prop · GU031d34 · 2007-01-01 00:00:00 — De stora skillnaderna beror nästan uteslutande på att män har högre ersättning än kvinnor. Ålderspension från det offentliga systemet består av en inkomstrelaterad del och ett garantibelopp som kompenserar dem som haft låg eller ingen inkomst tidigare i livet. Den sammanlagda ålderspensionen för kvinnor och män i olika hushållstyper och åldersgrupper redovisas i tabell 2.13. Så gott som samtliga har ålderspension med undantag för ett fåtal, företrädesvis kvinnor, som invandrat . Flertalet av dessa får istället äldreförsörjningsstöd. Kvinnor har genomgående lägre ålderspension är män. Skillnaden mellan kvinnor och män är större bland de sammanboende än bland de ensamstående och skillnaden är större bland äldre än bland yngre. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 2.13 Ålderspension efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Summan av inkomstrelaterad pension och garantipension minskar med stigande ålder vilket har ett samband med att varje ny åldersklass blir berättigad till högre inkomstpension till följd av den reala inkomstutvecklingen i samhället. Ålderspensionens olika delar och deras betydelse för ensamstående och sammanboende kvinnor och män i olika åldersgrupperTF6FT framgår av diagram 2.5 och 2.6. Diagram 2.5 Inkomstrelaterad och garantipension för ensamstående 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Storleken på den inkomstrelaterade pensionen och garantipensionen skiljer sig mycket åt mellan både ensamstående och sammanboende kvinnor och män. Det beror på att män förvärvsarbetat i större utsträckning än kvinnor och att kvinnor arbetat deltid i större utsträckning än 6T T Diagrammen visar åldersgruppen eftersom 65-åringar inte skulle ingå med ett fullt årsbelopp. Den genomsnittliga inkomstrelaterade pensionen är därför större för män än för kvinnor och skillnaden mellan könen är större i de äldre grupperna. Garantipensionen är nästan dubbelt så stort för ensamstående kvinnor som för ensamstående män. I den äldsta åldersgruppen utgör garantipensionen av ålderspensionen för ensamstående kvinnor. För män i samma åldersgrupp står den för av ålderspensionen. I den äldsta åldersgruppen är garantipension för sammanboende kvinnor en stor del, av den offentliga pensionen. För männen är garantipension av ålderspensionen. Det är också tydligt att garantibeloppet utgör en allt större andel av sammanboende kvinnors ålderspension ju äldre de är. Det beror på att de äldsta kvinnorna förvärvsarbetat mindre än yngre. Diagram 2.6 Inkomstrelaterad och garantipension för Källa: HEK, SCB, beräkningar Den generella änkepensionen avskaffades 1990 men kan i vissa fall fortfarande beviljas kvinnor. Det är nästan uteslutande ensamstående kvinnor som har änkepension. Beloppen grundar sig på den avlidne makens och den efterlevande makans pension. De kvinnor som får änkepension är därför i regel kvinnor som själva har haft en låg pensionsgrundande inkomst. Andelen med änkepension blir större ju äldre grupp som observeras men andelarna bland de ensamstående kvinnorna som har änkepension är förhållandevis höga i alla åldersgrupper. De genomsnittliga beloppen varierar däremot 2006/07:1 BILAGA 4 obetydligt mellan de olika åldersgrupperna. Även ett fåtal sammanboende har änkepension. För de som har änkepension utgör den en viktig inkomst och är ett betydande komplement till den övriga offentliga ålderspensionen i form av inkomstrelaterad och garantipension. Tabell 2.14 Änkepension efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar En majoritet av både kvinnor och män som är eller äldre har någon form av tjänste- eller avtalspension. Bland de ensamstående är det en lika stor andel kvinnor som män som har tjänstepension utom bland dem som är där en större andel män än kvinnor har tjänstepension. Ensamstående kvinnor har i genomsnitt en väsentligt lägre avtalspension än ensamstående män. Bland de sammanboende kvinnorna och männen är skillnaderna mellan könen större både avseende vilka som får tjänstepension och beloppens storlek. I alla åldersgrupper är de genomsnittliga beloppen för de kvinnor som får tjänstepension mindre än hälften av de belopp männen får. Tabell 2.15 Avtalspension efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Detta återspeglar både att männen har deltagit på arbetsmarknaden i större utsträckning än kvinnor och att män har haft högre löner. För högre löneinkomster har dessutom intjänade tjänstepensioner varit speciellt förmånliga. Av- talspension förekommer i alla åldersgrupper och utgör av det sammanlagda pensionsbeloppet. Detta gäller både för kvinnor och män och oavsett om de är ensamstående eller sammanboende. Utbetalning från avtalade tjänstepensioner till dem som är uppgår sammanlagt till . Av summan går till kvinnor och till män. Kvinnors andel av tjänstepensionssumman är låg för dem som varit privat anställda arbetare och privat anställda tjänstemän men högre för dem som varit statligt och framförallt kommunalt anställda. Detta återspeglar en könssegregerad arbetsmarknad, med lägre löner för kvinnor och en högre grad av deltidsarbete för kvinnor under de förvärvsaktiva åren. Av tabell 2.16 framgår att av kvinnorna och av männen får utbetalning från någon avtalspension. Med annan tjänstepension avses utbetalningar som inte direkt går att härleda till ett visst avtalsområde utan kan avse olika former av överenskommelser vid avgångar från företaget i samband med personalminskning eller nedläggning. Tabell 2.16 Avtalspensioner från olika sektorer 2004 Inkomstsumma (miljarder kronor ) samt andel, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar De tjänstepensionsbelopp från olika sektorer som visas i diagram 2.7 är beräknade som genomsnitt för de kvinnor och män som har denna avtalspension. Skillnaderna bland ensamstående kvinnor och män är störst för dem som varit privat anställda tjänstemän med ITP respektive anställda i den kommunala sektorn, vilket bland annat är en konsekvens av den könssegregerade arbetsmarknaden. Skillnaderna är mindre bland dem som varit privat anställda arbetare med STP. Minst är skillnaden mellan 2006/07:1 BILAGA 4 kvinnor och män som varit anställda i statlig sektor. Diagram 2.7 Genomsnittlig avtalspension för ensamstående 2004 0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 Källa: HEK, SCB, beräkningar Sammanboende kvinnor har i genomsnitt lägre belopp än ensamstående kvinnor medan det omvända gäller för män. Det är därför större skillnad mellan sammanboende kvinnors och mäns avtalspension än mellan ensamstående kvinnors och mäns avtalspension. Även för sammanboende är skillnaderna som störst bland dem som varit privat anställda tjänstemän med ITP. Där är kvinnornas genomsnittliga tjänstepension bara en tredjedel av männens. I sektor är den genomsnittliga pensionen för kvinnor av männens genomsnittliga pension. Diagram 2.8 Genomsnittlig avtalspension för sammanboende 2004 0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 Källa: HEK, SCB, beräkningar Under de förvärvsaktiva åren är det inte ovanligt att det sker ett privat pensionssparande i form av pensionsförsäkringar. Utbetalning från dessa kompletterar ålderspension och avtalspension, men denna inkomst fås ofta . Inkomsten skiljer sig åt mellan könen och mellan olika hushållstyper och åldersgrupper. Det är vanligast med inkomst från privat pension i åldern . Kvinnor har lägre genomsnittliga belopp. Undantaget utgörs av ensamstående kvinnor i åldern , vilka har nästan dubbelt så stor inkomst av privat pension som männen. Störst är skillnaden mellan sammanboende i åldern . Sammanboende män har högst genomsnittlig inkomst av privat pension och högst av alla har sammanboende män som är . Tabell 2.17 Privat pension efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Utbetalning från privata pensionsförsäkringar utgör mellan av den sammanlagda pensionsinkomsten för kvinnor och män som är . Det är huvudsakligen i den yngsta åldersgruppen som privat pension har betydelse. Det privata sparandet har länge stimulerats genom förmånlig beskattning men det är först som sparandet vuxit i omfattning och ökat i popularitet. Privata pensionsförsäkringar är ofta konstruerade så att de betalas ut under ett visst antal år, vilket betyder att om den försäkrade lever än utbetalningstiden upphör utbetalningen. Det innebär att en person som erhåller inkomst av privat pension under de yngre pensionsåren inte nödvändigtvis kommer att ha den inkomsten livet ut. Eftersom kvinnor lever än män är den situationen mer sannolik för kvinnor än för män. 2.5.5Sammanfattande bild av pensionens sammansättning När de olika pensionsslagen ställs samman framträder vissa mönster. Ålderspension utgör en större andel av pensionen för ensamstående män än för ensamstående kvinnor. Detsamma gäller tjänstepensionen. Änkepension är av stor betydelse för ensamstående kvinnor och utgör en allt större del av inkomsten ju äldre de är. Av diagram 2.9 framgår också att privat pension utgör en betydligt större andel av pensionen för både kvinnor och män i åldern . Diagram 2.9 Olika pensionsbelopps relativa betydelse för ensamstående 2004 Andel av total pension, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Mönstren skiljer sig åt mellan ensamstående och sammanboende. För yngre sammanboende utgör tjänstepensionen en större andel av inkomsten än bland äldre sammanboende, i synnerhet för männen. Detsamma gäller även privata pensioner. En sammanfattning av de olika pensionsslagens relativa betydelse ger följande bild. Män har i större utsträckning än kvinnor inkomst från fler pensionsslag och pensionen är högre. I nästan alla grupper är det en lägre andel kvinnor än män som uppbär pension relaterat till tidigare förvärvsarbete, och beloppen är genomgående lägre för kvinnor. Återigen är det tydligt att kvinnors lägre grad av förvärvsarbete och deltidsarbete bland dem som arbetat får stora konsekvenser för pensionen. De offentliga pensionssystemen kompenserar till viss del kvinnor för detta genom garanti- och änkepensionen. 2006/07:1 BILAGA 4 Diagram 2.10 Olika pensionsbelopps relativa betydelse för sammanboende 2004 Andel av total pension, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Den ekonomiska ojämställdheten i form av pension är fortfarande betydande. De äldsta, ensamstående kvinnorna framstår återigen som utsatta. I de yngre grupperna ser det ut som om den ökade förvärvsfrekvensen bland kvinnor börjat få genomslag. En större andel av dessa kvinnor har avtalspension och privat pensionssparande. Den skillnad mellan könen i pensionsinkomst som beror på skillnader i förvärvsfrekvens verkar alltså minska. Framtidens skillnader kommer sannolikt att i större utsträckning än tidigare spegla dagens diskussion om kvinnors alltför omfattande deltidsarbete, lägre löner och större andel av det obetalda arbetet i hemmet. har avsnitt 2 handlat om inkomster från olika källor. Inkomst av kapital utgör avkastning på de tillgångar en person äger eller en vinst vid försäljning av någon tillgång. Här redovisas nettoförmögenheten till marknadsvärde som summan av reala tillgångar i form av t.ex. fastigheter och finansiella tillgångar som värdepapper och med reduktion för de skulder som finns. Det sammanlagda marknadsvärdet på pensionärsgruppens tillgångar uppgår till . Av dessa tillgångar står kvinnor för och män för . De genomsnittliga värdena på tillgångarna är betydligt högre för män än för kvinnor eftersom antalet kvinnor är fler än antalet män. En större andel av 2006/07:1 BILAGA 4 män än av kvinnor har reala tillgångar medan de finansiella tillgångarna är mer jämnt fördelade mellan könen. De sammanlagda skulderna till marknadsvärde uppgår till och kvinnors andel av dessa är . Även om av de kvinnor som är har en nettoförmögenhet, betingar det genomsnittliga värdet på dessa tillgångar ett avsevärt lägre värde än männens tillgångar. Sammansättningen av nettoförmögenheten och andel kvinnor och män med tillgångar och skulder framgår av tabell 2.18. Tabell 2.18 Marknadsvärderade tillgångar och skulder 2004 Tillgångssumma (miljarder kronor ) samt andel, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Nettoförmögenheten uppgår till sammanlagt . Nettoförmögenhet är inte liktydigt med beskattningsbar förmögenhet utan innebär att marknadsvärdet på tillgångarna överstiger skulderna. I tabell 2.19 har nettoförmögenheten delats upp på kvinnor och män efter hushållstyp och ålder. Skillnader mellan könen är betydande. Störst är den i åldern och minst i åldern . Det gäller för både ensamstående och sammanboende. Störst tillgångar har ensamstående män mellan och minst tillgångar har sammanboende kvinnor som är . Tabell 2.19 Andel med nettoförmögenhet samt nettoförmögenhet efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar avsnitt har analyserat de ekonomiska resurserna för kvinnor och män som är . Resurserna beror på det förvärvsmönster och de inkomster som personerna levt med fram till pensioneringen. Den ekonomiska tillväxten i samhället har också betydelse. Som visats har kvinnors ökade förvärvsarbete medfört en viss utjämning av ekonomiska resurser, men har deltidsarbete, arbetslöshet och förekomst av olika sociala transfereringar påverkat inkomsten på olika sätt för kvinnor och män i olika åldersgrupper. Går det då att bedöma och beräkna de framtida inkomsterna för kvinnor och män som är födda ? Vid finns en longitudinell modellTF7FT, SESIM, vilken kan användas för denna typ av beräkningar. För varje årgång av födda har beräknats en framtida inkomst vid nuvarande regler givet vissa antaganden om ekonomisk utveckling. Till exempel beräknas att en kvinna född kommer att ha en inkomst på och att en man i samma årgång har en inkomst på . Inkomsterna för kvinnor och män har utjämnats till 5-årsklasser och diagram 2.11 visar hur tillväxten leder till att de framtida inkomsterna blir större för varje födelseårgång. Det inkomstbegrepp som används i modellen är taxerad inkomst inklusive BTP i förekommande fall enligt nuvarande regler. Både allmän, avtalad och privat pension ingår i taxerad inkomst. Gapet mellan kvinnor och män ser ut att öka i absoluta tal men genom att bilda en kvot mellan inkomsten för kvinnor och män framgår tydligt att kvinnor närmar sig männens inkomst, vilket framgår av diagram 2.12. Kvinnors högre utbildningsnivå förväntas leda till en framtida högre lön, vilket i sin tur medför att framtida pensionsbelopp blir högre för kvinnor jämfört med . 7T T Modellen finns beskriven på . Diagram 2.11 Genomsnittlig inkomst vid olika födelseår 1940-44 1945-50 1950-54 1955-59 1960-64 Källa: SESIM, beräkning Diagram 2.12 Kvinnors inkomst som pensionär i förhållande till mäns vid pensionstillfället 1945-50 1950-54 1955-59 1960-64 Källa: SESIM, beräkning En fråga som också diskuteras livligt är kompensationsgraden vid övergång från förvärvsarbete till pension, dvs. den andel som pensionen utgör av inkomsten före pensionsbeslutet. Generellt sett väntas den årliga ålderspensionen minska när yngre åldersklasser når pensionsåldern. Det beror huvudsakligen på att pensionsåldern är , som befolkningen antas leva allt längre. I det nya ålderspensionssystemet innebär detta, om inget annat förändras, lägre årliga pensioner eftersom pensionskapitalet ska spridas över fler år som pensionär. Detta är tänkt att vara en drivkraft till att kvarstå i arbetskraften. Med samma beräkningsunderlag som ovan har kompensationsgraden för kvinnor och män beräknats de fyller och jämförts med inkomsten . Det visar sig att denna kompensationsgrad minskar för både kvinnor och män, men att det sker snabbare för män än för kvinnor. För män födda 19401949 beräknas kvoten vara , vilken minskar 2006/07:1 BILAGA 4 till för män födda 19701979. För kvinnor födda 19401949 beräknas kompensationsgraden vara lägre () för att sedan sjunka något mindre till för kvinnor födda 19701979. Diagram 2.13 Kompensationsgrad för inkomst vid 65 år jämfört med 64 år Källa: SESIM, beräkning Ovanstående avsnitt indikerar att skillnaden i ekonomiska resurser mellan kvinnor och män som är kan förväntas minska . Om skillnader i pension beror på att kvinnor tidigare inte alls fanns i förvärvsarbete, kommer framtidens skillnader i pension att bero på dagens höga andel deltidsarbetande bland kvinnorna och deras större ansvar för det obetalda arbetet med hem och familj.