prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta innebär att förbättringen först kommer att märkas i nattågstrafiken och först i ett senare skede i dagtrafiken . Avkastningen, på i fordonen bundet kapital, har varit . Resultatet efter finansnettot var . Genomsnittligt för åren 20042005 har avkastningen uppgått till . var den genomsnittliga räntan på femåriga statsobligationer , vilket innebär ett krav på . Upprustningsprogrammet som påbörjats innebär att avkastningen kommer att minska över tiden för att närma sig avkastningskravet. Statens järnvägars ekonomiska resultat Statens järnvägars ekonomiska resultat var bättre 2005 jämfört med . hade ett positivt rörelseresultat på 110,7 (28,3) och ett positivt resultat efter finansiella poster på 95,8 (10,6) . Resultatet uppdelat på verksamhetsgrenar ger följande bild. Tabell 6.6 Statens järnvägars resultat efter finansnetto VG Avveckling av verksamhet4 av leasing- och leaseholdå- 4Det positiva resultatet hos verksamhetsgrenen Avveckling av verksamhet beror på ett positivt finansnetto i verksamheten. Regeringen bedömer att uppgiften att avveckla gamla åtaganden sker ordnat och detsamma gäller förvaltningen av leasing- och leaseholdåtaganden. Fordonsplaner har upprättats för de fordon som övertog och en ordnad förvaltning inklusive underhållsplan finns för dessa fordon. Sammantaget anser regeringen att har uppfyllt målen för verksamheten . skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt. Enheterna har haft en positiv resultatutveckling, med ett resultat på . skall verka för en långsiktig och god personalförsörjning med för verksamheten ändamålsenlig kompetens. I är 1 218 kvinnor och 5 285 män, dvs. totalt 6 503 personer, anställda. Medelåldern var för kvinnor och för män. Antalet nyanställda var 204 personer vilket är en ökning jämfört med . Andelen avgångar var . Andelen kvinnor har ökat till . Andelen kvinnor på chefspositioner är oförändrat . ledningsgrupp består av 15 per- soner, varav 3 är kvinnor. Aktiviteter för att främja den etniska mångfalden sker främst i rekryteringsprocessen. Sjukfrånvaron var vilket är en minskning. Takten i järnvägsinvesteringarna är hög. Fördyringar i förhållande till plan ha uppstått i flera projekt, bl.a. till följd av att marknadspriserna för byggarbeten och material ökat. Svårigheter att korrekt uppskatta kostnaden för ett projekt kan få effekter för infrastrukturplaneringen och styrningen på både lång och kort sikt. Inom har därför ett omstruktureringsarbete startat med målet att bl.a. förbättra styrningen av investeringsprojekten. Även inom pågår ett arbete som syftar till att förbättra styrningen av stora infrastrukturprojekt. Målet är bl.a. att nå en större säkerhet i kostnadskalkylerna. Trots investeringarna har kapacitetsbrist uppstått framför allt i storstäderna. Detta bidrar till att störningarna i trafiken har ökat. Den ökade konkurrensen innebär att flera tågoperatörer är verksamma på järnvägsmarknaden. Det finns ett stort behov av att förbättra tillförlitligheten i järnvägstrafiken och det bör bl.a. ske genom fokusering på underhåll av spår och fordon samt samordning mellan aktörerna i sektorn. Trafiksäkerheten är i huvudsak god, men fortsatta insatser behövs för att förhindra att obehöriga tar sig in på spårområden, för att förebygga självmord och för att minska plankorsningsolyckorna. har lämnat revisionsberättelser utan invändning för , och . Marklösen finns förutsättningar för rätt ersättning? (RiR 2005:15) om marklösenverksamheten rör flera myndigheter, bl.a. , och redovisas samlat i avsnitt 4.6. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Åtgärder för skydd mot mutor vid (RiR 2005:30) har under sin granskning av inte kunnat konstatera förekomsten av några oegentligheter. På en övergripande nivå är ståndpunkt att ledning inte tillräckligt insett behovet av styrning, uppföljning och kontroll på området mutor och otillbörlig påverkan. Enligt stämmer inte denna uppfattning. har t.ex. underskattat värdet av arbete med gemensamma värderingar och värderingsstyrning. Även om anser kritiken inte fullt befogad och till del överdriven, så har kritiken föranlett ytterligare åtgärder för att minska risken för förekomst av mutor och otillbörligt beteende. Nedan redovisas bedömning av de granskade områdena samt de åtgärder som har vidtagit eller planerar att vidta. -Förtydligande i styrande dokument att fokuseringen på mindre allvarliga företeelser är ett uttryck för en hög etisk ambitionsnivå och att allvarligare företeelser därmed är strikt förbjudna. -Övergripande dokument för internkontroll upprättas. Dokumentet skall vid behov anpassas och konkretiseras lokalt. Krav på kommunikation inom enheterna som ett led i implementeringen skall ställas. -Inom ramen för investeringsprojekt skall rutiner upprättas för att säkerställa inhyrd personals kunskap om regelverk och etiska förhållningssätt. -Samlad övergripande riskanalys för upprättas. -Enhetsvisa och projektspecifika riskanalyser implementeras i ledningssystemet och ingår som ett led i planering och uppföljning av verksamheten. Ett övergripande metodstöd för detta ska upprättas. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Övergripande kontrollfunktioner mindre tillfredsställande -Rutiner för verifiering av internkontrollkravens efterlevnad ska upprättas och implementeras. -Användandet av konsulter i nyckelpositioner i projekt ska styras upp inom ramen för arbetet med att etablera en starkare central styrning av investeringsprojekt. Information och kommunikation inte tillfredsställande -Det skall tydliggöras att informationsinsatser även skall omfatta inhyrd personal. -Underlag för kommunikation om etik och moral på arbetsplatsträffar i samband med introduktion av inhyrd personal ska tas fram. -Tydlig information om regler avseende mutor och jäv skall ges till samtliga leverantörer. I informationen skall också framgå vilket beteende förväntar sig av leverantörerna. -Särskild uppföljning av denna handlingsplan -Etik och moral inklusive muta och otillbörlig påverkan följs upp i verksamhetsplaneringen och i utvecklingssamtal på individnivå. Regeringen arbetar i samråd med för att åstadkomma ett utökat skydd mot mutor och annan otillbörlig påverkan. Inom ramen för regeringens styrning av myndigheter har regeringen för avsikt att följa upp även de åtgärder vidtagit och planerar med utgångspunkt i granskning och i verkets egna bedömningar. möjliggör säkra och energisnåla transporter på medellånga till långa avstånd. En väl fungerande tågtrafik ger möjlighet till en bekväm och effektiv arbetspendling och därmed för regionförstoring. Järnvägstransportsystemet har genomgått en omvandling det . Godstrafiken på järnväg har avreglerats och därmed har fler tågoperatörer kommit in på marknaden. På persontrafiksidan har marknadsöppningen skett stegvis och i takt med utvecklingen inom EU. Även inom persontrafiken sker en utveckling mot fler operatörer i den upphandlade trafiken. Regeringen ser positivt på detta och anser att det långsiktiga målet bör vara en avreglerad persontrafikmarknad inom järnvägsområdet. Fler aktörer i systemet ökar dock risken för störningar i tågtrafiken och ställer större krav på samordning av bl.a. tidtabeller. För att öka järnvägens konkurrenskraft är det nödvändigt att höja kvaliteten på transporterna och tillgängligheten till systemet. Samordning av system för biljettbokning och information är ett sätt att förenkla för resenärerna. Attraktiva, tillgängliga och effektiva bytespunkter är viktiga i det samlade persontransportsystemet. På samma sätt är utvecklingen av logistiknoder och terminaler viktiga för främjandet av intermodala transporter, där järnvägen ofta utgör en del i transportkedjan. Fördyringar i förhållande till plan har uppstått i flera järnvägsprojekt. Brister i kostnadsbedömningarna för ett projekt kan få effekter för infrastrukturplaneringen på både lång och kort sikt. Bland annat för att öka kraven på god planering och förbättra kontrollen avser regeringen att pröva möjligheten att utnyttja alternativ finansiering av infrastrukturprojekt i form av offentligs-privat samverkan (PPP) Samhällsekonomiska analyser skall spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturinvesteringar. Jämfört med de planer den tidigare regering fastställt innebär det att en större del av investeringarna skall ske inom vägsektorn. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 677 618 tkr prisnivå. 3Motsvarar 677 618 tkr prisnivå. Från anslaget 36:3 : Administration finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd, intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster. Vidare finansieras transportpolitiska utredningar från anslaget. har genomfört en analys som syftar till att förtydliga vilken verksamhet som skall finansieras med administrationsanslaget. Detta har resulterat i ett förslag som innebär att de administrationskostnader som är direkt hänförliga till de produkter och tjänster som finansieras från banhållningsanslaget också bör finansieras från motsvarande anslag. Regeringen bedömer att bör föras från anslaget 36:3 : Administration till 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter. Regeringen bedömer att en besparing på administration är möjlig och föreslår därför att anslaget minskas med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 36:3 : Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 36:3 : Administration . 6.7.236:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 13 415 807 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 415 807 tkr prisnivå. -myndighetsutövning främst fastställelse av tågplan och järnvägsplan, -bidrag till enligt avtalet mellan staten och , -kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen, -bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, -sektorsuppgifter vilket bl.a. omfattar forskning, utveckling och demonstrationsprojekt, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -investeringar i statliga järnvägar, -drift och underhåll av statliga järnvägar samt trafikledning, -räntor och återbetalning av lån för järnvägsändamål upptagna i , Sektorsuppgifter beräknas till vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Banhållning omfattar investeringar, drift, underhåll och trafikledning -kostnader för ett eventuellt infriande av besamt räntor och återbetalning av lån och risk- talningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till , -kostnader för ett eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till , -riskavgift för hantering av statliga lånegarantier till Konsortiet som disponeras av . har beslutat om ekonomiska planeringsramar för järnvägar för perioden 2015 (prop. 2001/2002:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126 och prop. 2003/2004:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). Ramen för investeringar i järnväg är . Ramen för drift- och underhåll av järnväg är . Den tidigare regeringen har fastställt den nationella banhållningsplanen för perioden 20042015 samt beslutat om ekonomiska ramar för de regionala länstransportplanerna. Det totala anslaget till banhållning och sektorsuppgifter var ca , dess fördelning på poster framgår av tabell 6.10. Där framgår också en preliminär beräkning av anslagsposter och delposter för 20072009. Det ankommer dock på regeringen att besluta om medlens slutliga fördelning på poster. Härledning av anslagsnivån framgår av tabell 6.11. Förslag och beräkningar 20072009 gör regeringen följande preliminära beräkning av anslaget fördelning på anslagsposter och delposter. Myndighetsutövning beräknas till vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Bidrag till och ersättning till Konsortiet beräknas till totalt , varav bidraget till och kostnaden för trafikavgifter för Öresundsförbindelsen . avgift för Öresundsbrokonsortiet. Investeringar i nationell plan beräknas till . får också finansiera bidrag till kollektivtrafikanläggningar från posten. Drift, underhåll och trafikledning beräknas till . Räntor och återbetalning av lån beräknas till . Riskavgift för Öresundsbrokonsortiet beräknas till vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Tabell 6.10 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 36:4 : Bahållning och sektorsuppgifter Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.11 Fördelning av anslaget på anslagsposter Bidrag till och Konsortiet Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån 1 Disponeras av RGK Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 36:4 Banhållning och sektoruppgifter. beräknas anslaget till respektive . har begärt en redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och återbetalning avlån m.m. När det gäller omsättningstillgångar och anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i , dessa redovisas samlat i finansplanen. Inom finns särskilda lån upptagna för att finansiera investeringar i vissa järnvägsprojekt 20022004 (den s.k. närtidssatsningen enligt prop. 2001/02:20), eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100 avsnitt 7.1.18, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). Låneramen 2007 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . Av den totala låneramen avser ca samt järnvägsprojekt i . De olika lånedelarna avseende de prioriterade projekten skall återbetalas i jämn takt under med start när respektive banprojekt färdigställs. Lån avseende den s.k. närtidssatsningen amorteras med start och skall vara slutamorterade . totala upplåning hos Riksgälds- föreslår regeringen en låneram om för till . Av tabell 6.12 nedan framgår beräknade nettoupplåning samt nettoupplåningen för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 2014. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.12 Beräknad nettoupplåning för och vissa järnvägsprojekt 20062014 för övriga krediter hos 1Tillförda anslagsmedel för finansiering av bl.a. eldrifts- och teleanläggningar (statskapital) samt leverantörskrediter (rörelsekapital) i investeringsprojekt. I tabell 6.13 nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden Skulden är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Tabell 6.13 Beräknad låneskuld för och vissa järnvägsprojekt 20052014 1Tillförda anslagsmedel för finansiering av bl.a. eldrifts- och teleanläggningar (statkapital) samt leverantörskrediter (rörelsekapital) i investeringsprojekt. De lån som har tagit upp i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av lån. I tabell 6.14 redovisas det årliga anslagsbehovet 20052014 för räntor och återbetalning av dessa lån. Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) skall betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 behovet för denna hyra, som bl.a. inkluderar skrivningar, framgår av nedanstående tabell Botniabanan AB:s kostnader för ränta och av- (tabell 6.14). Tabell 6.14 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar m.m. 20052014 Total räntor och amor- Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt järnvägslagen (2004:519) ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. beräknas intäkterna av banavgifterna uppgå till . bedriver dessutom extern uppdragsverksamhet som genererar intäkter. Banavgifterna och resultatet från uppdragsverksamheten används för att finansiera banhållning och trafikantinformation. Resultatet för uppdragsverksamheten 2005 var och beräknas det till . beräknas resultatenheterna generera intäkter om och ha kostnader om , dvs. ett positivt resultat på ca . Av tabell 6.15 framgår vilka avgifts- och uppdragsintäkter samt anslagsintäkter från annat utgiftsområde som beräknar för åren 2006 2008. Tabell 6.15 Uppdrags- och avgiftsintäkter m.m. Miljoner kronor (löpande priser) investeringar finansieras med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående investeringar för ca (tabell 6.16). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Investeringar i järnvägar enligt nationell plan Bemyndigande om ekonomiska åtaganden ingår i sin verksamhet långsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande drift och underhåll. lämnar också bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. För dessa ändamål föreslår regeringen en bemyndiganderam om . Beräkningarna omfattar framtida räntekostnader på upptagna lån. har fått rätt att ta upp lån i för att finansiera utbyggnaden av . När banan är färdigställd skall hyra ut den till . Hyreskostnaden kommer att belasta anslag. Hyreskostnaden skall motsvara räntekostnaden på hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen. Regeringen föreslår därför ett bemyndigande för på . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Beräkningarna av bemyndigandets storlek omfattar framtida räntekostnader på upptagna lån. Detta är en skillnad , då räntekostnaderna inte har ingått i det bemyndigande som regeringen beslutat om. I tabell 6.17 redovisas bemyndigandet. För att möjliggöra en jämförelse görs i tabell 6.18 en beräkning av bemyndigandet exklusive räntekostnaderna. Vid beräkningen av bemyndiganderamen inklusive räntekostnader har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Tabell 6.17 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden, inklusive räntekostnader -12 262 000 -12 322 000 -11 475 000 -56 628 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 6.18 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden, exklusive räntekostnader -9 798 000 -11 833 000 -13 332 365 -10 597 173 -24 865 164 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen avser att med utgångspunkt i statens ägarpolitik och riktlinjer för förvaltning av statligt ägda företag förändra förvaltningen av de två bolagen och så att förvaltningsansvaret överförs till (). Syftet är att förbättra styrningen av bolagen. är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och drift av järnvägen från A- skall vidare övervaka driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. är det första infrastrukturprojektet i landet som samfinansieras av staten och det privata näringslivet. Staten har svarat för utbyggnaden av den befintliga järnvägen mellan och (det s.k. fyrspåret). Förberedelserna för upphandlingen av nya sträckning inleddes . Upphandlingen avsåg delen RosersbergArlanda flygplats (Södra böjen), anslutningen från till (Norra böjen), stationslösningar på flygplatsen och , anskaffning av tåg samt finansiering av projektet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som ett led i förberedelsearbetet för upphandlingen bildade och efter godkännande bolaget (prop. 1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74). 1993/94:39 uttalade regeringen att karaktär och den funktion projektbolaget skall fylla motiverar att förvaltningen av statens aktier i projektbolaget sköts av och till lika delar. Efter uppbyggnad och driftsättning av har argumenten för att delegera förvaltningen av bolaget till och minskat i betydelse. Regeringen avser därför att överföra förvaltningen av A-Banan Projekt aktier till (). Förvaltningen av överförs till För att bygga och driva den fasta förbindelsen mellan och , som finansieras via trafikantavgifter, bildade och 1991 var sitt aktiebolag () och A/S Øresund. De två bolagen bildade därefter det samägda Konsortiet (konsortiet). Det är konsortiet som byggt och finansierat den kust till kustförbindelsen i dagligt tal kallad . Broförbindelsen omfattar både väg- och järnvägstrafik mellan de två länderna. Konsortiet äger och ansvarar även för finansiering, drift och underhåll, kundservice samt marknadsföring av anläggningen. ansvarar och A/S Øresund gemensamt för alla de skyldigheter som kan uppstå i konsortiets verksamhet. Arbetsformer och ansvar mellan moderbolagen och konsortiet regleras genom ett särskilt avtal. beslutade (prop. 1990/91: 158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379) med anledning av avtalet mellan och om en fast förbindelse över att bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att ikläda staten garantier för finansiering av planering, projektering, byggande och drift av Öresundsförbindelsen. valtas av och . skall direkt eller via konsortiet äga och förvalta och de svenska landanslutningarna till bron. Landanslutningarna består av en mil motorväg som ansluter med den nya runt samt en mil järnväg som ansluter bron med i . Det är som sköter löpande drift och underhåll av väganslutningen. Dispositionsrätten för järnvägen har överförts till . Kostnaderna för drift och underhåll av landanslutningarna svarar för. Efter uppbyggnad och driftsättning av Öresundsförbindelsen har argumenten för att delegera förvaltningen av bolaget till de båda myndigheterna och minskat i betydelse. Regeringen avser därför att överföra förvaltningen av aktier till (). och och Göteborgsleder saknar verksamhet sedan lånen överförts till . Det tredje dotterbolaget, , motiverar inte någon koncernstruktur. Moderbolaget kommer därför att likvideras och förvaltningen av överföras till ägaren. Vid bolagsstämman fattade och Baninvest beslut om att likvidera de båda dotterbolagen . , ett företag som erbjuder bolagstjänster, har övertagit bolagen, och i och med köpeskilling och kontrakt är bolagen bortförda från moderbolagets bokföring. Vid en extra bolagsstämma kommer beslut fattas om utdelning av aktier och om utdelning av moderbolagets reservfond och tillgängliga medel till () efter avräkning av omkostnader för likvidation. Därefter inleds likvidation av moderbolaget och . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 49 757 tkr prisnivå. 3Motsvarar 49 757 tkr prisnivå. Från anslaget 36:16 Järnvägsstyrelsen finansieras kostnader för tillsyn av säkerheten i järnvägssystemet, tunnelbanesystemet och spårvägsystemet.