposition 2003/04:145 om trängselskatt, s. 86, bör trängselskatten behandlas skattemässigt lika oavsett i vilket inkomstslag den utgör en utgift. Det bör således inte införas ett avdragsförbud under det ena inkomstslaget men inte det andra. Avdragsrätten bör således gälla inte bara i näringsverksamhet utan också i inkomstslaget tjänst, dvs. vid tjänsteresor och arbetsresor. Regeringen är medveten om att det knappast är aktuellt med några sammanställningar avseende betalningar av trängselskatt med hänsyn till gällande gallringsregler, vilket påpekats av . Regeringen be- dömer att den enskilde har möjlighet att, liksom i andra skatte- sammanhang, hantera detta genom egen förvaring av kvitto på gjorda betalningar. 9Användandet av intäkterna från trängselskatten Regeringens bedömning: En fond bör inrättas för överföring av in- täkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastruktur. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: kommun, , Upplands- Bro kommun, i och kommun tillstyrker förslaget. , Gröna Bilister, , i län, i , , , kommun, , bundet och kommun anser att intäkterna från trängselskatten helt eller delvis skall användas till att finansiera kollektivtrafiken. skyddsföreningen och anser att lands- ting fritt bör disponera intäkterna. menar att förslaget att låta inkomsterna löpande redovisas mot inkomsttitel och att två nya anslag i statsbudgeten anvisas är onödigt komplicerat och föreslår i stället att betalningarna görs direkt till och från ett trängselskattekonto i med användande av särskilda räntekonton som öppnar. Utbetalningarna till myndigheterna som skall ha er- sättning för uppbördskostnader kan också skötas av , som ges dispositionsrätten till medlen på kontot. Överskottet på kontot kommer då att utgöra fonden och man slipper problemet med eftersläpning och justering av differenser mellan budgeterat och faktiskt överskott. Även menar att kostnaderna för att administrera skatten bör räknas av direkt mot intäkterna. skulle därmed kunna få ett tydligare ansvar för kvaliteten i det tekniska systemet. Ekonomi- styrningsverket pekar på att inrättandet av en ny finansieringsform leder till minskad transparens och innebär att uppföljningen av investeringar i infrastruktur försvåras. Verket avstyrker att delar av fonden kan an- vändas för lån till vissa projekt och att lånen sedan skall återbetalas till fonden med de ordinarie medel som finns tillgängliga i budget. Om finner det befogat att finansiera investeringar i infrastruktur med lån, bör detta ske med lån i . Fonden kan då tas i anspråk för att finansiera räntor och amorteringar på lånen. anser att förslaget att inrätta ett särskilt anslag för att räkna av uppbördskostnaderna leder till en krånglig hantering eftersom flera myndigheter berörs. En smidigare lösning är att finansiera administrationskostnaderna över berörda myndigheters förvaltnings- anslag. påpekar slutligen att anslagen för administration och avsättningar till fonden skall rymmas under utgifts- taket. Det har i det sammanhanget ingen betydelse att trängselskatten genererar inkomster som motsvarar det belopp som anvisar på angivna anslag. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens uppfattning, vilken framgår redan av uppdraget till förhandlingsmannen, är att intäkterna från trängselskatten skall användas till att finansiera en del av nöd- vändiga investeringar i vägnätet, såsom Förbifart . Ett antal remissinstanser menar att intäkterna även skall användas för kollektivtrafik och vissa instanser har pekat på ett behov av komplet- terande medel till kollektivtrafiken. Det är viktigt med en fungerande kollektivtrafik men regeringen menar att trängselskatten skall finansiera investeringar i väginfrastruktur. Det är i detta sammanhang viktigt att komma ihåg att en väl fungerande väginfrastruktur är avgörande inte enbart för biltrafiken utan även för kollektivtrafiken. I uppdraget till förhandlingsmannen har regeringen pekat på att in- täkterna bör kunna föras till en fond som kan användas till satsningar i vägnätet. I förhandlingsmannens delrapport föreslås också att en fond skall skapas dit anslag för väginvesteringar för förs över. Förhandlingsmannen menade vidare att det är avgörande för trovärdig- heten för systemet att användning av intäkterna från trängselskatten inte ersätter ordinarie finansiering av vägprojekt. Enligt förhandlingsmannen kan delar av fonden användas för lån till projekt som behöver en snabbare byggtakt eller där en tidigare byggstart bedöms särskilt angelägen. Dessa lån skall sedan återbetalas till fonden Prop. 2006/07:109 med de ordinarie medel som finns tillgängliga i budget. annan väsentlig användning bör vara att finansiera trimningsåtgärder i trafiksystemet. Dessa åtgärder kan vara att genom större eller mindre om- byggnader lösa upp trafik- och kapacitetsproblem i det befintliga systemet. En tredje möjlighet enligt förhandlingsmannen är att bidra till finansieringen av stora projekt. Inrättandet av en fond på sätt som beskrivits av förhandlingsmannen är enligt regeringens mening en lämplig åtgärd för att överföra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastrukturen. I denna proposition redogörs inte närmare för hur de medel som influtit till fonden skall användas utan detta kommer att regleras i annat samman- hang. har i sitt remissvar framfört att det måste tas fram regler för hur kommunens inflytande skall garanteras. Inte heller denna fråga tas upp i proposition utan får regleras separat mellan regeringen och företrädare för . I sammanhanget kan påpekas att regeringen i förhandlingsmannens uppdrag uttalat sin avsikt att inhämta synpunkter från (Ju 2004:11) angående möjlig- heterna att tillåta uttag av regionalt eller kommunalt beslutade vägavgifter i syfte att finansiera transportinfrastruktur. Med sådana väg- avgifter blir också användandet av intäkterna en fråga för den lokala eller regionala nivån att besluta om. 9.2Hanteringen av intäkterna från trängselskatten Statens medel får inte användas på annat sätt än vad bestämt. I lagen (1996:1059) om statsbudgeten anges därför att statens inkomster och utgifter skall redovisas brutto. Någon nettoredovisning som och föreslår (se avsnitt 9.1) är således inte aktuell. Frågan om de budgetmässiga konsekvenserna kommer att hanteras ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen . För överföring av intäkterna från trängselskatt till investeringar i vägnätet är det lämpligt att en fond upprättas i . Uppbyggnad av fonden är tänkt att ske enligt följande. Inkomster från trängselskatten skall redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. På stats- budgetens utgiftssida anvisas två nya anslag. Det ena anslaget är avsett för de system- och administrationskostnader m.m. som , , , och Kronofogde- myndigheten har till följd av trängselskatten. För att tydliggöra dessa kostnader förespråkas ett särskilt anslag i stället för att tillföra medel till respektive myndighets förvaltningsanslag som föreslår. Det andra anslaget används för själva fonduppbyggnaden och skall motsvara skillnaden mellan inkomster av trängselskatt och system- och administrationskostnaderna. förs ett belopp som motsvarar anvisat anslag till ett räntebärande trängselskattekonto i Riksgälds- kontoret. På detta konto, som utgör själva fonden, ackumuleras successivt medel. Nettointäkternas storlek är svåra att beräkna. budgeterade överskottet som kommer att tillföras kontot i Riksgälds- kontoret ett visst år, kan därför komma att avvika från det faktiska Prop. 2006/07:109 överskottet. En slutlig justering som beaktar denna eventuella skillnad kommer att ske med eftersläpning. 10 Offentligfinansiella och andra effekter När trängselskatt genomfördes på försök i var ett antal grupper av bilar undantagna från skatten, bland andra taxi och färdtjänst. Som föreslagits i avsnitt 6 skall trängselskatt tas ut för taxi och färdtjänst vid ett permanent införande av trängselskatt. Därigenom ökar skatteintäkterna med per helår, varav taxi står för . Skatteintäkterna från övriga bilar beräknas uppgå till per helår. Därtill kommer expeditions- och tilläggsavgifter som beräknas uppgå till per helår. Bruttointäkten från ett uttag av trängselskatt kan beräknas uppgå till . Kostnaderna för trängselskatten utgörs bl.a. av anslag till myndigheter. Av dessa är det som har störst kostnader. Inledningsvis har kostnader som uppgår till runt . Dessa kostnader avser dels driften av uppbördssystemet, dels de initiala kost- nader som uppstår i samband med att uppbördssystemet tas i bruk. I denna kostnadspost ingår även kostnader som uppkommit för att bibehålla det befintliga uppbördssystemet i avvaktan på att trängsel- skatt skall införas permanent. bedömer att kostnaden för kan beräknas till . Den årliga kostnaden framöver bedöms kunna begränsas till . kommer således kostnaden för uppbörden att bli lägre. De årliga kostnaderna för övriga myndigheter bedöms uppgå till . Samtliga administrativa kostnader bör finansieras med medel från intäkterna av trängselskatten. Andra kostnader än de administrativa bör inte belasta intäkterna från trängselskatten. Sammantaget beräknas en trängselskatt, efter beaktande av de admini- strativa kostnaderna, inledningsvis ge ett överskott om 360 mil- joner kronor och därmed medel till finansiering av infrastrukturen i . Skatteintäkterna kommer att öka successivt med att kost- naderna för administrationen minskar. Det måste dock understrykas att det kommer att uppstå ett underskott om . Skälet till underskottet är framförallt de höga kostnader som har i samband med igång- sättandet av uppbörden samt att skatt enbart tas ut under ett begränsat antal månader . Möjligheten att göra avdrag för trängselskatt beräknas ge ett årligt skattebortfall om , varav avser näringsidkare och avser privatpersoner. Som angetts vid införandet av lagen om trängselskatt gäller generellt att trängselskatten får två motverkande effekter för berörda företag, dels leder ökade skatteinbetalningar till ökade transportkostnader, dels blir trafiken mindre vilket medför att vissa transporter sker snabbare. Transportkostnader utgör dock oftast en begränsad del av företagens totala kostnader. De ekonomiska effekterna varierar också mellan olika typer av verksamheter. Det kan emellertid konstateras att de ökade kostnaderna begränsas med den föreslagna avdragsrätten. För en närmare redogörelse för konsekvenserna av en trängselskatt hänvisas till förslaget om införandet av lagen om trängselskatt (prop. 2003/04:145 s. 105). Den analys som gjorts av , Fakta och resultat från Stockholmsförsöket, pekar på att Stockholmsförsöket haft små effekter på detaljhandeln i regionen. Det går inte heller att dra slutsatsen att Stockholmsförsöket skulle ha inverkat negativt på den småskaliga handeln inom det skattebelagda området. Genom att införa trängselskatt kan en del av vägtransporterna styras till andra transportslag eller till tider med mindre trängsel på vägarna. Bil- trafiken flyter bättre och det befintliga vägnätet utnyttjas mer effektivt. Med mindre trafik och minskad köbildning begränsas utsläppen av koldioxid. Även utsläppen av partiklar, kolväten och kväveoxider minskar. Av den ovan nämnda analysen utförd av framgår att biltrafiken minskat i genomsnitt skatt har tagits ut. Därmed förbättrades framkomligheten och restidens tillförlitlighet ökade. Skatten har också enligt samma analys lett till minskade koldioxidutsläpp för länet och i Stockolms innerstad. Den totala mängden partikelutsläpp har minskat med för länet och för innerstaden. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Den nya paragrafen innebär att de beslut som följer av det automa- tiserade förfarandet inte behöver skickas ut till den skattskyldige. Beslut om rättelse behöver inte heller skickas ut, såvida det inte är fråga om att högre skatt skall tas ut. Den skattskyldige kan dock begära att i efterhand få ett beslut motiverat. Bussar, miljöbilar, diplomatbilar, utryckningsfordon och bilar med parkeringstillstånd för rörelsehindrade som fått dispens enligt 6 §, undan- tas från skatteplikt. I den nya punkten 4 om undantag för miljöbil för- tydligas det att uppgiften om den teknik som krävs för att vara miljöbil måste framgå av vägtrafikregistret. Eftersom undantag inte skall ges för färdtjänst, se kommentaren till 7 §, tas hänvisningen till denna paragraf bort i den nya punkten 5. Tillägget i paragrafens första stycke om att två bilar kan undantas från skatteplikt om det finns synnerliga skäl kan exempelvis avse bilar ägda av föräldrar till ett rörelsehindrat barn som bor på skilda håll. Paragrafen upphävs eftersom bilar som används i färdtjänst inte längre skall vara undantagna från trängselskatt. Lagens olika tidpunkter för senaste inbetalning för olika avgifter bör i möjligaste mån vara lika. Det är även en fördel om samma tidpunkter används som i annan närliggande lagstiftning. I den nya vägtrafikskatte- lagen (2006:227) har sådana tidsperioder bestämts . skall, enligt första stycket, användas vid obetald trängselskatt och påförd expeditionsavgift. Senaste tidpunkt för betalning av skatten räknas från tidpunkten för beslutet om expeditionsavgift, och inte som tidigare efter skattskyldighetens inträde. Ändringen i andra stycket är av redaktionell karaktär. Den lägre tilläggsavgiften i kombination med ett högsta belopp för den sammanlagda avgiften under en kalendermånad i paragrafens första stycke, innebär att tilläggsavgift kan påföras för högst tio skattebeslut för en skattskyldig. Om bilen byter ägare kan däremot tilläggs- avgift åter påföras under samma månad. Har en skattskyldig flera bilar kan tilläggsavgift påföras dessa oavsett att en annan av den skattskyl- diges bilar påförts tilläggsavgift med . I samma stycke har det även förts in en hänvisning till 15 § andra stycket. Därmed kan ta ut tilläggsavgift i de fall då trängsel- skatt som beslutats i samband med omprövning inte betalats. Skälet till att tidsperioden som anges i andra stycket har ändrats från en månad är att denna skall vara samma oavsett månad. Ändringen är även i linje med motsvarande ändring i 13 §. bör inte bestämma när skatten skall betalas. Befogenhet i andra stycket att bestämma tidpunkten för betalning av skatt som påförts vid omprövningsbeslut ersätts därför med en bestämd tidsperiod och med angivelse från när skall beräknas. Tidsperiodens längd, dvs. , är densamma som i 13 § första stycket och 14 § andra stycket, se kommentaren till 13 och 14 §§. I paragrafens tredje stycke har, i överensstämmelse med vad som sagts Prop. 2006/07:109 ovan samt i linje med vägtrafikskattelagen, tidsperioden bestämts till Se kommentaren till 7 §. Lydelsen av bilagan motsvarar tidigare gällande lydelse bortsett från att det under punkten 2 anges att trängselskatt inte tas ut . Den betalfria månaden kommenteras i avsnitt 5.2. Den i bilagan infogade kartan motsvarar den senaste lydelsen av den tidigare gällande kartan (se SFS 2005:547). Dock har de cirklar som markerar plats för betalstationer utvidgats något eftersom vissa betalstationer måste flyttas, bland annat i samband med att byggs. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Genom att punkten 4 endast gäller till och med begränsas undantaget för miljöbilar till en period . 11.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Det tidigare gällande generella avdragsförbudet i andra stycket tas bort. Bestämmelsen avhandlas närmare i avsnitt 8. Som avdragsgill utgift enligt den nu gällande lydelsen av paragrafen räknas inte trängselskatt (se prop. 1993/94:90 s. 106). Eftersom trängsel- skatt skall vara avdragsgill även vid resor till och från arbetet anges i paragrafens fjärde stycke därför att utgift för sådan skatt är avdragsgill. I konsekvens med att trängselskatten görs avdragsgill för närings- verksamhet tas hänvisningen i första stycket till det tidigare gällande generella avdragsförbudet för trängselskatt i 9 kap. 4 § bort. Lagförslagen i promemorian om trängselskatt och förvaltningslagens bestämmelser Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs att det i lagen (2004:629) om trängselskatt skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. Bestämmelserna i 20 § första stycket och 21 § förvaltningslagen (1986:223) skall inte tillämpas i fråga om beskattningsbeslut enligt 1.11 § första stycket, eller 2.11 § andra stycket som inne- bär att skatt inte skall tas ut eller att skatt skall tas ut med ett lägre belopp. Denna lag träder i kraft den X. Förteckning över remissinstanserna beträffande promemorian om trängselskatt och förvaltningslagens bestämmelser Remissyttranden har kommit in från samtliga remissinstanser, dvs. , Justitiekanslern, i , Länsrätten i , och . Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs att det i lagen (2004:629) om trängselskatt skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. stycket och 21 § förvaltningslagen (1986:223) skall inte tillämpas i stycket denna lag, eller andra stycket denna lag som inne- bär att skatt inte skall tas ut eller att skatt skall tas ut med ett lägre belopp. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet och regeringsrådet . Undantag från vissa bestämmelser i förvaltningslagen vid beslut om trängselskatt Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Lagförslagen i promemorian Vägavgift i form av trängselskatt Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:629) om trängselskatt dels att 7 § skall upphöra att gälla, dels att 5, 6, 1315 och 19 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en bilaga av följande lydelse. 1.bil som är registrerad på ägare som enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall är undantagen från skatteplikt i , 2.bil som är antecknad som utryckningsfordon i vägtrafikregistret, 3.buss med en totalvikt av , 4.bil som enligt uppgift i väg- trafikregistret används i taxitrafik enligt yrkestrafiklagen (1998:490), 5. bil som är utrustad med tek- a)helt eller delvis med elekt- ricitet eller annan gas än gasol, eller b)med en bränsleblandning som till övervägande del består av alkohol, eller 6. bil som enligt 6 eller 7 § undantagits från skatteplikt. skall efter ansökan från den som beviljats parkerings- tillstånd för rörelsehindrade enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela före- skrifter om trafik, transporter och kommunikationer besluta om att till följd av parkeringstillståndet undanta en viss bil från skatteplikt. 4. bil som är utrustad med tek- nik för drift a)helt eller delvis med elekt- ricitet eller annan gas än gasol, eller b)med en bränsleblandning som till övervägande del består av alkohol, eller 5. bil som enligt 6 § undantagits från skatteplikt. skall, efter ansökan från den som beviljats parkerings- tillstånd för rörelsehindrade enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela före- skrifter om trafik, transporter och kommunikationer, besluta om att till följd av parkeringstillståndet undanta en viss bil från skatteplikt. Om det finns synnerliga skäl skall undanta två bilar från skatteplikt. Befrielse från skatteplikt enligt första stycket får inte medges om bilen enligt anteckning i vägtrafikregistret används i yrkesmässig trafik enligt 1 Senaste lydelse 2005:897. Skatt eller avgift som har beslutats enligt första stycket skall betalas från beslutsdagen.Om trängselskatt har betalats utan föregående betalningsupp- maning, skall en begäran om omprövning ha kommit in till beskattningsmyndigheten senast yrkestrafiklagen (1998:490). Om skatten inte har betalats Om skatten inte har betalats inom den tid som anges i 12 §, inom den tid som anges i 12 §, skall en expeditionsavgift påföras skall en expeditionsavgift påföras dige skall skriftligen uppmanas att dige skall skriftligen uppmanas att senast efter dagen då skattskyldigheten har inträtt betala beslutet om expeditionsavgift be- tala skatten och expeditions- Om skattskyldigheten har inträtt samma kalenderdygn, skall upp- avse den sammanlagda obetalda maningen avse den sammanlagda skatten för dygnet. obetalda skatten för dygnet. Regeringen får besluta föreskrifter om expeditionsavgiftens storlek. Om trängselskatt eller expedi- tionsavgift inte betalas inom den tid som angetts i en uppmaning en- ligt 13 § första stycket, skall en särskild avgift (tilläggsavgift) på- föras den skattskyldige med . Tilläggsavgift får på- föras högst en gång per bil och kalenderdygn.