prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — SST har haft omfattande kontakter med olika samfund för att bistå dem i olika frågor inom ansvarsområdet. Regeringens råd för kontakt med trossamfunden har vid sina sammanträden tagit upp frågor om bl.a. religion och värdefrågor och samfundens ungdomsverksamhet. Statens stöd till trossamfund bidrar till att främja den religiösa mångfalden. Antalet personer som betjänas av de statsbidragsberättigade samfunden uppgick till ca 77 600. Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har inneburit att SST i allt större omfattning är remissinstans när det gäller utredningsförslag m.m. och i ökad omfattning även medverkar och har kontakter med andra myndigheter och olika organisationer i frågor som rör trossamfund. har också fortlöpande kontakter med olika trossamfund och samarbetsorgan bl.a. för att bistå dem i deras arbete att öka medvetenheten och sprida kunskap om det svenska samhället och de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom intresset för etiska och existentiella frågor medför ett ökat intresse av och förväntningar på insatser från trossamfunden. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till att öka kunskapen om och förståelsen och respekten för olika trosriktningar och är därmed av samhällelig betydelse, inte minst i integrationsprocessen. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund och också trossamfundens medverkan inom olika samhällsområden är således värdefull. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.6.11 Forskning inom kulturområdet fördelar bidrag till eller är beställare av kulturpolitiskt relevant forskning. Myndigheten bedriver endast i begränsad omfattning egen forskningsverksamhet. fördelar även medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna, dvs. , med , , , Statens museer för världskultur och Stiftelsen . Den forskning som bedrivs vid dessa museer är av strategisk betydelse för att bygga upp ny kunskap och stärka museernas verksamhet, bl.a. när det gäller att definiera och förmedla kulturarvet. är en kunskapsorganisation och kunskapsuppbyggnaden hänger nära samman med myndighetens genomförandeuppdrag, där ett av de övergripande målen är att tillgodose forskningens behov. Centrala områden är bl.a. frågor som rör bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial med särskilt fokus på långsiktigt bevarande av digitalt material. samverkar med andra myndigheter och organisationer inom området samt medverkar i det internationella arbetet kring dessa frågor. initierar och genomför forskningsverksamhet såväl inom organisationen som genom externt stöd. samarbetade med en rad olika myndigheter och institutioner i olika forskningsprojekt. Forskningen organiseras i ett forsknings- och utvecklingsprogram. Programmet grundas på ett antal forskningsperspektiv för kulturmiljöarbetets utveckling. Dessa skall belysas genom att fokusera forskningen till tre tematiska områden, plats och tradition, landskap med historia samt moderna kulturarv. En primär målsättning för forskningen är att ett mång- och tvärvetenskapligt samarbete skall utvecklas i större omfattning än . och folkminnen bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom bl.a. dialekt-, ortnamns- och personnamnsområden. Institutet samarbetar i första hand med universitet och högskolor, och med andra institutioner. Resultaten av kunskapsuppbygganden har överförts till forskare, allmänheten, massmedia m.fl. i form av tryckta skrifter, vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar, föredrag m.m. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museet bedriver grundforskning och tillämpad forskning inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi samt i studier av interaktionen mellan människan och naturen/miljön. Kvaliteten på forskningen säkras genom regelbunden publicering i vetenskapliga tidskrifter nationellt och internationellt samt genom kvalitetsgranskningar vid externfinansierade projekt. De statliga insatserna bidrar till att stärka och utveckla området. Myndigheterna har ett etablerat nationellt och internationellt samarbete med universitet, högskolor och andra institutioner, t.ex. som i ett internationellt perspektiv håller en mycket hög kvalitet på sin forskning inom alla museets representerade ämnesområden. är en myndighet i utveckling. Stora insatser görs för att ytterligare anpassa verksamheten till dagens behov, inte minst när det gäller att utveckla bidragsgivningen till att bli ett mer effektivt och strategiskt kulturpolitiskt instrument. I och med att det nationella uppdraget inom form och design upphörde har bidrag fördelats till åtta nationella uppdrag. tillkännagivande om en utvärdering av de nationella uppdragen kommer att tillgodoses när uppdragen löper ut. Temat för Statens kulturråds omvärldsanalys 2005 var konstens och kulturens roll och möjligheter som går i riktning mot ökad kulturell mångfald. I den rapport som lämnades till den tidigare regeringen görs en genomgång av kulturinstitutionernas arbete med mångfaldsfrågor och där lämnas också förslag till åtgärder som bör genomföras för att intensifiera arbetet för ökad kulturell mångfald. Länskonsulenternas arbete består i att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur. har elva regioner och två kommuner erhållit bidrag för regional konstkonsulentverksamhet. Antalet konsulenter uppgår till sjutton och är placerade på bl.a. regionala museer och kommunala kultur- och utvecklingsförvaltningar. Ny är konstkonsulenten i . Konsulentverksamheten har en inriktning mot barn och ungdomar samt mot olika utvecklingsprojekt för konstnärer i de olika regionerna. Barn- och ungdomsverksamheten riktar sig i hög grad mot skolan i form av samarbeten med konstnärer och fortbildning av lärare. Motsvarande stöd ges också till länskonsulenterna inom dansområdet. Syftet med stödet är att långsiktigt stärka dansen i hela , men även att bredda intresset och öka ansvarstagandet för dansen. fördelade bidrag för danskonsulentverksamhet i 14 landsting/regioner. Arbetsplatsen kan spela en stor roll för att den stora bredden av människor skall få ta del av och delta i kulturverksamheter. disponerade genom bidraget Kultur i arbetslivet till projekt som syftar till att stimulera arbetsplatser och bidrar till att göra kultur till ett naturligt inslag i arbetslivet. Av 148 projektansökningar har 54 fått stöd. Bredden av insatser är vid och omfattar alla konstarter med en tyngdpunkt på litteratursatsningar. Statens bidrag till konstområdesövergripande verksamhet möjliggör insatser av hög kvalitet och har en utvecklande och stärkande effekt på området. 4.6.13 Barn- och ungdomskultur Målsättningen för de statliga kulturinsatserna med inriktning mot barn och ungdomar är alla ungas rätt till delaktighet i kulturlivet och till eget skapande. Insatsområdet är brett och omfattar såväl nationella som regionala 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturinstitutioner och fria grupper samt andra regionala parter som fortsatte att utveckla sin verksamhet. Häri ingår att i samarbete med skolan utveckla den pedagogiska verksamheten. Under genomfördes flera insatser för att öka barns och ungdomars kunskap om betydelsen av form och design. De taktila barnböcker som framställs av Talboks- och fick en hedersutnämning vid utdelningen av Designårspriset. har ett särskilt ansvar genom sitt uppdrag att ta tillvara barns och ungdomars rätt till yttrandefrihet liksom deras rätt och möjligheter att delta i det kulturella och konstnärliga livet, till kulturupplevelser och till eget skapande. Rådet genomförde i samarbete med satsningen Kultur i skolan 1999 2003 med betoning på att kultur förstärker och stimulerar lärandeprocessen. Myndigheten för skolutveckling har i uppdrag att genomföra insatser för att tillvarata erfarenheterna från denna satsning. , Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom och i har utformat ett nationellt program för att göra dans tillgängligt för alla barn i skolan och därmed främja lärande. Teater- och dansinstitutionerna liksom de fria teater- och dansgrupperna bedriver en omfattande barn- och ungdomsverksamhet. Drygt hälften av publiken hos de fria teater- och dansgrupperna var barn och ungdomar. Flera statliga kulturinstitutioner söker nya vägar i syfte att nå ut till den yngre publiken. skolpilotprojekt har permanentats och arbetet med Unga och Unga Riks vid , bidrar på ett positivt sätt till teatersektorn som helhet. Tyst Teater, med teckenspråk som sceniskt språk, har genomfört ett betydelsefullt barn- och ungdomsarbete. Förutom föreställningar och annan publik verksamhet har flera regionala initiativ tagits till mer komplexa satsningar. Musik & Teater har t.ex. tillsatt en referensgrupp för att kartlägga behovet av barn- och ungdomskultur i länet. Genom i har ett ökat antal unga fått möjlighet att uppleva dans, vilket är ett mål som även engagerar landets danskonsulenter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Barn och ungdom prioriteras av den regionala musikverksamheten. Antalet skolkonserter sjunker dock, vilket delvis förklaras av att länsmusiken börjat arbeta i projekt, t.ex. konsulentverksamhet och barnkulturdagar, som inte syns i statistiken. har Cirkus Cirkör fått regionalt stöd vilket möjliggjort att kommuner utanför har fått kunskaper om nycirkus och kan bygga upp egna barn- och ungdomsverksamheter. Biblioteken är betydelsefulla för barns och ungdomars delaktighet i kulturlivet. Folkbiblioteken, länsbiblioteken och skolbiblioteken är varandras komplement och kan genom samverkan förstärka varandra och utvecklas. Alla länsbibliotek utom ett har en konsulent med huvudansvar för barnverksamheten. av alla böcker som lånats ut på bibliotek var barnbokslån. Enligt en undersökning av nås ungefär hälften av skolbarnen av någon form av läsfrämjande verksamhet genom folkbibliotekens uppsökande arbete. För att informera och öka läslusten ges stöd till Barnens bibliotek, ett webbaserat bibliotek som även är tillgängligt för barn med funktionshinder. Den tidigare regeringen inrättade 2002 Litteraturpriset till minne och till pristagare utsågs den amerikanska författaren . Stöd till ungdomars eget skapande ges bl.a. genom de 19 regionala resurscentrum som har som syfte att främja lokal och regional filmverksamhet. Skolbioverksamhet bedrevs under /2005 av 213 kommuner och gavs nära i stöd till produktion av svensk barn- och ungdomsfilm. Barn och ungdomar hör till de besöksgrupper som ökat kraftigt sedan fri entré infördes på nitton statliga museer. Överlag arbetar museerna med att genom olika metoder ytterligare förbättra sin verksamhet riktad till barn och skolan. har utvecklat en digital Barnsida där museets verksamhet presenteras. Barnens eget musikrum Klåjnk på har utformats för att även passa unga med funktionshinder, utöver musikrummet Lirum som erbjuder verksamheter för unga och vuxna med lätt utvecklingsstörning. Livrustkammaren fortsätter att locka en hög andel unga och på har aktiviteter på udda öppettider lockat datorintresserade ungdomar. har det statliga bidraget på till museipedagogiska insatser på regionala museer permanentats. Fyra av åtta s.k. nationella uppdrag har haft fokus på barn och ungdomar: Dalateatern barn & ungdom inom området barn- och ungdomsteater (20032005), Drömmarnas Hus i inom området ungdomskultur (20032005), inom inom området barnkulturforskning (20042006), samt Film i (2003 2005). Genom de regionala länskonsulenterna inom dans, konst och mångkultur ges ytterligare stimulans till prioriterade områden för barn och ungdomar. avsattes totalt till denna verksamhet. Storstadsarbetet har genererat en betydande mängd kunskap kring utveckling av kulturinsatser i miljöer präglade av mångfald och mångkultur i vid bemärkelse. Statens bidrag till barn- och ungdomskultur möjliggör insatser av hög kvalitet och har en utvecklande och stärkande effekt på området. satsar stora resurser och håller en hög kvalitet internationellt, vilket visas i den kartläggning av offentligt finansierad kultur för barn och ungdomar som gjorts av kommittén Aktionsgruppen för barnkultur i Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen (SOU 2006:45). 4.6.14Regional fördelning av statens stöd till kultur Att göra kulturen tillgänglig för så många som möjligt är en viktig målsättning för kulturpolitiken. För att ge en bild av hur olika län får del av de offentliga kulturmedlen, redovisar de statliga kulturinsatserna i ett regionalt perspektiv. Följande redovisning bygger på rådets rapport i ett regionalt perspektiv 2005, och är ett led i ett pågående utvecklingsarbete. De statliga kulturutgifterna uppgick till eller per invånare. Av dessa medel avsattes i genomsnitt per invånare för direkta bidrag till länen genom tio myndigheter/institutioner. De bidragsfördelande organisationerna är , , , , , Stiftelsen , Allmänna arvsfonden och . I den länsvisa redovisningen nedan har dessutom resurserna för och Rikskonserters regionala verksamhet fördelats per län. Utöver direkta bidrag till länen har flera statliga kulturinstitutioner verksamhet som riktar sig till länen, t.ex. utställningar och utlån av museiföremål. Data för statens direkta bidrag till länen 2005 visar att institutionernas bidrag var högst i (i genomsnitt per invånare), följt av och . Minst bidrag fick (per invånare). Fördelningen över samtliga län beskrivs genom kartbilden nedan. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Statliga kulturbidrag till länen 2005, fördelade per invånare. Statliga kulturbidrag 2005 länsvis, kronor per invånare 393 till 806 (3) 288 till 392 (2) 248 till 287 (3) 177 till 247 (9) 0 till 176 (4) Tabell 4.4 nedan visar några av de bidragsfördelande myndigheternas medel till länen fördelade per län. För de flesta myndigheterna gick störst andel av bidragen till något av storstadslänen eller . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.4 Bidrag fördelade per län från ett urval myndigheter och institutioner samt befolkningsandel 2005 (procent)1 Belopp (tkr) 1Uppgifterna avser endast bidrag som är möjliga att fördela regionalt. 2Avser bidrag till kulturmiljövård. 3Avser statsbidrag till enskild arkivverksamhet. 4Avser stöd till regionala resurscentrum, teknisk upprustning av biografer, lokal filmkulturell verksamhet för barn och ungdom, biografer för lokalt publikarbete samt filmfestivaler. Den största bidragsfördelande myndigheten av statliga kulturmedel är . De medel som rådet fördelade direkt till länen presenteras per konstområde i Tabell 4.5. Av tabellen framgår att störst summa per invånare lades på teaterområdet. Minst summa, beräknat i kronor per invånare, fördelades till området kulturtidskrifter. På musikområdet är skillnaderna mellan länen stora. gav 2005 per invånare i direkta bidrag till , medan invånarna i fick i genomsnitt. Samma förhållande märks inom området museer och utställningar. Där var bidragsnivåerna per invånare för respektive för . bidrag till teaterområdet som fördelas direkt till länen gav flest kronor till (), medan läns invånare fick per invånare. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Fördelning av bidrag efter län och konstområde (kronor per invånare)1 1 Ett innebär per invånare. Offentliga kulturmedel fördelas inte enbart av staten utan också av landsting och kommuner. För att få en mer heltäckande bild av de kulturpolitiska insatserna görs därför en samlad redovisning av både statliga, regionala och kommunala medel som avsatts till kulturen . I diagram 4.1 redovisas utgifterna för politikområde 28 Kulturpolitik. De statliga kulturutgifterna uppgick till , de regionala till och de kommunala till cirka 7,6 I landstingens kulturutgifter ingår direkt kulturstöd. Kommunernas kulturutgifter avser stöd till allmän kulturverksamhet, bibliotek och musikskola/kulturskola. Procentuellt blev fördelningen för staten, för länen och för kommunerna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Diagram 4.1 Offentliga utgifter begränsade till Landstingens och kommunernas kulturutgifter (2005) länsvis, kronor per invånare Av landstingen hade de högsta kulturutgifterna per invånare () , följt av kulturutgifterna per län 2005 var högst i med per invånare, följt av med och med . Läggs landstingens och kommunernas kulturutgifter samman visar det sig att utgifterna var högst i med per invånare, följt av med per invånare och med per invånare (karta 4.2). Om man lägger samman de statliga kulturutgifterna med landstingens och kommunernas utgifter, visar den samlade bilden att (karta 4.3). Skillnaderna mellan länen beror bl.a. på olika befolkningsstrukturer. Tättbefolkade län kan ha stora bidragsandelar utan att det ger utslag i beloppet per invånare, likaså kan kulturinsatser i glesbefolkade län ge stor effekt fördelade per invånare. Placeringen av , Svensk arkivinformation och Mediakonverteringscentrum (som alla tillhör ) i ger t.ex. tydligt utslag per invånare i länet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Totala offentliga kulturutgifter länsvis, Diagram 4.2 Offentliga (UO 17 exklusive trossamfund, ungdomsfrågor, folkrörelse- och idrottsfrågor) och privata Utöver de statliga kulturmedel som redovisats ovan hade staten också utgifter för folkbildning, 2005, vilket motsvarar ca per invånare. I diagram 4.2 ingår de statliga utgifterna inom utgiftsområde 17 Kultur, medier (motsvarande ), trossamfund och fritid, exklusive ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor. För landstingen och kommunerna ingår förutom kulturutgifter även utgifter för länsbildningsförbund och studieorganisationer. Med detta sätt att räkna avsatte stat, landsting och kommuner tillsammans 2005. Av dessa insatser stod staten för , landstingen för och kommunerna för . Dessa utgifter kan jämföras med de privata utgifterna för kultur, som 2005 beräknas till , enligt SCB:s Hushållsbudgetstatistik (Diagram 4.2). Diagram 4.3 visar att de statliga kulturutgifterna inom utgiftsområde 17 (exklusive trossamfund, ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor) uppgick till och att de har ökat . De statliga kulturutgifterna har ökat med i fasta priser. I kronor per invånare var ökningen från till . Ökningen avspeglar bland annat insatser för att förbättra arbetsvillkoren för scenkonstnärer, satsningar på musikteatrar, mindre teatrar och dans, samt införandet av fri entré på många statliga museer. Landstingens kulturutgifter uppgick till och har ökat . En del av landstingens ökade satsningar har skett inom musikområdet. Stora ökningar i medelstilldelningen har skett i , , och . Huvuddelen av landstingens ökning förklaras dock av att tagit över huvudmannaskapet för och från . Kommunernas kulturutgifter uppgick till och har ökat . En del av ökningen har skett inom ramen för kommunala musik/kulturskolor. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Diagram 4.3 Offentliga kulturutgifter 199820051 1 Utgifter för staten inbegriper hela utgiftsområde 17 exklusive trossamfund, ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor. EU:s stöd till projekt med kulturanknytning uppgick till totalt . Dessa medel utgjorde av den totala finansieringen. Störst sammanlagd bidragssumma från fick , följt av och . Av 233 svenska projekt fanns hela 52 stycken i . I fanns 20 projekt, medan antalet projekt i övriga län varierade mellan två och sexton. De vanligaste projekten med kulturanknytning syftar till att utveckla och bevara kulturarvet eller anknyter till livsmiljö, kulturliv och attraktivitet. Riksorganisationernas och nationalscenernas föreställningar, utställningar och konserter Tabell 4.6 redovisar antalet föreställningar, utställningar och konserter 2005 från Riksorganisationerna (, Rikskonserter och Riksutställningar) och på nationalscenerna (Operan och ). I tabellen ingår endast evenemang genomförda i . spelade 2 508 föreställningar , varav (inklusive ) stod för den klart största andelen föreställningar. Rikskonserter beräknas ha gett 631 konserter i hela landet , varav knappt en fjärdedel i . Riksutställningar besökte samtliga län utom och 2005. å sin sida spelade 1 154 föreställningar i , varav 33 utanför . Operan gav 304 föreställningar i , varav två utanför . Båda dessa gavs i . de nationella uppdrag om att sprida verksamheten i landet som gäller för Rikskonserter och . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.6 Riksorganisationerna och nationalscenerna. Antal föreställningar, utställningar och konserter 20051 1 Ett innebär att inga föreställningar, utställningar eller konserter givits. Redovisningen av de offentliga kulturinsatserna i ett regionalt perspektiv visar att spridningen av kulturmedel är stor. Genom redovisningen speglas också de faktiska förhållanden som råder inom olika delar av landet och som får konsekvenser för fördelningen av kulturmedel. Vissa av kulturinsatserna är exempelvis mer geografiskt koncentrerade, medan andra insatser bedrivs i ungefär samma omfattning över hela landet. Fördelat per invånare får glesbygdslänen (däribland och ) en stor del av de offentliga medlen till kultur. Statens kulturråds fortsatta arbete med att utveckla insamling och dataunderlag över kulturmedlens spridning kan ge en ännu bättre bild av den regionala fördelningen av offentliga kulturmedel. 4.6.15Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader Regeringen lämnar härmed den redovisning av kulturinstitutionernas hyreskostnader som framgår av tabell 4.7. Införandet av fri entré vid de centrala museerna medför att hyreskostnadernas andel av anslagen är mindre 2005 än vad de skulle ha varit annars, till följd av kompensationen som berörda institutioner erhållit. För och , som införde fri entré , inträdde största delen av denna effekt . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.7 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under 20032005 uppvärmning och el, andel av Forum för levande historia har för Forum för levande historia lämnat en invändning för . På grund av bristande rutiner för kvalitetssäkring vid upprättande av årsredovisningen har Forum för levande historia inte redovisat alla delar av verksamheten som myndigheten ansvarar för. I övriga delar har revisionen inte gett upphov till några invändningar. rekommenderar i en revisionsrapport för levande historia att vidta åtgärder för att förbättra kvalitetssäkringen vid upprättande av årsredovisningen. Regeringen noterar att Forum för levande historia därefter har inordnat alla delar av verksamheten i sin redovisning. har för fått en revisionsberättelse med invändning. överträtt sina befogenheter genom att ingå åtaganden till ett högre belopp än vad regeringen har beslutat som bemyndiganderam för myndighetens anslagspost. rekommenderar i en revisionsrapport att anpassa sin verksamhet till de av regeringen beslutade medelsramarna. Om ramarna inte är tillräckliga bör skriva till regeringen och begära högre medelstilldelning. Regeringen noterar att har skrivit till regeringen för att föra en dialog om hanteringen av bemyndiganden och medelsramarna. Regeringen förutsätter att fortsättningsvis bedriver sin verksamhet inom tilldelade medelsramar. har granskat de inslag i den statliga kontrollen och tillsynen av begravningsverksamheten som tillkom i samband med relationsändringen mellan staten och (RiR 2006:7). Länsstyrelserna skall ha tillsyn över verksamheten och skall också för varje kommun utse begravningsombud som löpande skall granska hur de kyrkliga huvudmännen tar tillvara de personers intressen som inte tillhör . granskning visar att huvuddelen av ombuden framstår som passiva. Länsstyrelserna gör ingen egen prövning av kommunernas förslag till ombud. Flertalet länsstyrelser bedriver heller ingen tillsyn utöver den som ombuden svarar för. Tillsynsfrågan har uppmärksammats vid myndighetsdialoger och vid andra möten med länsstyrelserna. Regeringen noterar att länsstyrelserna själva har vidtagit åtgärder för att stärka tillsynen i dessa avseenden. Den nationella kulturpolitiken verkar för ett kulturutbud med bredd och kvalitet i hela landet. Ett levande kulturliv är grunden för det öppna samhället. Kulturen utvecklar det civila samhället och håller samtalet levande.