prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Skattereduktion får göras för kapitalutgifter så- som utgiftsräntor och kapitalförluster vid för- säljning av fastigheter och värdepapper. Under- laget för skatten är således nettot av inkomster och utgifter av kapital. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från företagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juster- ingar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Företagen har möjlighet att reservera vinst- medel på olika sätt. En möjlighet är att göra av- sättningar till periodiseringsfonder. Företagen får placera högst av sin vinst i en måste företaget återföra medlen till beskattning. Systemet möjliggör en utjämning av beskattningen över tiden. För avsättningar till periodiseringsfond tas en schablonmässigt beräknad intäkt upp till be- skattning. Intäkten beräknas som summan av periodiseringsfonderna vid beskattningsårets ingång multiplicerat av statslåne- räntan andra året före taxe- ringsåret. Denna intäkt beskattas . Avkastningsskatt tas ut på pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar. En schablon- mässig avkastning beräknas baserat på värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen vid ingången av beskattningsåret multiplicerat med statslåneräntan under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Skattesatsen för sparande i pensionsförsäkringar är och för ka- pitalförsäkringar . Juridiska personer som betalar avkastningsskatt är framförallt svenska livförsäkringsföretag och utländska livförsäkringsföretag som bedriver verksamhet i . Fysiska personer betalar en motsvarande avkastningsskatt på utländska kapital- eller pen- sionsförsäkringar. Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatteplik- tig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyldig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter redovisas i tabell 5.31. Tabell 5.31 Skattesatser för olika slag av fastigheter I syfte att utjämna höjningar av taxeringsvärden i samband med de allmänna eller förenklade fastighetstaxeringarna finns en s.k. dämpnings- regel för fastighetsskatten. Utformningen medför att en tredjedel av höjningen slår igenom under tre på varandra följande år. Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket ska motsvara av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten fär- digställs. Värdeåret kan dock förändras vid ombyggnader. efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå föl- jande fem åren utgår endast halv fastighetsskatt. Under vissa förutsättningar gäller en begräns- ningsregel. Den innebär i huvudsak att ett hus- håll får en skattereduktion så att det betalar maximalt av inkomsten i fastighets- skatt. gäller en begränsning av skatteuttaget på markvärdet för småhus. Skatte- uttaget på markvärdet begränsas till per kvadratmeter eller max . Vidare har underlaget för uttag av fastighetsskatt frysts nivå för småhus och bostadsdelen i hyreshus. Skattesatsen på bostadsdelen i hyreshus sänktes från . Regeringen aviserar i denna proposition att fastighetsskatten ska er- sättas av en fastighetsavgift från . Stämpelskatt utgår på förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteck- ningar. Vid förvärv är skatten av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undan- tag . Vid inteckning är skatten 2 pro- cent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, för luftfartyg och när- ingsverksamhet samt för skepp. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det en- dast är mervärdet som beskattas i varje produk- tions- eller distributionsled. Omsättning av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stad- gas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller i huvudsak följande undantag: för livsmedel och hotell, samt för böcker, tidningar, personbe- fordran, samt entréavgifter till vissa kultureve- nemang. Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skatte- satserna av för huvudregeln och för de lägre skatte- satserna. Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som till- verkas i , som förs in eller tas emot från ett annat eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt tas ut för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.32 redovisas de skattesatser som gäller . Tabell 5.32 Skattesatser för olika tobaksslag av punktskatt på mest sålda priskategorin = per styck För öl, vin och andra jästa drycker, mellanklass- produkter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat eller som importerats från tredje land skall alkoholskatt erläggas. De skattesatser som gäller 2007 redovisas i tabell 5.33. Tabell 5.33 Skattesatser för olika alkoholslag Skattesats/liter och volymprocent Skattesats/liter ren alkohol Skatt på energi och miljö Energiskatt ska erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, ben- sin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, rå- tallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom ska energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och dieselolja är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Några av de vanligaste skat- terna på energi redovisas i tabell 5.34. Tabell 5.34 Urval av skattesatserna Kronor/liter, öre/kWh Bensin, miljöklass 1 Dieselolja, miljöklass 1 hushåll i övriga landet Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbi- lar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga ter- rängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvag- nar som dras av motorredskap eller av tunga ter- rängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skat- tevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med total- vikten. Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bland annat fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjul- axlar. Skatt tas ut på den avtalade pre- mien på trafikförsäkring och av den mottagna trafikförsäkringsavgiften. Skatten träder i kraft . Tabell 5.35 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -11,4 -15,7 -21,9 -12,4 -10,9 -34,0 -8,7 -1,0 -0,4 -0,1 -0,1 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Grundavdrag, höjt (2001, 2002) avskaffat regionalt förhöjt 2007 -2,0 -1,8 -7,3 -3,7 -3,1 Ändrade avdragsregler pensionssparande m.m., förmånsskatt -0,1 -0,2 -0,2 -0,3 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt (1999), skiktgränsjusteringar -0,8 -1,9 -1,1 -0,4 -0,2 -0,1 -0,1 Höjt tak från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp. Höjd från 6,95 till -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 -9,9 -8,5 -36,1 -0,7 -39,9 -0,7 -0,7 Skattereduktion låg- och medelinkomsttagare () -0,3 -1,6 -15,8 -16,6 -17,3 -9,4 -9,7 Skattereduktion fackföreningsavgift (2002), slopad (2007) -3,5 -2,0 -0,5 -1,3 -1,2 -1,5 -1,2 -2,1 -2,8 -0,7 -9,3 -1,3 -1,0 -1,2 -2,5 -2,1 -0,6 -0,2 -1,5 -0,7 -1,2 -8,7 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,5 -1,8 -8,7 -0,3 -3,1 -0,8 -1,2 -0,3 Per.fond från 5 till (1999), avsättning (2001) -2,5 Återföring från per.fond (2000,2001), räntebeläggning (2005-) Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler -0,5 -0,3 -0,3 -1,0 Skattereduktion (2004), stormskadad skog (2005-2007) -0,8 -0,3 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 -1,9 -2,5 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 89/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Frysning av skatteunderlag nivå, småhus, hyreshus -1,7 Hyreshus, skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till 0,5 till -0,4 -4,0 -0,8 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 regel, nytt taxeringsförfarande, begränsning markvärde -0,2 -0,4 -0,3 -3,3 Skattesats, vattenkraft, från 2,21 till 0,5 till Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 -3,7 -0,1 -5,0 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Förmögenhetsskatt, höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag -2,2 -1,8 -1,1 -5,0 -0,1 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 Skatt på energi och miljö -1,0 -0,5 -1,0 -0,5 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -2,0 -0,1 Investeringsstimulans för vissa byggtjänster -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Moms personbef , böcker , skidliftar -1,0 -1,3 -0,1 Skatt på vägtrafik m.m. -0,1 -0,1 -0,6 -0,3 -7,2 -20,4 -23,8 -11,4 -9,8 -40,5 -7,4 -7,2 -20,4 -23,8 -11,4 -9,8 -40,5 -7,4 I detta kapitel redovisas och analyseras statsbud- getens och de takbegränsade utgifternas utveck- ling . Jämförelser görs även mot utgifts- beräkningarna i statsbudgeten och med utgiftsberäkningarna i budgetpropositionen . I avsnitt 6.2 redogörs översiktligt för de makroekonomiska förutsättningarna för utgifts- beräkningarna. I avsnitt 6.3 redovisas utgifts- prognosen och skillnaderna mellan den aktuella prognosen på utgiftsområdesnivå och beslutade utgiftsramar per utgiftsområde i stats- budgeten . I avsnitt 6.4 redovisas beräknade utgiftsramar för 20082010 och en jämförelse med beräk- ningarna i budgetpropositionen . Vidare redovisas regeringens förslag till nya utgifts- reformer och finansieringen av dessa. Därefter redovisas andra utgiftsförändringar som följer av bland annat förändrade volymer inom regel- styrda transfereringssystem eller ändrade makro- ekonomiska förutsättningar. I avsnitt 6.5 analyseras utgiftsutvecklingen för . Avslutningsvis redovisas regeringens förslag till ändring av hur ändamål och verksamheter skall fördelas på utgifts- områden (avsnitt 6.6), förslag om avveckling av samt förslag om ändrad beräkning av bostadstillägg för pensionärer m.fl. De statliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärlden. De statliga utgifterna påverkas främst av föränd- ringar i arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar normalt sett utgifterna för arbetslöshets- försäkringen med . En ökning av pris- och lönenivån medför att utgifterna under utgiftstaket normalt sett ökar med . Den fulla utgiftseffekten av förändrade priser och löner slår normalt igenom med fördröj- ning. Bruttonationalinkomsten (BNI) har effekt på statsbudgetens utgifter via dess påverkan på EU- avgiften och biståndsutgifterna. Om BNI ökar beräknas utgifterna till följd av detta öka med . Den indirekta effekten av en högre BNI är att utgifterna reduceras eftersom exempelvis ut- gifterna för arbetslöshetsersättning i normalfallet minskar vid ökad aktivitet i ekonomin. I tabell 6.1 redovisas de centrala makro- ekonomiska förutsättningarna ekonomiska vårproposition. De makroeko- nomiska förutsättningarna och prognoserna finns återgivna i sin helhet i bilaga 1, Svensk ekonomi. Enligt nationalräkenskaperna blev det preli- minära utfallet 2006 . bedöms tillväxten bli , vilket är högre än vad som prognostiserades i budget- De viktigaste orsakerna till revideringen är att tillväxten av investeringar och export bedöms bli högre. Även 2008 är prognoserna för BNP-tillväxten högre än mot- svarande prognoser i budgetpropositionen . Att tillväxttakten förväntas bli högre 2008 beror främst på att hushållens konsumtion och offentliga konsumtionsutgifter väntas växa starkare. görs ingen konjunkturprognos, utan kalkylerna bygger på ett antagande om att resursutnyttjandet normaliseras. Den lägre tillväxttakten 2009 jämfört med budgetpropositionen förklaras av att resursutnyttjandet nu bedöms vara mer ansträngt 2008. Tabell 6.1 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser från budgetproposition anges inom parentes (4,0) (3,3) (3,1) (2,7) (2 830) (3 007) (3 163) (3 320) (2 825) (3 014) (3 172) (3 330) (1,6) (2,5) (2,0) (1,9) (39,7) (40,3) (41,2) (42,1) (121,7) (125,7) (130,8) (136,0) (5,6) (5,8) (5,0) (4,3) (3,1) (1,9) (1,4) (1,5) (3,4) (3,8) (4,0) (4,1) (3,6) (3,9) (4,2) (4,2) (2,5) (3,5) (3,9) (4,0) Fasta priser, procentuell förändring. Årlig procentuell förändring. Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensions- grundande inkomster och inkomster över intjänandetaket multiplicerat med förändringen i KPI för . 6P P Procent av arbetskraften. 7P P Enligt Nationalräkenskaperna. Enligt Konjunkturlönestatistiken, vars definition skiljer sig från Nationalräkenskaperna, förväntas timlönen öka 2008, 2010. Källor: , och . Prognosen för konsumentprisindex (KPI) 2007 har reviderats ned. Orsaken till detta är främst att inflationsutfallen och blivit lägre än vad som prognostiserades i budgetpropositionen . beräknas inflationen vara högre än vad som antogs i budgetpropositionen, vilket främst förklaras av att resursutnyttjandet bedöms vara högre . Arbetsmarknadspolitiska program beräknas öka jämfört med budget- propositionen . Detta beror på regeringens förslag till jobb- och utvecklings- garanti för långtidsarbetslösa och den aviserade jobbgarantin för ungdomar. Den totala arbetslösheten, dvs. öppet arbets- lösa personer och personer i arbetsmarknads- politiska program, väntas uppgå till , vilket är lägre än 2006. beräknas den totala arbetslösheten minska till . Prognosen för den öppna arbetslösheten har reviderats ned i förhållande till budgetproposi- tionen , vilket bland annat förklaras av att arbetslösheten utvecklats bättre än förväntat. är arbetslösheten lägre till följd av att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är högre än i budgetpropositionen . Utfallet för timlöneutvecklingen blev marginellt lägre än prognosen i budgetproposi- tionen . Prognosen till 2009 har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen , främst till följd av att resursut- nyttjandet bedöms som mer ansträngt. De långa och korta räntorna förväntas successivt stiga från dagens nivåer. I avsnitt 6.3.1 redovisas prognosen för de takbe- gränsade utgifterna . Prognosen för stats- budgetens inkomster redovisas i kapitel 5 och prognosen för statsbudgetens saldo, Riks- gäldskontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering redovisas i avsnitt 4.4.4. Tabell 6.2 Statsbudgetens utgifter -2,2 -11,6 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1P P Statsbudget enligt beslut . 2P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I statsbudgeten beräknades utgifterna för samtliga utgiftsområden till . I den aktuella prognosen beräknas motsvarande utgifter till . Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor redovisas nedan i avsnitt 6.3.1. Utgiftsramen för utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. föreslogs i statsbudgeten till , varav anslag 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . Utgifterna för utgiftsområdet beräknas nu till följd av förändrade ränte- och valutaantaganden och förändringar i emissionsplaner bli , vilket är lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Det finns en betydande osäker- het i prognosen eftersom räntebetalningarna, även på kort sikt, påverkas av ränte- och valuta- rörelser. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen genom regelbunden uppföljning och upp- datering av prognoser för att kunna vidta åtgärder om utgiftstaket skulle bedömas vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i den av beslutade statsbudgeten till . Budgeteringsmar- ginalen uppgick då till . I den nu aktuella beräkningen bedöms de tak- begränsade utgifterna uppgå till , vilket innebär att budgeteringsmargi- nalen har ökat och beräknas till . I prognoserna har hänsyn tagits till föreslagna beslut (se kapitel 7 Tilläggsbudget), prognostise- rade volymförändringar i rättighetsstyrda trans- fereringssystem (se avsnitt 6.4.3) samt makro- ekonomiska förändringar m.m. (se avsnitt 6.2). Tabell 6.3 Takbegränsade utgifter -0,9 -10,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1P P Statsbudget enligt beslut . 2P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 och 27 samt utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Under utgiftstaket redovisas även posten Minskning av anslagsbehållningar. har fastställt utgiftsstaket till . Budgeteringsmarginalen är skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de tak- begränsade utgifterna. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för och regeringen. Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller före- slå nödvändiga åtgärder. Jämfört med 2006 ökar de takbegränsade utgif- terna 2007 med enligt aktuell prognos. De takbegränsade utgifterna som andel av bruttonationalprodukten beräknas 2007 motsvara . I tabell 6.5 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, förslag till tilläggsbud- get i denna proposition summerat per utgifts- område, de prognostiserade utgifterna för res- pektive utgiftsområde samt prognosen för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbud- geten. För vissa utgiftsområden avviker aktuella utgiftsprognoser väsentligt från de medel som beslutade om . Nedan redogörs för orsaker till de mer betydelsefulla avvikelserna. Diagram 6.1 Skillnad mellan utgiftsprognos och anvisade medel i statsbudgeten för 20071P P 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen -0,7 -1,0 -0,5 -3,1 -1,4 -1,6 -2,2 -3,0 -3,5 -3,0 -2,5 -2,0 -1,5 -1,0 -0,5 1 Statsbudget enligt beslut . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet förväntas bli lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Den främsta orsaken till de prognostiserat lägre utgifterna är att antalet asylsökande från utvecklingsländer till beräknas öka och de närmast följande åren, varför de kostnader för asyl- sökande som avräknas från biståndsramen ökas. Som en följd härav föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med . Utgifterna för anslagen 12:1 och 12:2 Ersättningar och bostadskostnader förväntas bli sammanlagt högre än i statsbudgeten anvisade medel. De ökade kostnaderna förklaras huvudsakligen av att prognosen för antalet asylsökande nu är väsentligt högre än den prognos som låg till grund för beräkningen av statsbudgeten för Till följd av förväntat högre kostnader föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna under utgiftsområdet beräknas bli lägre än i statsbudgeten aviserade medel. Prognosen för sjukpenningen (del av anslag 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.) är lägre än i statsbud- geten anvisade medel. Detta förklaras huvud- sakligen av att prognosen för antalet sjukdagar och medelersättningen är lägre än vid beräkningen av statsbudgeten. Även för anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bedöms utgifterna bli lägre än i den ursprungliga statsbudgeten. Utgiftsprognosen har reviderats ner med jämfört med statsbudgeten, vilket främst förklaras av att färre bedöms beviljas arbets- skadeersättning än vad som tidigare antagits. På anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättningar m.m. och anslaget 19:6 är nuvarande prognoser högre jämfört med de på statsbudgeten anvisade medlen. Förklaringen till detta är bland annat att utgifterna för bostadstillägg för pensionärer () till personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas öka till följd av att bostadskostnaderna bedöms stiga. När det gäller beräknas utgifterna bli högre än i statsbudgeten anvisade medel, vilket beror på att myndig- hetens omställningsarbete medför att anslags- krediten utnyttjas i större ut- sträckning än tidigare beräknat. Detta innebär en omfördelning av utgifter . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring m.m. förväntas bli lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Den nedreviderade prognosen förklaras främst av att uttaget av antalet föräldradagar förväntas bli lägre än i tidigare bedömningar. Även prognoserna för anslagen 21:1 Allmänna barnbidrag och 21:6 Vårdbidrag för funktions- hindrade barn har till följd av lägre utfall reviderats ner med totalt jämfört med anvisade medel. Det motverkas till viss del av något högre prognostiserade utgifter på anslaget 21:3 Underhållsstöd, där utfallet istället motiverar en upprevidering av utgifterna med . Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd förväntas bli lägre än i stats- budgeten anvisade medel. Merparten av minsk- ningen beror på lägre utgifter för arbetslöshets- ersättning, vilket förklaras av att prognosen för den öppna arbetslösheten har reviderats ner väsentligt jämfört med de beräkningar som låg till grund för prognosen i statsbudgeten. Anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande bedöms i nuvarande prognos bli högre än i stats- budgeten anvisade medel. De ökade kostnaderna förklaras dels av att prognosen för antalet asyl- sökande nu är högre än den prognos som låg till grund för beräkningen i statsbudgeten , dels av att regeringen föreslår en extra ersättning till kommuner i syfte att underlätta mottagandet av flyktingar i kommuner i regioner med god arbetsmarknad. Regeringen föreslår vidare att kommuner ska kunna få ersättning för vård av ensamkommande barn mellan . Till följd av de förväntat ökade utgifterna föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget ökas med . Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. förväntas bli lägre än i stats- budgeten anvisade medel. Det beror framförallt på färre studiemedelstagare med det s.k. högre bidraget än tidigare beräknat. Även prognosen för det generella bidraget är nedreviderad som en följd av att antalet studiemedelsstagare förväntas bli färre än i tidigare prognoser. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning I förhållande till den prognos som låg till grund för statsbudgeten beräknas antalet studenter på universitet och högskolor bli lägre, bland annat till följd av att en ökad efterfrågan på arbets- marknaden ökar utflödet från utbildningarna. Det innebär att prognosen för utgifterna på ett flertal anslag kopplade till högskolornas grund- utbildning är lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik Utgifterna under utgiftsområdet beräknas bli högre än i stats- budgeten anvisade medel. Förklaringen är främst att utgifter på totalt som belastar äldreanslag finns med i utgiftsprognosen .