prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Lotteriinspektionen utövar tillsyn över efterlevnaden av denna lag och av de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. För att utöva tillsynen har Lotteriinspektionen rätt att få tillträde till lokaler och platser där automatspel anordnas eller där en spelautomat annars finns uppställd och att infordra upplysningar från den som anordnar spelet eller låtit ställa upp automaten. får ta ut avgift Avgifter får tas ut i ärenden om tillsyn enligt denna lag. föreskrifter om avgift för tillsynen.T eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgift för tillsynen. Denna lag träder i kraft . 1T T Senaste lydelse 2004:1063. 3.5Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) Härigenom föreskrivs att 42 § lotterilagen (1994:1000) skall ha följande lydelse. i det län där ett i det län där ett frågor om tillstånd enligt 22 §. frågor om tillstånd enligt 22 §. bingospelet skall bedrivas i flera län bingospelet skall bedrivas i flera län 22 § andra stycket skall 22 § tredje stycket skall tillämpas prövas dock frågan om tillämpas prövas dock frågan om tillstånd av Lotteriinspektionen. tillstånd av Lotteriinspektionen. Denna lag träder i kraft . Den nya bestämmelsen skall dock tillämpas för tid . 1T T Senaste lydelse 2002:592. Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd och tillsyn enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifterna. 3.6Förslag till lag om ändring i kasinolagen (1999:355) Härigenom föreskrivs att 16 § kasinolagen (1999:355) skall ha följande lydelse. 16 § Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd och tillsyn enligt denna lag. Regeringen meddelar föreskrifter om avgifterna. Denna lag träder i kraft . 3.7Förslag till lag om ändring i lagen (2000:193) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:193) om dels att 3 kap. 3 § skall upphöra att gälla, dels att 3 kap. 2 § skall ha följande lydelse. får placera de medel som styrelsen förvaltar 1. i aktier i svenska aktiebolag, eller skuldebrev förenade med optionsrätt teckningsoptioner som har utfärdats av till nyteckning som har utfärdats av svenska och utländska aktiebolag, 3. som riskkapital i utländska ekonomiska föreningar samt 4. i andelar i svenska och utländska Fonden får inte förvärva så många vid Fonden får inte förvärva så många en svensk börs inregistrerade aktier i ett aktier som är upptagna till handel på en aktiebolag att dessa uppgår till reglerad marknad eller en motsvarande eller mer av samtliga aktier i bolaget eller, marknad utanför Europeiska ekonomiska om aktierna har olika röstvärde, att samarbetsområdet att dessa uppgår till röstetalet för aktierna uppgår till 30 eller mer av samtliga aktier i procent eller mer av röstetalet för ett aktiebolag eller, om aktierna har olika samtliga aktier i bolaget. röstvärde, att röstetalet för aktierna förvärv av aktier i ett svenskt uppgår till eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Detta gäller inte förvärv av aktier i ett svenskt eller utländskt riskkapitalbolag. Av fondens tillgångar, värderade till marknadsvärdet, får högst vara utsatt för valutakursrisk. Fonden får inte vara komplementär i ett kommanditbolag. Denna lag träder i kraft . 3.8Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus skall ha följande lydelse. Kreditering på skattekonto med Kreditering på skattekonto med stöd av denna lag får inte minska stöd av denna lag får inte minska statens inkomst av skatter med ett statens inkomst av skatter med ett större belopp än 161,467 miljoner 2006 och 2007. kronor 2006 och 288,533 miljoner Denna lag träder i kraft . 1T T Senaste lydelse 2006:1403. Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser 4 Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser I det inledande avsnittet (4.1) redovisar regeringen sin syn på behovet av att förstärka det finanspolitiska ramverket. I de avsnitt som följer därefter redovisas de budgetpolitiska målen för åren 20072010 (avsnitt 4.2) samt budget- effekterna dels av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition, dels av de reformer och finansieringar som tidigare beslutats eller aviserats (avsnitt 4.3). En översiktlig redogörelse lämnas även för statens (avsnitt 4.4), kommunsektorns (avsnitt 4.5) och ålderspensionssystemets (avsnitt 4.6) finanser. Beräkningarna för 20072010 baseras på gällande regler och på beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter men som ändå påverkar statens lånebehov (exempelvis myndigheters in- och utlåning i ) redovisas också i detta kapitel. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 respektive 6. Det nuvarande finanspolitiska ramverket har sin grund i det svåra statsfinansiella läget . Det var då nödvändigt att vända en utveckling som innebar snabbt ökande statliga utgifter, stora underskott i den offentliga sektorn och en statsskuld som hotade att bli ohanterligt stor. Flera förändringar genomfördes för att skapa en stramare budgetprocess. De tidigare allmänna riktlinjerna för den ekono- miska politiken ersattes av tydliga mål för budgetpolitiken. Inledningsvis var syftet att stabilisera statsskuldens utveckling. När detta hade uppnåtts uttrycktes målet som en nivå för den offentliga sektorns finansiella sparande. Ett flerårigt tak för statens utgifter infördes . Utgiftstaket sågs som ett instrument som skulle göra det möjligt för staten att ha kontroll över utgiftsutvecklingen och därmed förbättra förutsättningarna att uppnå överskott i de offentliga finanserna. En annan förutsättning för saneringen av statens finanser var reformeringen under 1990- talet av process för att bereda och besluta om statsbudgeten. Beslut om stats- budgeten tas i två steg, med ett inledande beslut 4.1Det finanspolitiska ramverket om beräkning av inkomsterna och storleken på ramar för 27 utgiftsområden och därefter beslut 4.1.1Nuvarande finanspolitiska ramverk om anslagen inom de olika områdena. I det finanspolitiska ramverket ingår de mål och restriktioner som gäller för budgetpolitiken samt de regler och metoder som används när stats- budgeten bereds, beslutas, genomförs och följs upp. Därigenom skapas förutsättningar för en budgetpolitik där olika utgifter ställs mot varandra och utgiftsökningar prövas utifrån ett fastställt ekonomiskt utrymme. För kommun- sektorn skärptes budgetdisciplinen genom restriktioner som påverkade skatteuttaget och, , genom att ett lagstadgat krav på budgetbalans infördes. gäller alltjämt och innebär att en kommun skall upprätta en budget så att intäkterna överstiger kostnaderna. Ett eventuellt underskott skall korrigeras . I anslutning till förändringarna i budget- processen och skärpningen av de budgetpolitiska målen, stärktes även den rättsliga regleringen av regeringens befogenheter och skyldigheter inom finansmaktens område genom tillkomsten av lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budget- lagen). När de offentliga finanserna förbättrades skärptes målen för den offentliga sektorns finansiella sparande. tillkom EU:s som innebär att ett eventuellt underskott i den offentliga sektorn inte får överstiga av bruttonationalprodukten (BNP) något enskilt år och att den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte får vara högre än . har fastställt målet till att den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Detta mål har kompletterats med ett beslut om mål för överskott i den offentliga sektorn för . beslutade om årliga överskottsmål enligt samma system som för det fleråriga utgiftstaket för staten, dvs. för det tredje tillkommande året. Sammantaget har de skärpta budgetpolitiska målen och förbättrade budgetprocesser bidragit till en god budgetdisciplin som stärkt kontrollen över de offentliga finanserna och förbättrat förutsättningarna för ekonomisk tillväxt. Dessa institutionella förändringar är viktiga. Av stor vikt är också att och regeringen i stort har accepterat de begräns- ningar som dessa regler medför. Statsskulden som andel av BNP stabiliserades på en nivå . Skuldkvoten har därefter minskat successivt och uppgick vid utgången av av BNP. I jämförelse med utgiftsutvecklingen under tidigare decennier har de statliga utgifterna inte längre ökat som andel av BNP. har utgiftskvoten tvärtom minskat. Det genomsnittliga finansiella sparandet i den offentliga sektorn uppgår till 2 procent av BNP, även om det enskilda år har avvikit märkbart från 2 procent.TF1FT De beslutade utgiftstaken har klarats samtliga år, men i vissa fall med hjälp av åtgärder som inte ligger i linje med budgetlagens anda. Kommunsektorns finansiella sparande och ekonomiska resultat har successivt förbättrats . I budgetpropositionen angav regeringen att erfarenheterna av det finans- politiska ramverket i huvudsak är goda och att det därför finns starka skäl att i allt väsentligt behålla detta ramverk. Regeringen står fast vid denna bedömning. anser regeringen att ramverket i vissa delar har fungerat mindre bra. Det är därför nödvändigt med en översyn för att se hur det finanspolitiska ramverket kan förstärkas och vidareutvecklas. Överskottsmålet har formulerats som ett genomsnitt över en konjunkturcykel, som konjunkturcykelns längd inte är entydigt definierad. Det gör det svårt att följa upp måluppfyllelsen. Det finns också skäl att ifrågasätta i vilken grad överskottsmålet verk- ligen har varit styrande för den årliga finans- politiken. Vissa år har således inte ett överskott på av BNP eftersträvats i budge- teringen ens på medellång sikt. De prognos- tiserade genomsnittliga överskotten har då legat betydligt lägre än . Dessutom har de årliga målen haft en otydlig koppling till det övergripande långsiktiga målet. Det har också funnits osäkerhet kring motivet för överskotts- målet och hur länge det eftersträvade överskottet skall behållas. Trots att ett av de grundläggande motiven för utgiftstaket är att det skall främja möjligheterna att nå överskottsmålet, har sambandet mellan det statliga utgifterna och den offentliga sektorns finansiella sparande varit otydligt. Det har också saknats öppenhet kring vad som varit avgörande för hur utgiftstakets nivå har bestämts. Därtill har tidsperspektivet för finanspolitiken kortats. Det är en försvagning som kan få konsekvenser för långsiktigheten och stram- heten i det finanspolitiska ramverket. Förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året har inte regelmässigt lämnats till på det sätt som ursprungligen förutsattes. Därigenom har tidsperspektivet i den ekonomiska vår- 1T T Inklusive premiepensionssparandet. propositionen förkortats, vilket förstärker riskerna för ökad kortsiktighet. Tillämpningen av principer och regler för budgetering och redovisning på statsbudgeten har skett på ett sätt som innebär att utgiftstakets avsedda funktion inte tillåtits verka fullt ut. Utrymmet under utgiftstaket har kunnat utökas genom att avsteg gjorts från de grundläggande principerna om fullständighet och brutto- budgetering på statsbudgeten. Detta har bl.a. skett genom ett ökat bruk av utgifter som belastar statsbudgetens inkomstsida samt genom att internt i staten lånefinansiera ett antal infrastrukturinvesteringar. 4.1.2Det finanspolitiska ramverket bör stärkas Regeringens bedömning: Det finanspolitiska ramverket bör förstärkas för att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser. Förutsättningarna för extern uppföljning och utvärdering av finanspolitiken bör förbättras. SkälenT för regeringens bedömningT Regeringens uppfattning är att det finans- politiska ramverket har tjänat ekonomi väl. Arbetet med översynen av ramverket som aviserades i budgetpropositionen har inletts. Syftet är att komma till rätta med de brister och avsteg från centrala budgeterings- principer som har uppmärksammats och att förstärka ramverket. Regeringens avsikt är att lägga en grund för ökad öppenhet och tydlighet kring finanspolitiken. Finanspolitikens yttersta syften är att bidra till en effektiv användning av ekonomins resurser, en jämn och stabil konjunkturutveckling och en rimlig fördelning av inkomster och förmögen- heter mellan individer och generationer. En grundförutsättning för att nå dessa syften är att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara. Regeringen redovisar i denna proposition sin syn på vilka principiella överväganden som bör ligga till grund för överskottsmålets utformning samt hur det följs upp och utvärderas. Öppenheten och tydligheten i budgetprocessen bör öka för att stärka utgiftstakets trovärdighet. Vidare bör förutsättningarna för extern uppföljning och utvärdering av finanspolitiken förbättras. Arbetet med att utreda och pröva möjligheter till ytterligare förslag kommer att fortsätta för att skapa förutsättningar för ett finanspolitiskt ramverk som är ändamåls- enligt, effektivt och tydligt. Förutsättningarna har förändrats , vilket påverkar både de grund- läggande motiven för och utformningen av det finanspolitiska ramverket. En viktig fråga som behöver analyseras är hur de finanspolitiska målen skall utformas för att på bästa sätt ge förutsättningar för långsiktigt hållbara offentliga finanser när den demografiska utvecklingen medför ett ökat tryck på de gemensamma resurserna. anser i sin rapport uppföljning av överskottsmålet (RiR 2006:27) att överskottsmålet inte är tydligt formulerat och att principerna för uppföljning av målet bör förtydligas. påpekar i sin rapport 2005Economic att konjunkturnedgången 2002 2003 avslöjade vissa svagheter hos det svenska finanspolitiska ramverket. Huvudproblemet är att ramverket inte kunde hålla emot utgifts- ökningarna under den goda ekonomiska konjunkturen kring 2000, vilket ledde till att ramverket senare sattes under press. En särskild svaghet är enligt att det är svårt att utvärdera om finanspolitiken ligger i linje med överskottsmålet eftersom konjunkturcykelns längd kan tolkas på olika sätt. Det är också oklart hur kraftig aktiv finanspolitik som kan accepteras inom ramen för överskottsmålet. I sin rapport for the 2005 Article IV Consultation ansåg IMF att det förekom en gradvis erodering av de finans- politiska reglerna. IMF ansåg att det finansiella sparandet var för svagt i förhållande till över- skottsmålet. Även IMF anser att överskotts- målet är svårt att utvärdera. Oaktat behovet av en mer grundläggande genomlysning av hur överskottsmålet bör utformas behöver målet justeras , men då av tekniska skäl. har beslutat att sparandet i premiepensionssystemet skall redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som i den offentliga sektorn. Det bör också klargöras vilka indikatorer som skall användas för att följa upp och utvärdera hur överskottsmålet uppfylls olika år. Utgiftstakets långsiktighet och trovärdighet Utgiftstakets främsta roll är att främja möjlig- heterna att nå överskottsmålet. För att öka öppenheten och stärka förutsättningarna för uppföljning och utvärdering anser regeringen att det finns behov av att tydliggöra grunderna för hur utgiftstakets nivå bestäms. Långsiktighet är en viktig förutsättning för en stram budgetprocess och för trovärdigheten i systemet med ett utgiftstak för staten. Tidsperspektivet behandlas bl.a. i den ut- värdering av omläggningen av budgetprocessen som genomförts av en arbetsgrupp med tjänstemän från och (dnr Fi2001/2694). Gruppen tillsattes med anledning av tillkännagivande till regeringen om att omläggningen som genom- fördes skulle utvärderas (bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274). Arbets- gruppens slutsatser om effekterna på dubbelarbete med budgeten under vår och höst samt uppföljning och utvärdering av beslut redovisades i budgetpropositionen . De två återstående frågor som behandlas i utvärderingsrapporten, nämligen fastheten i regeringens interna budgetarbete och innehållet i den ekonomiska vårpropositionen, har enligt regeringens uppfattning betydelse för lång- siktigheten och trovärdigheten i finanspolitiken. Arbetsgruppens bedömningar av dessa frågor bör beaktas i utformningen av ramverket. Kvaliteten, och delvis även tidsperspektivet, i regeringens underlag till behandlas i Det makroekonomiska underlaget i budgetpropositionerna (RiR 2006:23). anser bl.a. att reger- ingen bör utveckla bedömningen av effekterna på de offentliga finanserna och de takbegränsade utgifterna av osäkerheten i de makroekonomiska framskrivningarna. Regeringen delar denna upp- fattning. För att vidmakthålla stramheten och förbättra öppenheten i budgetprocessen anser regeringen att inte bara de uttryckliga bestämmelserna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budget- lagen), utan även dess anda skall efterlevas i ökad utsträckning. De grundläggande principerna för budgetering och redovisning på statsbudgeten bör därför upprätthållas på ett striktare och öppnare sätt. Extern uppföljning och utvärdering En väsentlig förutsättning för tilltron till det finanspolitiska ramverket och dess hållbarhet på lång sikt är att regeringens finanspolitiska mål följs upp på ett tydligt vis. Regeringen avser därför att inrätta ett finanspolitiskt råd som en myndighet under regeringen. För detta ändamål föreslår regeringen att det på tilläggsbudget i denna proposition förs upp ett anslag i statsbudgeten. Det bör få i uppdrag att göra en årlig uppföljning av om de grund- läggande målen för finanspolitiken uppnås. Med detta avses överskottsmålet och utgiftstaket samt hur finanspolitikens inriktning förhåller sig till dessa mål och till konjunkturutvecklingen. Rådet bör också utvärdera om politiken bidragit till en långsiktigt uthållig tillväxt och om den bidragit till full sysselsättning. Rådet bör vidare utvärdera kvaliteten i det underlag som ligger till grund för regeringens bedömningar av över- gripande ekonomisk karaktär, t. ex. centrala indikatorer och prognoser. Även tydligheten i den ekonomiska vårpropositionen och budget- propositionen bör granskas. Det finanspolitiska rådets analyser bör presenteras i en årlig rapport som lämnas till regeringen. Rapporten kan även utgöra ett underlag för arbete med att granska regeringens politik. En viktig roll för rådet är att ta fram ett underlag som kan bli föremål för offentlig granskning och debatt. Ur demokratisk synvinkel är det angeläget att förbättra möjligheterna till ansvarsutkrävande genom ökad öppenhet om finanspolitikens utformning. Allmänheten är den yttersta intressenten i hur de gemensamma resurserna hanteras. Allmänheten kan genom rådets arbete ges ökad insyn i de mål som styr politiken och i vilken grad de respekteras och uppnås. Detta kan öka politikens trovärdighet och öka förutsätt- ningarna att föra en finanspolitik som är lång- siktigt hållbar. Den ökade öppenheten utåt och tydligheten kring politiken kan också bidra till en bredare offentlig diskussion om den ekonomiska politiken. Regeringens förslag: Överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande skall i genomsnitt uppgå till av bruttonationalprodukten över en konjunkturcykel. Regeringens bedömning: Årliga mål för den offentliga sektorns finansiella sparande bör ej användas. Det hittillsvarande överskottsmålet, motsva- rande av bruttonationalprodukten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel, fastställdes av 1997 att gälla . ekonomiska vårproposition angavs en rad motiv för målet. Bland annat betonades att målet innebär ansvarstagande för välfärden när de offentliga åtagandena utsätts för en större belastning bl.a. genom ett växande antal äldre. Vidare angavs att med ett överskott på som utgångsläge finns en marginal för att aktivt motverka konjunkturavmattningar utan att underskottet i de offentliga finanserna hotar att bli allt för stort. erinrades om den av EU-länderna just beslutade Stabilitets- och tillväxtpaktens krav på en god marginal till referensvärdet för underskott om av BNP. Motiven för överskottsmålet är giltiga även . Förutsättningarna för målet har emellertid i vissa avseenden förändrats sedan mitten av 1990- talet, vilket i viss utsträckning påverkar både de grundläggande motiven för och utformningen av överskottsmålet. Därutöver har effekterna av den demografiska utvecklingen på olika generationers välfärd uppmärksammats i större utsträckning. Utformningen av målet påverkas också i teknisk mening av EU:s statistikorgans beslut om att redovisa sparandet i premie- pensionssystemet i hushållssektorn. anser i sin rapport uppföljning av överskottsmålet (RiR 2006: 27) om regeringens uppföljning av överskottsmålet under budgetåren 20002007 att målet inte är tydligt formulerat och att principerna för uppföljning bör förtydligas. Även internationella organisationer som , och har haft liknade bedömningar av överskottsmålet. Regeringen delar dessa uppfatt- ningar. Regeringen avser även fortsättningsvis att föra en finanspolitik inriktad mot ett överskottsmål. Det finns fyra huvudsakliga motiv för detta (1) de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, (2) en jämn fördelning av resurser mellan generationerna, (3) ekonomisk effektivitet, samt (4) behovet att upprätthålla tillräckliga marginaler så att stora underskott kan undvikas i lågkonjunkturer även vid en finanspolitik som aktivt motverkar lågkonjunkturer. Enligt befolknings- prognos kommer antalet personer som är eller äldre per hundra personer i åldrarna att öka från cirka 29 personer 2006 till cirka 42 personer 2030. Utvecklingen beror på tillfälliga men relativt långvariga variationer i årsklassernas storlek och på en trendmässig ökning av befolkningens genomsnittliga livslängd. Enligt framskrivningar av de offentliga finanserna baserade på den demografiska utvecklingen, antaganden om den makroekonomiska utveck- lingen och gällande regelverk, kommer såväl pensionsutgifterna som utgifterna för sjukvård och äldreomsorg att öka som andel av BNP fram till och med mitten av detta århundrade. Jämn fördelning över generationerna Ett överskott i det offentliga sparandet är därmed nödvändigt för att nå en jämn och rimlig fördelning mellan generationer av resurser som fördelas via den offentliga sektorn. Unga och ännu inte födda skall inte om några decennier belastas med en alltför tung börda då dagens yrkesverksamma är gamla och kräver offentligt finansierad sjukvård, äldreomsorg och pensioner. Genom att nu upprätthålla ett överskott i de offentliga finanserna skapas förutsättningar för att tillhandahålla avsedda pensioner samt god sjukvård och äldreomsorg även framöver när andelen äldre blir förhållande- vis stor. Det är därför angeläget att vi då inte har en statsskuld som innebär höga ränteutgifter. I diagrammet nedan illustreras den demografiska utvecklingens effekter på de offentliga Med överskott i de offentliga finanserna beräknas statsskulden uppgå till ungefär samma nivå som . Diagram 4.1 Statsskuld 20002050 Förändringen av både inkomster och utgifter förklaras av den demografiska utvecklingen. I beräkningen är de löneberoende utgifterna löneindexerade, dvs. realt oförändrade över tiden. styrs skatteuttaget av att överskottet ska uppgå till av BNP. Perioden är skattesatserna desamma som 2015 men inkomsterna varierar med tillväxten och den demografiska utvecklingen. En förutsägbar utveckling av skatter och utgifter främjar den ekonomiska effektiviteten. Genom att slå fast ett långsiktigt mål för överskottet i de offentliga finanserna kan förutsägbarheten av och trovärdigheten för den ekonomiska politiken stärkas. Det blir då lättare för hushåll och företag att planera sina ekonomiska beslut vilket bidrar till välfärdsvinster. Hållbarhet i de offentliga finanserna leder till trovärdighet för finanspolitiken.