prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — Företagstjänsterna utgör nära hälften av tjänsteimporten och består av konsulttjänster, banktjänster, licenser och patent. Både transporttjänster och företagstjänster följer utvecklingen av varuimporten. En fortsatt stark inhemsk efterfrågan, en god varuimporttillväxt och en starkare krona väntas leda till en fortsatt positiv utveckling av tjänsteimporten. Dock bedöms tjänsteimporten dämpas då både företags- och transporttjänsterna samvarierar med världshandeln och den internationella konjunkturen mattas framöver. Importen av resevaluta, dvs. det svenska utlandsresandet och följande konsumtion i utlandet, väntas dock öka i samband med att kronan förstärks och hushållens konsumtionsutveckling stärks. Sammantaget väntas importen av tjänster öka 2007 och 2008. Diagram 3.13 Industriproduktion och varuexport Källor: och . Förutsättningarna för att industriproduktionen ska fortsätta växa 2007 och 2008 är i utgångsläget gynnsamma. De senaste årens stora investeringar, bl.a. inom gruv-, massa och pappersindustri har medfört en utökad produktionskapacitet (se avsnitt 3.2). Vidare är de relativa enhetsarbetskostnaderna låga, vilket indikerar att svenska industriföretags konkurrenskraft är god (se avsnitt 3.1). Tabell 3.6 Näringslivets produktion Den goda industrikonjunkturen håller i sig Den svenska industrikonjunkturen stärktes /2006. Bakgrunden var främst en stark efterfrågan på svenska produkter utomlands, vilket ledde till en hög exporttillväxt (se diagram 3.13). Produktionstillväxten i industrin dämpades för att därefter öka igen, i takt med att varuexporten tilltog på nytt. Sammantaget växte industriproduktionen 2006 (se tabell 3.6). Anm.: Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Källor: och . Den globala konjunkturen mattas något 2007 och 2008, vilket medför att efterfrågan på svenska varor inte växer lika snabbt som 2006. Exporttillväxten väntas därmed avta något, vilket i sin tur bidrar till en dämpning av tillväxten i industriproduktionen. KI:s barometer ger också stöd för denna bedömning. Orderingången från exportmarknaden har enligt barometern varit hög under inledningen av 2007 men inte riktigt lika stark som under stora delar av 2006 (se diagram 3.14). Även förväntningarna på såväl orderingången som produktionen tyder på en viss avmattning i den faktiska industriproduktionen framöver. beräknas industriproduktionen öka 2007 och 2008. Diagram 3.14 Exportorderingång till tillverkningsindustrin Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgivit att orderingången har ökat respektive minskat. Byggkonjunkturen mattas gradvis framöver Byggproduktionen har ökat kraftigt , och 2006 blev ökningen , vilket var den högsta tillväxten . Orsaken till den höga tillväxten var bl.a. en fortsatt ökning av bostadsinvesteringarna samt en snabb uppgång i kommunala bygginvesteringar och i byggandet av kommersiella lokaler. Enligt KI:s barometer har byggkonjunkturen varit mycket stark under inledningen av 2007 med fortsatta ökningar av såväl orderingång som sysselsättning och byggande. Barometern har indikerat en påtaglig brist på arbetskraft inom byggindustrin och framför allt inom bostadsbyggandet, men detta förefaller ha fått ett begränsat genomslag i produktionstillväxten. Trots resursbristen har aktiviteten alltså varit fortsatt mycket hög. Företagens förväntningar tyder dock på att byggkonjunkturen går in i en lugnare fas . I takt med att nivån på bostadsinvesteringarna blir allt högre och planar ut väntas produktionstillväxten inom byggindustrin att mattas, och på lite bidrar även ett högre ränteläge till en dämpning. Sammantaget beräknas byggproduktionen växa 2007 och 2008. Produktionen i tjänstesektorn ökade 2007. Bakom den kraftiga uppgången låg framför allt en stark tillväxt i produktionen av 2006/07:100 BILAGA 1 Även produktionen i andra tjänstebranscher, såsom exempelvis handel och finansiell verksamhet, växte snabbt och bidrog till den goda utvecklingen för tjänstesektorn som helhet. Enligt KI:s barometer har efterfrågan till många privata tjänstebranscher fortsatt att öka under inledningen av 2007, även om tillväxten inte tycks vara lika stark som (se diagram 3.15). Inom handeln tyder barometern på att tillväxten i försäljningsvolymerna förefaller vara något lägre än . Det sammantagna läget är dock fortsatt starkt, och konfidensindikatorn för handeln ligger fortfarande på en förhållandevis hög nivå. Diagram 3.15 Efterfrågan på privata tjänster Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgett att efterfrågan har ökat respektive minskat. Efterfrågeutvecklingen i ekonomin gör att produktionstillväxten i tjänstesektorn dämpas något 2007 och 2008, men den blir ändå fortsatt hög. Produktionen av företagstjänster väntas gå in en lugnare fas framöver. Företagstjänsterna drivs till stor del av den inhemska efterfrågan från industrin och bygg- och anläggningssektorn, och av efterfrågan på svenska tjänster i utlandet. Då tillväxten i såväl industrin som byggverksamhet och tjänsteexport väntas avta 2007 och 2008, väntas också produktionen av företagstjänster kopplade till dessa områden mattas. Den ökande hushållskonsumtionen bidrar till en fortsatt hög tillväxttakt av produktionen inom handel, hushållstjänster och även inom övriga tjänster såsom exempelvis hotell och restaurang. För tjänstesektorn som helhet beräknas produktionstillväxten uppgå till 2007. mattas efterfrågan ytterligare och tjänsteproduktionen förväntas då växa . 2006/07:100 BILAGA 1 Sammanfattningsvis medför den totala efterfrågeutvecklingen i den svenska ekonomin att tillväxten i näringslivets produktion mattas, men den blir ändå förhållandevis hög under prognosåren. Näringslivets totala produktion väntas växa 2007 och 2008. Under kalkylåren 2009 och 2010 förutses näringslivets produktion öka respektive . Den offentliga produktionen utgörs till största delen av summan av löner och kollektiva avgifter, vars utveckling förklaras av sysselsättningen mätt som antalet arbetade timmar. utgjorde lönekostnaderna i genomsnitt av produktionen. Produktion av välfärdstjänster har i allt större utsträckning bedrivits i näringslivet. Offentligt finansierad verksamhet har lagts ut på entreprenad, andelen inhyrd personal har ökat, sjukhus och förskolor har privatiserats eller bolagiserats. Denna strukturomvandling förklarar att konsumtionen har växt snabbare än produktionen. Mellan 2000 2006 var den genomsnittliga ökningen av offentlig produktion som den offentliga konsumtionen ökade med 0,9 %.12 Denna utveckling förutses fortsätta åren framöver. ökade produktionen inom sektor , som konsumtionen ökade . Ökningen i konsumtion drevs i stället av förbrukning av material och tjänster samt sociala naturaförmåner.13 Produktionen förväntas öka både och . förväntas konsumtionen växla ned i ökningstakt (se avsnitt 3.5). Produktionen i den kommunala sektorn beräknas därmed öka med i genomsnitt . ökade den statliga produktionen . förväntas den öka för att 12Från 2000 övergick från kommunsektorn till hushållssektorn. För att skapa jämförbarhet har kyrkan exkluderats ur statistiken även för åren innan. 13Sociala naturaförmåner utgörs av offentliga sektorns köp av varor och tjänster producerade av marknadsproducenter som levereras till hushållen utan vidare bearbetning inom offentliga sektorn. Exempel på sådana varor är privata äldreboenden, läkemedelsförmåner och privata eller kooperativa förskolor. Utvecklingstakten 2009 och 2010 beräknas uppgå till i genomsnitt . Sammantaget väntas produktionen i offentlig sektor öka med i genomsnitt 2007 2010. Den svenska bytesbalansen har visat stigande överskott och detta är en trend som väntas fortsätta . uppgick överskottet i bytesbalansen till eller av BNP. Det var en ökning med jämfört med året innan. Ökningen var främst en följd av en kraftig varuexporttillväxt. Handels- och tjänstebalansen väntas fortsätta att utvecklas i god takt och bytesbalansöverskottet bedöms därmed fortsätta att öka till av BNP 2007 och 2008. Utöver varu- och tjänstehandeln består bytesbalansen av löpande transfereringar, dvs. avgift till EU och utlandsbistånd, samt faktorinkomster, dvs. löner och avkastning på kapital. Under kalkylåren 2009 och 2010 väntas bytesbalansöverskottet öka ytterligare något till respektive av BNP. Bruttonationalinkomsten (BNI) skiljer sig från bruttonationalprodukten (BNP) genom att BNI även inkluderar primärinkomster. Primärinkomster är nettot av kapitalavkastning, skatter och löner, eller enklare uttryckt, nettot av svenska inkomster i utlandet och utländska inkomster i . BNI väntas bli något högre än BNP 2007 till följd av att nettot av primärinkomsterna väntas bli positivt. BNI bedöms 2007 öka och 2008 . Under 20092010 bedöms BNI öka i samma takt som BNP i löpande priser, respektive år. 2006/07:100 BILAGA 1 Långsiktiga effekter av regeringens ekonomiska politik Att uppnå en varaktigt hög sysselsättning är av största vikt för att upprätthålla en hög tillväxt, stabila offentliga finanser och för att minska utanförskapet. Regeringen har genomfört och aviserat ett antal reformer som syftar till att varaktigt höja sysselsättningen. I denna proposition föreslås ytterligare reformer. Denna fördjupningsruta syftar till att redogöra för hur regeringens ekonomiska politik bedöms påverka den ekonomiska utvecklingen. De reformer som genomförs och aviseras väntas i hög grad påverka utvecklingen men de når full effekt först . En mer utförlig och principiell diskussion om arbetskraftsutbud och sysselsättning finns i fördjupningsrutan Arbetskraftsutbud och sysselsättning på sidan 54. Incitamenten för att arbeta stärks Regeringen har genomfört och aviserat reformer som stärker drivkrafterna att arbeta. Inkomstskatterna har sänkts genom att det s.k. jobbskatteavdraget har införts, som ersättningsnivåerna i flera socialförsäkringssystem har sänkts. Ökade avgifter till a-kassorna för arbetande medlemmar kan dock ha en viss motverkande effekt. När det blir mer lönsamt att arbeta kommer fler personer att söka sig in på arbetsmarknaden, dvs. Dessutom väntas de arbetslösa söka arbete mer intensivt, vilket förbättrar den s.k. matchningen mellan efterfrågan på och utbud av arbetskraft. Sammantaget leder de förstärkta incitamenten sannolikt till att arbetskraftsutbudet ökar och att jämviktsarbetslösheten minskar på lång sikt. Därmed leder reformerna till en varaktigt högre sysselsättning. Det finns ett antal studier som kan användas som utgångspunkter för att bedöma i vilken utsträckning de förstärkta drivkrafterna att arbeta påverkar arbetsutbud, arbetslöshet och sysselsättning.14 Utifrån en samlad bedömning 14 I forskningslitteraturen redovisas en mängd uppskattningar av hur incitamenten för att arbeta, mätt som den s.k. skattekilen, påverkar sysselsättningen. Ett exempel är Nickell, S & R. Layard (1999), Labour Market Institutions and Economic Performance, i Handbook of Labor Economics. Resultaten i denna studie ligger i linje med flera av de av relevanta studier bedöms reformerna leda till att sysselsättningen ökar på lång sikt och jämviktsarbetslösheten bedöms minska med . Till 2010 bedöms effekterna vara något mindre eftersom det sannolikt tar innan politiken får fullt genomslag. Förändringen i inkomstskatten påverkar även incitamenten för dem som är sysselsatta att förändra sin arbetstid. Å ena sidan kommer en del sannolikt att öka sin arbetstid när avkastningen av att arbeta ytterligare blir större . Å andra sidan kan en del komma att prioritera mer fritid när de till följd av skattesänkningen får en högre lön efter skatt. Nettoeffekten i hela ekonomin bedöms ändå vara positiv och antalet arbetade timmar bedöms därför öka mer än sysselsättningen. Arbetsmarknadspolitikens omfattning och inriktning förändras Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att effektivisera arbetsmarknadspolitiken och för att tydliggöra arbetslinjen. Flera program där deltagarna räknas som sysselsatta, t.ex. plusjobb, friår och vissa anställningsstöd, avskaffas. Dessa förändringar leder till att den reguljära sysselsättningen kommer att öka eftersom många av deltagarna bedöms få jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Alla bedöms dock inte få ett reguljärt arbete vilket har en negativ effekt på den totala sysselsättningen. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program där deltagarna per definition inte räknas till arbetskraften, såsom arbetsmarknadsutbildning och praktikplatser, förändras inte nämnvärt . Däremot förändras inriktningen på dessa program så att de i större utsträckning än tidigare riktas mot personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. I stort sett alla som omfattas av dessa program kommer att delta i jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa eller viktigare studierna på området och bedömning ligger nära denna. Det finns dock en betydande variation i de uppskattade effekterna mellan olika studier. Vad gäller hur förändringar i ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen påverkar sysselsättningen finns det också flera studier. bedömning ligger nära de resultat som redovisas i Bassanini, A & R. (2006), Employment Patterns in Countries: Reassessing the Role of Policies and Institutions, Economics Department Working Papers 486, Economics Department. 2006/07:100 BILAGA 1 jobbgarantin för ungdomar. Deltagarna i dessa program kommer att registreras som att de är utanför arbetskraften, och därmed sänka den öppna arbetslösheten, men de kommer ändå att vara arbetssökande och ökar därmed det effektiva arbetsutbudet. Förändringen i arbetsmarknadspolitiken innebär att risken minskar för att vissa personer som egentligen skulle ha en god möjlighet att få arbete fastnar i en rundgång i olika arbetsmarknadspolitiska program. Ovanstående förändringar bedöms bidra till att öka sysselsättningen. Storleken på denna effekt är dock svårbedömd, och är i mycket hög grad beroende av hur väl reformens intentioner genomförs ute på arbetsförmedlingarna. Regeringen vidtar även andra åtgärder för att öka möjligheterna för de som står långt ifrån arbetsmarknaden att få ett arbete genom att införa nystartsjobb och instegsjobb samt att avsätta mer resurser till . Sammantaget bedöms förändringarna i arbetsmarknadspolitiken leda till att sysselsättningen stiger och att jämviktsarbetslösheten, mätt som öppen arbetslöshet, faller till 2010. Effekterna av förändringar i arbetsmarknadspolitiken antas vara desamma på lång sikt. En del av sänkningen av den öppna arbetslösheten beror på att personer i jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa samt jobbgarantin för ungdomar rent statistiskt registreras som utanför arbetskraften även om de tillhör det effektiva arbetskraftsutbudet. Borttagandet av friåret bedöms höja medelarbetstiden . Riktade sänkningar av arbetsgivaravgifterna höjer sysselsättningen Generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna tenderar på lång sikt att leda till högre löner och därmed blir sysselsättningseffekten begränsad.15 Riktade sänkningar av arbetsgivaravgifter tenderar i mindre utsträckning att leda till övervältring i högre löner. Därför kan förändringar i arbetsgivaravgifterna riktade till vissa sektorer eller typer av arbetskraft ha en varaktig effekt på sysselsättningen. 15 Se fördjupningsrutan Arbetsutbud och sysselsättning för en utförligare diskussion. riktade stimulanser har genomförts. Ett exempel är nystartsjobben som nämnts ovan. Ett annat exempel är skattereduktionen för hushållsnära tjänster. Denna kommer sannolikt i första hand leda till att de tjänster som utförs svart kommer att omvandlas till vita tjänster. Därmed är det inte säkert att effekten på sysselsättningen blir så stor.16 Däremot ökar statens skatteinkomster. Regeringen har också lagt fram ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för vissa tjänstesektorer. Hur sänkningen kommer att utformas är dock fortfarande oklart och därför antas denna förändring inte ha någon större påverkan på sysselsättningen i nuvarande beräkningar. Sammantaget väntas förändringarna i arbetsgivaravgifterna, exklusive nystartsjobben, på lång sikt leda till en sysselsättningsökning på mellan och . Det ökade arbetskraftsutbudet till följd av reformerna har en dämpande effekt på lönerna. Sänkta subventioner till arbetslöshetsförsäkringen kan också påverka lönebildningen. Genom en ökad egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen förmås medlemmarna i a- kassorna bära en större andel av kostnaderna för arbetslösa medlemmar. Det kan ha en återhållande effekt på lönekraven. Den ökande egenfinansieringen kan därmed bidra till en bättre fungerande lönebildning och därigenom en lägre jämviktsarbetslöshet och en varaktigt högre sysselsättningsnivå. Utformningen av avgiften, särskilt kopplingen mellan avgiften och kostnaden för arbetslöshet i respektive arbetslöshetskassa, kan emellertid förbättras. Regeringen avser därför att se över systemet och återkomma med förslag till förändringar i budgetpropositionen. I sin nuvarande utformning bedöms egenfinansieringen i arbetslöshetsförsäkringen höja sysselsättningen . 16 En del av de som arbetar svart fångas sannolikt redan upp som sysselsatta i arbetskraftsundersökning. I nationalräkenskapernas beräkning av BNP och arbetade timmar ingår en beräkning av svart arbete varav en del sannolikt kommer att omvandlas till vitt arbete. 2006/07:100 BILAGA 1 Sammanfattningsvis bedöms regeringens politik leda till att antalet sysselsatta på lång sikt ökar . Den reguljära sysselsättningsgraden, dvs. antalet sysselsatta exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, ökar . Jämviktsarbetslösheten, mätt som öppen arbetslöshet, faller på lång sikt . Medelarbetstiden bedöms, som nämnts ovan, öka när det lönar sig mer att arbeta. Borttagandet av friåret har också en positiv effekt . Förändringar i beräkningen av sjukpenningen bedöms också öka medelarbetstiden. Sysselsättningsökningen sker dock i hög grad genom att individer med en lägre genomsnittlig medelarbetstid kommer in på arbetsmarknaden. Dessa individer bedöms i större utsträckning arbeta deltid än den genomsnittligt anställde, vilket har en dämpande effekt . Nettoeffekten bedöms dock bli positiv och antalet arbetade timmar ökar , dvs. något mer än sysselsättningen. Effekten på BNP bedöms bli något eftersom tillskottet till arbetskraften inte antas ha samma produktivitetsnivå som genomsnittet. Osäkerheten om hur stora effekterna av de genomförda och aviserade reformerna kan bli och i vilken takt de slår igenom är dock betydande. I avsnitt 6 i denna bilaga redovisas en kalkyl där reformerna antas få betydligt större effekter än i den aktuella bedömningen. Det bör betonas att den ekonomiska politiken kan påverka tillväxt och sysselsättning genom andra kanaler än de som har redovisats här. Utbildningspolitik och infrastrukturinvesteringar kan bidra till starkare tillväxt framöver. Även förändringar avseende riskkapitalförsörjning och avskaffandet av förmögenhetsskatten kan bidra till en starkare ekonomisk utveckling. Då effekterna av denna typ av åtgärder ligger långt fram i tiden och/eller är sämre dokumenterade i forskningen beaktas de dock inte i beräkningarna. Långsiktiga effekter av regeringens ekonomiska politik Förändring i procent respektive procentenheter het, p.e. -0,5 -0,4 -0,1 -0,1 -1,1 1 Exklusive nystartsjobb. Anm.: Till följd av avrundning summerar ej delarna till totalen. 2006/07:100 BILAGA 1 4Arbetsmarknad, löner, inflation och resursutnyttjande Sysselsättningen fortsätter att öka Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit god . Sysselsättningen och antalet arbetade timmar har stigit och arbetslösheten har minskat. Efterfrågan på arbetskraft väntas fortsätta att utvecklas starkt . BNP-tillväxten är hög och indikatorerna tyder på att sysselsättningen kommer att öka avsevärt. Den ökande sysselsättningen har inte lett till några generella problem för företagen att hitta lämplig personal att anställa, men det finns indikationer på att det börjar bli svårare att rekrytera och att löneökningstakten stiger. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bedöms därför närma sig ett ansträngt läge. Det innebär att sysselsättning och arbetslöshet nu ligger på nivåer där löner och priser kan öka snabbare än vad som är förenligt med inflationsmål. Förutsättningarna för en stark och uthållig sysselsättningsökning är ändå goda eftersom nettoinflödet av arbetskraft på arbetsmarknaden bedöms bli stort, bland annat till följd av de utbudsstimulerande reformer som har genomförts och aviserats. Förändringar i de arbetsmarknadspolitiska programmen påverkar utvecklingen på arbetsmarknaden Förutom de konjunkturella och strukturella förändringarna på arbetsmarknaden påverkas sysselsättning och arbetskraftsutbud av förändringar i de arbetsmarknadspolitiska programmens omfattning och inriktning. Antalet programplatser där deltagarna räknas som sysselsatta minskar relativt mycket både och , vilket dämpar sysselsättningsutvecklingen. Den reguljära sysselsättningen, där sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program exkluderas, ökar därmed snabbare än den totala sysselsättningen. Antalet platser i program där deltagarna per definition inte ingår i arbetskraften ligger 2010 på ungefär samma nivå som 2006. Däremot förändras inriktningen på dessa program. Huvuddelen av alla som omfattas av dessa program kommer att delta i något av de nya program som införs, jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa och jobbgarantin för ungdomar. programmen i större utsträckning än tidigare riktas till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Jobb- och utvecklingsgarantin väntas leda till att de arbetslösa kommer att söka arbete mer aktivt och effektivt än tidigare eller delta i någon form av arbetspraktik. Även om deltagarna kommer att registreras som att de är utanför arbetskraften, vilket leder till att den öppna arbetslösheten sänks, kommer de att vara arbetssökande och öka det effektiva arbetskraftsutbudet. Ett ökat fokus på de personer som står längre från arbetsmarknaden innebär att risken minskar för att personer, som egentligen skulle ha en god möjlighet att få ett reguljärt arbete, fastnar i en rundgång mellan olika arbetsmarknadspolitiska program. Förändringarna i arbetsmarknadspolitiken bedöms bidra till att öka sysselsättningen . Procentuell förändring om annat ej anges -0,4 -0,8 -0,1 -0,1 Anm.: Siffrorna i tabellen avser icke kalenderkorrigerade data. En utförligare tabell återfinns i tabellsamlingen. 1Antal reguljärt sysselsatta i den aktuella åldersgruppen, dvs. exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 2I procent av arbetskraften. 3Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , , och . Arbetskraftsutbudet ökar långsammare än sysselsättningen Arbetskraftsutbudet väntas öka relativt snabbt . blir ökningen betydligt mindre, vilket bland annat beror på att jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa och jobbgarantin för ungdomar införs. Både och ökar dock arbetskraftsutbudet mer än vad som följer av att befolkningen i arbetsför ålder växer eftersom den stigande efterfrågan på arbetskraft gör att fler söker sig in på arbetsmarknaden. Även flödet ut från arbetskraften påverkas av den starka efterfrågan. Färre kommer sannolikt att lämna arbetsmarknaden . Det finns även trendmässiga ökningar i arbetskraftsdeltagandet i vissa åldersgrupper som beräknas fortsätta framöver. De utbudsstimulerande reformer som har genomförts och aviserats bidrar också till att öka arbetskraftsutbudet. Arbetskraftsutbudet ökar dock långsammare än sysselsättningen, vilket medför att arbetslösheten faller. Resursutnyttjandet blir successivt mer ansträngt Det finns tecken på att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden börjar bli ansträngt. Arbetslösheten har fallit relativt snabbt och det finns indikationer på en stigande löneökningstakt.