prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — Formerna för samordnad krisledning på nationell nivå bör dock ut så långt möjligt på förhand. Vidare är det är av stor vikt att frågan om ansvaret för finansiering vid akuta kriser av omfattande art inte fördröjer ett effektivt och snabbt agerande från samhällets sida. Den tidigare regeringen tillsatte en särskild utredare, som med utgångspunkt i propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133), har i uppdrag att se över och lämna förslag till utformningen av ett system med en krisledande myndighet (dir. 2006:81). Regeringen anser att utredningen även bör ha möjlighet att ge förslag utanför befintliga konstitutionella ramar. Regeringen avser därför att besluta om tilläggsdirektiv till utredningen. Utgångspunkten för samhällets krishantering bör vara att krishantering är en fråga för alla. Frivilligarbetet vid svåra olyckor och extraordinära händelser måste stimuleras och individens förståelse för sin egen roll och uppgift i samhällets krishanteringssystem måste förbättras. Det är av största vikt att de frivilliga försvarsorganisationerna värnas och att deras framtida utveckling stimuleras. De frivilliga försvarsorganisationerna bör också ges ett tydligt uppdrag och möjlighet att nyttja nya mötesplatser för informationsspridande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 De senaste årens större och mindre strömavbrott som drabbat landet visar att saknar ett robust elsystem. Säkerheten kring IT-frågorna måste också lyftas fram på ett bättre sätt än vad som sker . Förutom behovet av att studera kopplingen mellan elförsörjning, telekommunikationer och IT- system när det gäller ömsesidigt beroende av funktionalitet finns det anledning att särskilt beakta konsekvenserna av störningar och angrepp på samhällsviktiga IT-system och IT- relaterade verksamheter. Det är vidare särskilt väsentligt att funktionaliteten inom telekommunikationsområdet säkerställs i . Regeringen anser att beredskapen och förmågan att hantera olyckor till sjöss med allvarliga utsläpp som följd måste höjas. Hänsyn måste i större utsträckning tas till helheten, dvs. inte bara själva olyckan utan även de följdkonsekvenser denna innebär. Det handlar såväl om övervakning, upptäckt och identifiering, som om omhändertagande av liv, egendom och utsläpp samt sanering av stränder. I transporteras nästan dubbelt så mycket olja som . Utvecklingen väntas fortsätta och ställer krav på en utvecklad räddningstjänstförmåga. Mot bakgrund av den förhöjda risknivån i samband med de kraftigt ökade oljetransporterna längs Sveriges kuster har regeringen i investeringsplanen för beräknat att ett tredje kombinationsfartyg skall införskaffas. Kommunerna kan ansöka om ekonomiskt stöd till att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Erfarenheterna från har visat att kommunernas ansökningar kraftigt överstiger det belopp som finns att fördela. En utredning om effekterna av klimatförändringar, och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minska, skall bland annat lämna förslag på hur systemet med detta stöd kan effektiviseras. I avvaktan på utredningens förslag vill regeringen engångsvis öka anslaget med för . upprätthåller beredskap för operativt deltagande i internationella bistånds- och katastrofinsatser i FN:s regi samt för kapacitetsuppbyggnad i länder som ofta utsätts för katastrofer. skall även kunna medverka i förtroendeskapande och säkerhetsfrämjande verksamhet och bistå vid räddningstjänstinsatser inom EU. myndigheten bistå andra länder inom ramen för särskilda bilaterala räddningstjänstavtal samt delta i operativ samverkan inom ramen för Nato/PFF. gäller lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. I lagen betonas kommunernas förebyggande verksamhet. Den innehåller också bestämmelser om förebyggande åtgärder som skall vidtas av enskilda. Inom området transport av farligt gods har en översyn av regler gjorts och en ny lag (2006:263) om transport av farligt gods och en förordning (2006:311) om transport av farligt gods utfärdats. Dessa trädde i kraft . tillkallade den tidigare regeringen en särskild utredare med uppdraget att göra en översyn av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. Utredaren redovisade resultatet . Frågan bereds inom . Den tidigare regeringen har även , mot bakgrund av den ökade brandrisken som följt av den ökade skogsavverkningen i stormen spår, tilldelat medel för skogsbrandflyg till länsstyrelserna i , , , , , och . trädde förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap i kraft. Förordningen innehåller bl.a. bestämmelser om myndigheters skyldighet att samverka och stödja varandra vid krissituationer samt att genomföra risk- och sårbarhetsanalyser. Vidare innehåller förordningen bestämmelser om länsstyrelsernas geografiska områdesansvar samt bestämmelser om att vissa myndigheter kan komma att ges en skyldighet att hålla tjänsteman i beredskap. Den tidigare regeringen uppdrog åt och att förbereda och påbörja inrättandet av en lägesbildsfunktion. Funktionen skall, i samarbete med lägesbildsfunktion, snabbt kunna upptäcka och verifiera allvarliga händelser, vid behov larma samt förse aktörer på nationell, regional och lokal nivå med en samlad nationell lägesbild och tvärsektoriella analyser. Behovet av information från internationella forum skall också beaktas. Den tidigare regeringen beslutade om kommittédirektiv till en översyn av , och Styrelsen för psykologiskt försvar (dir. 2006:80) för att skapa en myndighet för frågor om samhällets beredskap och säkerhet. Uppdraget skall redovisas . Vidare har den tidigare regeringen samma datum beslutat om kommittédirektiv till utformning av ett system med en krisledande myndighet (dir. 2006:81). En delrapport skall lämnas till regeringen . Uppdraget skall slutredovisas . Vidare uppdrog den tidigare regeringen åt och att utarbeta en metod för varning och information till allmänheten genom mobiltelefoner. Uppdraget skall redovisas . Den tidigare regeringen uppdrog slutligen åt att genomföra ett nationellt program för säkerhetsforskning för att stärka samhällets förmåga att förebygga sårbarheter samt motstå hot och risker. Genomförandet av säkerhetsforskningsprogrammet sker i samverkan med Verket för innovationssystem (). Programmet inrättas för en period av med start . Därefter kan, efter en utvärdering, en förlängning komma att ske. Finansiering av det nationella programmet görs via anslaget 7:5 4.5.1.1Insatser inom Verksamhetsområdet mot olyckor Den tidigare regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, utg.omr. 6, bet. 2004/05:FöU1, rskr. 2004/05:130) en långsiktig investeringsplan för . biföll regeringens förslag. Planen innehåller en rad investeringar vilka innebär att den svenska förmågan avseende miljöräddningstjänst successivt kommer att stärkas. har därefter upphandlat tre nya flygplan samt två större kombinationsfartyg med bättre kapacitet än de nuvarande. Flygplanen och fartygen kommer att levereras respektive 2008. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och flygplan syftar till att öka förmågan att leda bekämpningsoperationer till sjöss, ge en ökad förmåga att spana efter illegala oljeutsläpp samt utgöra en viktig resurs i övervakande och brottsbekämpande verksamhet. har även fått vissa nya uppgifter inom det polisiära området. har det samordnande ansvaret för barnsäkerhetsarbetet. skall på ett övergripande plan samordna sektorsmyndigheterna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet när det gäller att motverka olycksfall som leder till personskador. Ett särskilt barnsäkerhetsråd vid har bildats. har vidtagit åtgärder för att anpassa utbildningsverksamheten till användarnas behov. En minskning av antalet kurser har skett jämfört med . har avvecklingen av civilpliktsutbildningen fortsatt vilket inneburit att personalnedskärningar genomförts. redovisade , i enlighet med regeringens uppdrag, verksamhetsutvecklingen vid och säkerhetsutveckling. Med anledning av flodvågskatastrofen i uppdrog den tidigare regeringen åt att vidta förberedelser för att i en situation då många människor med hemvist i drabbas av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet, med kort varsel i ett inledande skede kunna stödja utlandsmyndigheter och de nödställda. fick i uppdrag av den tidigare regeringen att kartlägga transporter av farligt gods inom på väg, järnväg, till sjöss och i luften. Uppdraget skall redovisas . 4.5.1.2Insatser inom Verksamhetsområdet påfrestningar har vidareutvecklat formerna för samordningen av krisberedskapen i det svenska samhället. Tillsammans med kommuner, landsting, andra myndigheter, näringsliv och organisationer har arbetat med att stärka samhällets totala förmåga att hantera och förebygga svåra påfrestningar på samhället i fred. Erfarenheterna från flodvågskatastrofen i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2004 och stormen 2005 har påverkat detta arbete. 4.5.1.3 Insatser utanför politikområdet bedriver inom ramen för sina ordinarie uppgifter en betydande del av sin verksamhet utanför politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar och verkar även inom ramen för politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Kommunikationer, och Livsmedelspolitik (Utgiftsområde 3, 4, 20, 22 och 23). Även bedriver verksamhet utanför politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Myndigheten verkar även inom politikområdet Totalförsvar inom verksamhetsområdet Det civila försvaret och inom politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete. Grunden för samhällets samlade beredskap mot svåra påfrestningar utgörs av den dagliga verksamhet som bedrivs av ett stort antal statliga myndigheter, kommuner och landsting samt av el- och nätbolag och andra privata aktörer. Den verksamhet som bedrivs inom ramen för krishanteringssystemet av statliga myndigheter enligt bl.a. förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap samt av kommuner och landsting utgör verksamhet som på särskilt viktiga områden kan stärka samhällets beredskap. Se vidare lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Försvarsmakten bedriver inom ramen för sitt stöd till samhället viss verksamhet kopplad till politikområdet liksom också Försvarshögskolan, , , och . har ökat antalet kontrollåtgärder markant jämfört med föregående år (), till följd av bl.a. utbildning och fortbildning inom myndigheten. Myndigheten har vidare upprätthållit en ständig beredskap för miljöräddningstjänst till sjöss och har genomfört totalt 40 miljöräddningsoperationer och en kemoperation. Myndigheten har även upprätthållit en ständig beredskap för räddningstjänst till sjöss och genomfört både miljöförebyggande och skadeavhjälpande insatser. Genom de förebyggande operationerna har myndigheten lyckats minska antalet skadliga utsläpp till följd av olyckor och incidenter. Miljöräddningsoperationer där olja har tagits upp ur vattenmassan har bidragit till att skydda den miljön och känsliga områden i strandzonen. Bekämpning av utsläppen till sjöss är därtill mer kostnadseffektiv än att ta hand om föroreningarna på stränderna. för tillsammans med i ett antal fall talan i domstol i syfte att få ersättning för de kostnader som uppkommit i samband med olika bekämpningsinsatser. bedömer att myndigheten har kapacitet att klara de s.k. vardagsolyckorna, dvs. ett utsläpp om maximalt olja vid ett och samma tillfälle. Vid ogynnsamma väderförhållanden minskar emellertid förmågan. För att stärka förmågan har tecknat kontrakt på två större kombinationsfartyg. Målet om att kunna hantera ett utsläpp av olja med upp till vid ett och samma utsläppstillfälle bedöms nås stegvis när samtliga fartyg i den för beslutade investeringsplanen har levererats. Antalet illegala oljeutsläpp i svensk ansvarszon har stadigt minskat till följd av en rad åtgärder dels inom sjöfarten, dels genom en intensifierad övervakning av de värst drabbade farledsstråken. konstaterade totalt 313 utsläpp inom svensk ansvarszon, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Enligt myndighetens bedömning innebär den ökade miljöövervakningen, i kombination med införandet av ny teknik, förbättrade rapporteringsrutiner och en ökad rapporteringsvilja från allmänheten, att fler utsläpp upptäcks. I enlighet med de krav som finns i myndighetens regleringsbrev har vidare upprätthållit en ständig beredskap för sjöräddningsinsatser. svarade myndigheten för 264 sjöräddningsinsatser, vilket motsvarar av det totala antal som genomfördes i svenska vatten. Inom sjösäkerhetsområdet har arbete med sjösäkerhetstillsyn fokuserat på kontroller av förpackat farligt gods, lastsäkring, bemannings- och behörighetskontroller både på fiskefartyg och mindre passagerarfartyg. Myndigheten har även bedrivit förebyggande arbete såsom riktade informationsinsatser till transportföretag och speditörer. har vidare genomfört sjösäkerhetstillsyn, miljöövervakning och miljöräddningstjänst i enlighet med de mål som ålagts myndigheten. Myndigheten har upprätthållit en ledningsberedskap innefattande kapacitet att påbörja och genomföra operativt samarbete inom ramen för de internationella avtal som ingått. Myndigheten har också medverkat i det internationella samarbetet inom miljöräddningstjänstområdet, bl.a. genom deltagande vid internationella möten inom ramen för (), EU, Bonn-överenskommelsen, FN:s internationella sjöfartsorganisation (IMO), och . har också deltagit i ett antal fartygs- och flygövningar inom miljöräddningsområdet. Miljöaspekter skall beaktas i allt arbete inom verksamhetsområdet mot olyckor. verksamhet har betydelse för miljön främst genom den miljöövervakning och de utsläppsbekämpande åtgärder som myndigheten företar inom ramen för sitt ansvarsområde. Åtgärderna bedöms ha haft en positiv miljöeffekt. arbetar även med att successivt byta ut motorer, installera reningsutrustning samt med att växla över till vissa underhållsprodukter som har en mindre negativ 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 De för myndigheten planerade investeringarna bedöms på ett positivt sätt bidra till denna omställning. Jämställdhet och etnisk mångfald arbetar aktivt för att få en mer jämställd organisation med en högre grad av etnisk mångfald. I de två senaste rekryteringsomgångarna har andelen kvinnor ökat markant. Myndigheten gör bedömningen att arbetet med jämställdhet och etnisk mångfald har utvecklats positivt, vilket bl.a. bidragit till att allmänheten oftare möter kvinnliga kustbevakningstjänstemän i kontakten med myndigheten. Myndigheten arbetar vidare aktivt med att försöka öka intresset för verksamhet, bl.a. genom informatörer och genom att medverka vid utbildnings- och rekryteringsmässor. har bidragit till att stärka förmågan till systematiskt säkerhetsarbete i samhället samt till att stärka den enskilda människans förmåga För att skapa ett säkrare samhälle är det nödvändigt att den enskilda människan får kunskap och förmåga att själv kunna förebygga och ingripa på rätt sätt för att minska konsekvenserna om det trots allt händer en olycka. har bidragit till målet för verksamhetsområdet och beredskap mot olyckor. Bland annat har kommunerna genom kunnat få stöd i sitt olycks- och skadeförebyggande arbete, arbete för säkerhet i bebyggelse och miljö samt för säker hantering av farliga ämnen. samarbetar också internationellt och är delaktig i att skapa enhetliga regler för olycksförebyggande arbete inom EU. Myndigheten tillhandahåller statistik och analyser över olycksutvecklingen som stöd för nationella, regionala och lokala strategier för förebyggande säkerhetsarbete. blev Nationellt centrum för lärande från olyckor (NCO) en enhet under sekretariatet för forskning och analys vid . bidrog till att minska konsekvenserna av olyckor vid 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 räddningsinsatser genom utvecklings- och utbildningsinsatser riktade mot räddningstjänstansvariga myndigheter. gör bedömningen att den kommunala räddningstjänstens förmåga att hantera olyckor såsom trafikolyckor, villa- och lägenhetsbränder är god, medan förmågan vid större händelser utsträckta över eller olyckor med farliga ämnen behöver stärkas. har efter den tidigare regeringens beslut om medel till skogsbrandflyget för de områden som drabbats av stormen också vidtagit andra åtgärder som stödjer arbetet. Bland annat förstärktes verkets funktion med vakthavande tjänsteman och befintliga materiella skogsdepåer omfördelades till området. Vidare har informationsmaterial om effektiv skogsbrandsläckning i stormfälld skog tagits fram. Av årsredovisning framgår att myndigheten inte har någon möjlighet att göra en bedömning av effekterna av utebliven skogsbrandbevakning med de ingångsvärden som finns. kommer redovisa vilka effekter bidraget till skogsbrandflyg har haft. bedrivs den tvååriga eftergymnasiala och studiemedelsfinansierade utbildningen i skydd mot olyckor. har ca 800 elever utbildats och den första kullen har utexaminerats. Enligt undersökningar hade av eleverna vid utbildningen i skydd mot olyckor fått anställning efter utbildningens slut. Av antalet antagna studerande som påbörjade utbildningen är andelen kvinnor vilket motsvarar en ökning jämfört med . Den avgiftsfinansierade uppdragsutbildningen har ökat jämfört med . Totalt utbildades ca 10 000 elever vid och säkerhetsutveckling , och ca genomfördes. Den nya lagen (2003:778) om skydd mot olyckor som trädde i kraft har inneburit en förändring av tillsynsverksamhet. Verket har fortsatt inriktat arbetet med att ge länsstyrelserna stöd i samband med implementeringen av den nya lagen. samverkar nationellt såväl som internationellt med berörda myndigheter och organisationer inom ramen för FN, EU och Nato/Partnerskap för fred (PFF). bedriver inom dessa samarbeten utbildnings- och kursverksamhet för aktörer. De internationella insatserna består till största del i stöd till FN:s humanitära biståndsverksamhet och har ökat såväl till antal som till omfattning. biståndsinsatser finansieras genom biståndsanslaget (se Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd) samt i vissa fall direkt från FN. Efterfrågan på olika typer av expertstöd har ökat. genomförde 77 internationella insatser jämfört med 45 insatser . En av de mest omfattande insatserna var stödet till efter jordbävningen med bl.a. logi, mat, kommunikationsutrustning, sjukvård, transport och dylikt för FN-personal. fungerade som samordnare vid svenska konsulatet i , , för svenska myndigheters och organisationers arbete till följd av den flodvågskatastrof som drabbade . Uppgifterna innefattade bl.a. omhändertagande av omkomna svenskar och organisation av stöd till anhöriga. I FN:s regi har även medverkat i minhanteringsinsatser i bl.a. , , , och . Insatserna har innefattat bl.a. operativ ledning, kvalitetssäkring, medicinsk koordinering, ammunitionsröjning samt utbildning inom och kartläggning av Oexploderad ammunition (OXA). Efter flodvågskatastrofen i uppdrog den tidigare regeringen åt att, i samverkan med berörda myndigheter och organisationer, förbereda så att i en situation då många människor med hemvist i drabbas av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet, med kort varsel i ett inledande skede, kan stödja utlandsmyndigheter och nödställda. Verket skall i sådana situationer kunna bistå med förberedda insatsteam i samverkan med berörda myndigheter och organisationer. genomför mot denna bakgrund ett arbete med att utbilda och öva personal från de svenska myndigheterna och organisationerna som kan komma i fråga för denna typ av insatser. 2005 kunde verket därför tillsammans med den svenska ambassaden i bistå med stödpersonal efter terrorattentaten. gav samt berörda myndigheter och organisationer stöd i evakueringen av svenskar från . har inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken medverkat vid flertalet civila krishanteringsinsatser. Exempelvis står verket för logistiskt stöd till EU:s civila observatörsinsats Monitoring Mission i . Den så kallade Gemenskapsmekanismen för räddningstjänst inom EU inrättades . Dess syfte är att underlätta för medlemsländerna att hjälpa varandra med insatsgrupper, experter och andra resurser som ett drabbat land efterfrågar och behöver för att klara konsekvenshanteringen vid större olyckor och katastrofer. Vid en akut krissituation där de nationella resurserna inte räcker till för att klara en räddningstjänstinsats kan det bli nödvändigt att begära hjälp genom Gemenskapsmekanismen. är svensk kontaktpunkt för EU:s samarbete på området räddningstjänst. Händelser som stormen i och orkanen i 2005 har tydligt visat på behovet av att länder har en god beredskap för att kunna ta emot internationellt stöd vid stora olyckor. Den tidigare regeringen uppdrog åt att i samverkan med bl.a. , , , , i och Kommuner och Landsting, redovisa hur förmågan i att ta emot internationellt stöd vid stora olyckor och allvarliga krissituationer av olika slag kan stärkas. Mot bakgrund av de förslag som redovisats i detta uppdrag uppdrog den tidigare regeringen åt att påbörja arbetet med att stärka svensk förmåga att ta emot internationellt stöd vid stora olyckor och allvarliga krissituationer. Uppdraget skall genomföras i samråd med . huvudsakliga verksamhet inom ramen för Nato/PFF fortsätter enligt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 genomförda utvärderingar att hålla hög kvalitet. genomfördes en kurs i ledning av internationella insatser i tillsammans med ryska myndigheter. Även medverkar internationellt avseende uppbyggnad och utveckling av andra staters förmåga inom miljöområdet och har bl.a. deltagit i utbildning av räddningsledare i . Jämställdhet och etnisk mångfald har fortsatt arbetet att nå ökad jämställdhet och etnisk och kulturell mångfald framförallt genom att öka kunskapen om dessa frågor hos personalen. Projektet att drivas fram till slutet av 2008 med målsättningen att chefer och medarbetare särskilt beaktar jämställdhetsfrågorna i det dagliga arbetet. En tidplan har tagits fram för hur skall utveckla sina ansträngningar för att nå etniskt och kulturell mångfald. Vidare pågår ett kontinuerligt arbete med jämställdhetsintegrering på myndigheten. Arbetet skall konkretiseras i återrapporteringskrav enligt regleringsbrevet . Målet för Rakel-verksamheten är att bygga, förvalta och vidareutveckla ett gemensamt radiokommunikationssystem () för att öka samhällets samlade effektivitet i arbetet med skydd, säkerhet och beredskap. Systemet skall uppfylla höga krav på integritet, tillförlitlighet och säkerhet. avslutade upphandlingen av systemet genom att ingå ett avtal med . Ett gemensamt projekt för uppbyggnad av Rakel-systemet har etablerats mellan och . har lagt beställningar som uppgår till . Endast en del av dessa har dock belastat anslaget . Den faktiska utbyggnaden av radiosystemet startade och etapp 1 var klar . Tidsplanen för utbyggnaden har justerats på grund av att upphandlingen överklagades samt av vissa leveransförseningar. Stora resurser har lagts på marknadsföring av och information om Rakel- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Informationsinsatserna har riktat sig till såväl beslutsfattare som till de kommande användarna av systemet. har tagit fram en modell för kostnads- och intäktsanalys av Rakelsystemet som visar att driftskostnaderna beräknas bli högre än vad som antog i sitt betänkande, (SOU 2003:10). Den försening av utbyggnadsprojektet kommer att minska intäkterna under den tidiga utbyggnadsperioden. Den tidigare regeringen lämnade ett uppdrag till att i samråd med lämna förslag till hur nuvarande avgiftssystem kan utvecklas. Förslaget skall vara så konstruerat att användarna kan beräkna sina kostnader framåt. deltar i det internationella arbetet med att utveckla TETRA- standarden för mobila radionät på land, avsedda för t.ex. polis, brandkår och säkerhetstjänster. har beslutat om (prop. 2005/06:133, bet. 2005/06:FöU9, rskr. 2005/06:295) en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation för att möjliggöra en utökad användarkrets i Rakel-systemet.