prop · GU031d17 · 2007-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att lägga fram en ny proposition i frågan, se vidare avsnitt 5.5. Inom EU pågår ett arbete med att underlätta för gränsöverskridande företagande. Nya associationsformer tillskapas och nya bestämmelser antas i detta syfte. Arbetstagarnas rätt till gränsöverskridande inflytande tillgodoses på olika sätt i dessa sammanhang. Arbetstagarinflytande i kooperativa föreningar Den tidigare regeringen överlämnade genom beslut propositionen Arbetstagarinflytande i europakooperativ, m.m. till (prop. 2005/06:170). Propositionen innehåller förslag till hur rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande skall genomföras i svensk rätt. beslutade om propositionen och en ny lag om arbetstagarinflytande i europakooperativ trädde i kraft , som ovan nämnda direktiv skall vara genomfört i medlemsstaterna. Arbetstagarinflytande inom bolagsrättens område direktiv /56/EG av den fusioner av bolag med begränsat ansvar. Direktivet innehåller bland annat regler om arbetstagares rätt till viss information och medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag till hur de arbetsrättsliga bestämmelserna i direktivet ska 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 genomföras i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas . Inom EU pågår arbete med att utarbeta ett direktiv om gränsöverskridande flyttning av bolags säte. Även i detta förslag till direktiv är frågor om arbetstagarinflytande aktuella. Den tidigare regeringen tillkallade en särskild utredare (dir 2006:55) med uppdrag att lämna förslag till lagreglering av den personliga integriteten i arbetslivet. Uppdraget är planerat att redovisas . Inom upprättades promemorian Skäliga stöd och anpassningsåtgärder för arbetstagare med funktionshinder med förslag till ändringar i lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder. Förslagen innebär att EG-rättens arbetslivsdirektiv i den del som avser skäliga stöd- och anpassningsåtgärder fullt ut genomförs i (rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet). Enligt förslagen skall arbetsgivarens skyldigheter i fråga om stöd- och anpassningsåtgärder gälla i alla de sju fall då diskrimineringsförbudet för övrigt gäller, det vill säga också under anställningen vilket tidigare inte var fallet, samt i förhållande till den som söker eller fullgör yrkespraktik utan att vara anställd hos arbetsgivaren. Promemorian har remissbehandlats. överlämnade den tidigare regeringen proposition 2005/06:207 Skäliga stöd- och anpassningsåtgärder för arbetstagare med funktionshinder till . I propositionen föreslås förslagen träda i kraft . lämnade sitt slutbetänkande, En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22). Kommittén föreslår att sju befintliga lagar om diskriminering slås ihop till en sammanhållen diskrimineringslag och att det enbart skall finnas 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 en ombudsman mot diskriminering. I betänkandet lämnas också förslag till hur bestämmelserna om förbud mot åldersdiskriminering i rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling, skall genomföras i svensk rätt. Betänkandet remissbehandlades fram till . bildades med uppdrag att verka för en väl fungerande lönebildning och att medla i arbetstvister. är även statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken. I samband med att medlingsinstitutet inrättades aviserade regeringen att en utvärdering av verksamheten skulle göras efter . gavs av den tidigare regeringen en utredare i uppdrag att utvärdera verksamhet . överlämnade utredaren betänkandet "God sed vid lönebildning Utvärdering av " (SOU 2006:32) till den tidigare regeringen. Betänkandet behandlas närmare i avsnitt 6 Verksamhetsområde Lönebildning. initierade det i arbetet med företagens sociala ansvar (Corporate Social Responsibility, CSR) och fördes CSR upp på den socialpolitiska dagordningen. CSR är ett begrepp som innebär att företagen på frivillig grund integrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sin verksamhet och i sin samverkan med olika aktörer. Arbetet har skett på såväl EU-nivå som nationell nivå. presenterade Europeiska kommissionen meddelandet: Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra till ett för företagens sociala ansvar i vilket man ger Den europeiska alliansen för företagens sociala ansvar sitt stöd. Det är en öppen allians och europeiska företag uppmanas, oberoende av storlek, att stödja den på frivillig grund. Förslaget inriktas utöver det globala perspektivet även på en nationell tillämpning. Det är inte något rättsligt instrument. avgjordes ett kollektivt klagomål mot som inletts av . Klagomålet gällde bland annat förekomsten av organisationsklausuler i vissa kollektivavtal. Dessa ansågs stå i strid med artikel 5 i sociala stadgan (negativ föreningsfrihet). uppmanades av att tillse att organisationsklausuler utmönstras ur kollektivavtal och rapportera om detta . Den tidigare regeringen rapporterade att det inte längre fanns några organisationsklausuler inom byggsektorn; den sektor som klagomålet i första hand rörde. har förnyad kritik framförts av den europeiska kommittén för sociala rättigheter. Kritiken är baserad på uppgifter från Föreningen om förekomst av organisationsklausuler inom andra sektorer. Den tidigare regeringen inledde en utredning i ärendet. Internationella arbetsorganisationen () högsta beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog vid en särskild sjöfartssession en konsoliderad sjöfartskonvention, som reviderar 36 tidigare antagna konventioner på sjöfartsområdet. antog arbetskonferensen en konvention (nr 186) och en rekommendation (nr 196) om främjande av arbetsmiljön och en rekommendation (nr 197) om anställningsförhållandet. Regeringen avser att i separata skrivelser förelägga de fyra instrumenten för . Politikområdet Arbetsliv påverkas av insatser inom andra politikområden som exempelvis arbetsmarknads- och socialpolitiken. Insatser av arbetsmarknadens parter Insatser för utvecklingen inom området genomförs av arbetsmarknadens parter. Försäkring, som är ett av , LO och PTK samägt försäkringsbolag, svarar för en betydande del av det forsknings- och utvecklingsstöd som finns att tillgå inom området Hälsa och arbetsmiljö (). , som har samma ägare som och den ideella föreningen , har båda till uppgift att genom utbildning och informationsspridning stödja arbetsplatsernas arbetsmiljöarbete. När det gäller forskning och utveckling, liksom informationsinsatser finns ett samarbete mellan statliga myndigheter och parternas organ bland annat genom den nationella webbportalen . står som värd för detta samverkansprojekt där ett trettiotal organisationer, bl.a. och , bidrar med material. () och Försäkring genomförde ett gemensamt seminarium där arbetsplatsernas arbete för bättre hälsa och arbetsmiljö stod i centrum. 3.4.3Bidrag till andra politikområden En viktig aspekt på arbetsmiljöarbetet är effekterna på hälsan i arbetslivet. Ett effektivt arbetsmiljöarbete leder till att ohälsa och olycksfall kan undvikas. Därmed ger insatser inom politikområdet även viktiga bidrag till politikområde 10. Se vidare avsnitt 3.5.2 och avsnitt 4 Verksamhetsområde Arbetsmiljö (avsnitt 4.3 och 4.4). I det följande redovisas särskilt delar av verksamhet som bidrar till måluppfyllelsen inom andra politikområden. Regeringen föreslår att avvecklas, se avsnitt 3.7.2 och 7.2. har arbetat med kunskapsutveckling kring jobbskapande genom att i olika projekt analysera förutsättningar för nyföretagande och för lokal och regional 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den bild som framträder visar stora regionala skillnader med olikartad utvecklingspotential och förnyelseförmåga. Det förefaller som om jobbskapande och arbetsmarknadspolitik i långt större utsträckning än vad som är fallet måste relateras till lokala och regionala förutsättningar. Invandrares och deras barns ställning på arbetsmarknaden har blivit en viktig fråga inom svensk forskning. har arbetat med modellutveckling av integrationsmålens betydelse och hantering inom strukturfonderna, regionala och lokala utvecklingsprogram samt transnationella gemenskapsinitiativ t.ex. inom EU. Arbetsmarknad ur ett könsperspektiv projekt och arbete har slutrapporterats . Av rapporten framgår att kraven på benägenhet till omställning hos organisationer och individer har ökat. En krympande arbetsmarknad för vissa grupper samt en sänkt sysselsättningsnivå totalt sett har inneburit att många individer lämnar arbetsmarknaden och får sin försörjning genom andra system, som studielån och sjukförsäkringssystemet. Utanförskapet drabbade framför allt ensamstående kvinnor med barn. En kraftig ökning av förtidspensioneringar av unga och medelålders kvinnor kan jämföras med att män i stället har en högre arbetslöshetsnivå. Forskarna menar att aktörerna på arbetsmarknaden och arbetsplatserna i praktiken inte har använt sig av de institutionella regelverk som finns för att skapa likvärdiga villkor mellan kvinnor och män. Målet för politikområde Arbetslivspolitik är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2003/04:1). Resultatbeskrivningen i det följande görs i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen till . På politikområdesnivå redovisas nedanstående indikatorer för resultatet: -Antal sjukskrivna . Källa: /. -Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär. -Källa: /(). -Utveckling i arbetet. Resultatindikatorer på verksamhetsområdesnivå redovisas under avsnitten 4 6. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i samråd med och utveckla och presentera relevanta indikatorer för att beskriva utvecklingen inom arbetslivsområdet. Indikatorerna skall enligt uppdraget vara utformade så att även utvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv beskrivs. Uppdraget skall slutredovisas till () . Utvecklingen har visat på positiva tendenser både när det gäller hälsan i arbetslivet och utvecklingen av arbetsmiljön. Trots denna positiva utveckling kvarstår dock problem. Den minskning i ohälsotalet som mäts genom antalet dagar med sjukpenning inklusive rehabiliteringsersättning och sjuk- och aktivitetsersättning som påbörjades vid ingången av 2004 har fortsatt. Förändringen beror dock främst på en minskning när det gäller utbetalda dagar med sjukpenning. Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar har planat ut, men antalet personer som återgår till arbete är fortsatt mycket litet. Den ökning av unga som beviljas sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter. är betydligt fler kvinnor än män drabbade både när det gäller den korta och den långa sjukfrånvaron. Fler kvinnor än män uppger också att deras sjukfrånvaro beror på arbetsrelaterade besvär. Diagram 3.1 Sjukskrivna mer än 19892005 Källa: /. Diagram 3.1 visar på en fortsatt påtaglig minskning av de långa sjukfallen (mer än ). Diagrammet visar också tydligt de stora skillnader som finns när det gäller mäns och kvinnors andel av de långa sjukfallen. Kvinnorna svarar för ett nära dubbelt så stort antal långtidssjukskrivna som männen. då den kraftiga uppgången inleddes fanns endast en måttlig skillnad mellan mäns och kvinnors andel av de långa sjukfallen. Diagram 3.2 Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär 19972006 Källa: , SCB/. Diagram 3.2 belyser utvecklingen när det gäller självskattad värdering av hur stor del av sjukfrånvaron som beror på arbetet. Materialet grundas på enkätsvar från individer med sjukfrånvaro under en viss mätvecka. Diagrammet visar att det trendbrott som inleddes fortsätter även , även om minskningen är något mindre än . Kvinnorna anger fortfarande i högre utsträckning än männen att sjukfrånvaron är arbetsrelaterad, men skillnaden har minskat något . I besvärsundersökningen ställs också frågan om förekomsten av arbetsrelaterade besvär utan att detta medfört sjukfrånvaro. Även här skedde en minskning . Denna minskning har fortsatt även när det gäller männen, men inte för kvinnorna. anger av kvinnorna och av männen sådana besvär. En bra arbetsmiljö innebär inte bara att risken för arbetsrelaterad ohälsa är låg utan också att det finns goda möjligheter att utvecklas i sitt arbete. Kompetensutveckling av de anställda är en förutsättning för effektivitet och produktivitet i verksamheten. Livslångt lärande stärker individens möjligheter på arbetsmarknaden och möjliggör en större flexibilitet och trygghet för individen. En del av detta lärande genomförs i form av formell eller informell utbildning på arbetsplatsen. Diagram 3.3 Andelen deltagare i personalutbildning av den totala arbetskraften Diagrammet visar andelen deltagare i utbildning som procent av den totala arbetskraften i åldrarna i , , , och EU15. Med utbildning avses både formell och informell utbildning samt informellt lärande. Diagrammet avser 2005. I jämförelse med de nordiska EU-länderna, samt EU15 ligger i dessa 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 mätningar på en hög nivå. Andelen kvinnor som deltar i personalutbildning är i markant högre än andelen män, ett mönster som även återfinns i jämförelseländerna , och . Det är sammanfattningsvis en blandad bild som framträder i redovisningen ovan. Vissa trender är positiva, men viktiga arbetsmiljöproblem kvarstår, inte minst avseende kvinnors arbetsmiljö och ohälsa. Det kan vidare konstateras att det är alltför många som är långtidssjukskrivna. För att nå längre behövs insatser från ett flertal aktörer: staten, arbetsmarknadens parter, företagshälsovården, sjukvården, m.fl. Inte minst i fråga om rehabilitering behöver väsentliga förbättringar åstadkommas. Sannolikheten att individer som beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning (tidigare förtidspension) återkommer till arbete har historiskt sett varit liten. Den fortsatta ökningen av antalet unga med sjuk- eller aktivitetsersättning är därför mycket oroande. Den demografiska utvecklingen innebär att allt färre i arbetsför ålder måste försörja fler. En situation där allt fler på grund av ohälsa står helt utanför arbetslivet innebär ett allvarligt hot mot tillväxt och välfärd. Därför är det av stor vikt att arbetsmiljön utformas så att den inte bidrar till ohälsa. De direkta sambanden mellan insatser inom arbetsmiljöområdet och sjukfrånvaro är svårt att vetenskapligt påvisa. Svårigheten består i att isolerat studera olika arbetsmiljöfaktorer av betydelse och av att förändringarna i sjukfrånvaron även starkt påverkas av andra faktorer såsom förändringar i sjukförsäkringen, konjunktur etc. Den forskning som finns har framför allt behandlat samband där man objektivt har kunnat studera exponering för olika riskfaktorer och deras samband med olika sjukdomstillstånd, exempelvis exponering för asbest och utveckling av silikos. Goda effekter av insatser för att förebygga sjukdomstillstånd har här kunnat påvisas genom jämförande studier med andra länder där motsvarande insatser inte har gjorts. Trots svårigheterna att vetenskapligt bevisa samband inom andra mer komplexa riskområden är det rimligt att anta att samma samband även gäller här. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 För att långsiktigt få ned sjukskrivningarna krävs ett aktivt rehabiliteringsarbete och en medvetenhet om betydelsen av förebyggande arbetsmiljöarbete. Förhållandet att sjukfrånvaron är fortsatt mycket högre för kvinnor än för män måste ges fortsatt uppmärksamhet. Insatser behövs i ökad utsträckning både när det gäller rehabilitering och förebyggande insatser inom de kvinnodominerade sektorerna av arbetsmarknaden. Försäkring genomför en analys av sjukfrånvaroutvecklingen när det gäller sitt försäkringsområde. I deras senaste analys påpekas att män som arbetar i kvinnodominerade branscher tenderar att uppvisa samma mönster när det gäller omfattning och orsaker till sjukfrånvaron som sina kvinnliga kollegor. Detta skulle kunna tyda på att det snarare är faktorer i arbetsmiljön inom dessa sektorer än kön som förklarar kvinnornas högre sjukfrånvaro. Det kan vidare konstateras att utvecklingen när det gäller belastningsskadornas antal ligger relativt och att dessa fortsätter att utgöra den vanligaste orsaken till sjukfrånvaro. En grundläggande förutsättning för att tidigt kunna förebygga olika arbetsmiljörisker är identifieringen av problemen ute på de enskilda arbetsplatserna. Vidtagna åtgärder och resultaten av dessa beskrivs närmare i avsnitt 4 Verksamhetsområde Arbetsmiljö (4.3 och 4.4). Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet De insatser som gjorts inom det arbetsrättsliga området rör i första hand lagstiftningen, både i form av nationella initiativ och som ett resultat av internationellt samarbete. De arbetsrättsliga reglerna i ger enligt regeringens mening generellt goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättning. Regeringen anser att grunderna för arbetsrätten bör bestå också framöver. Regeringen slår vidare vakt om den svenska modellen där förhållandena på arbetsmarkanden i första hand regleras i avtal mellan arbetsmarknadens parter och anser att det vid sidan av regeringens insatser även är av vikt att arbetsmarknadens parter är engagerade i och tar sin del av ansvaret för utvecklingen av en modern och väl fungerande arbetsrätt. beslutade efter förslag av den tidigare regeringen om ändringar i bland annat anställningsskyddslagens regler om tidsbegränsade anställningar (prop. 2005/06:185). Regeringen anser att grundprincipen om tillsvidareanställning skall fortsätta gälla, men vill förbättra möjligheterna att anställa för begränsad tid samt även ändra reglerna om företrädesrätt jämfört med det antagna förslaget. Regeringen avser att lägga fram en ny proposition i frågan, se vidare politikens inriktning avsnitt 5.5. har lämnat revisionsberättelse med invändning till i vilken man konstaterar att genomförd revision har gett en rimlig grund för nedanstående uttalande. har följande invändning mot ledningens förvaltning: Anslag 14:23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. har utan regeringens medgivande överskridits med . har inte informerat regeringen om det befarade överskridandet i enlighet med 15 § anslagsförordning (1996:1189). har lämnat revisionsrapport för i vilken man rekommenderar att , för att hindra framtida anslagsöverskridanden, skriftligen bör informera regeringen enligt Anslagsförordningen 15 § och förklara orsakerna till den aktuella situationen samt föreslå lämpliga åtgärder i syfte att undvika ett anslagsöverskridande. Regeringen instämmer i uttalande och förslag till åtgärd. har lämnat revisionsberättelse med invändning till för arbetstagares uppfinningar i vilken man konstaterar att genomförd revision har gett en rimlig grund för nedanstående uttalande. Årsredovisningen kom in till regeringen . Enligt förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag 2 kap. 1 § ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen för för arbetstagares uppfinningar har därmed lämnats . har lämnat revisionsberättelser utan invändning till , och d.v.s. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. har inte lämnat några revisionsrapporter för ovanstående myndigheter. I budgetpropositionen meddelade den tidigare regeringen att den avsåg återkomma till i nästa budgetproposition avseende de åtgärder som vidtas med anledning av tillsyn (RiR 2004:14). I rapporten föreslog att den tidigare regeringen skulle: -se över målen för arbetsmiljötillsynen samt förbättra sin uppföljning och utvärdering av tillsynen -överväga vad som behövs för att förbättra samverkan mellan (fr.o.m. , 2005 ), -ge i uppdrag att se över sina mål för tillsynen och förbättra uppföljningen av tillsynsverksamheten, -ge i uppdrag att utveckla metoder för att förbättra urvalet av tillsynsobjekt samt -ge i uppdrag att förbättra verksamhetsstatistiken. I budgetpropositionen informerades om att den tidigare regeringen fr.o.m. omformulerat målet för verksamhetsgrenen Tillsyn. Den tidigare regeringen gav i regleringsbrevet ett antal uppdrag avseende de delar av tillsynsverksamheten som omfattades av . Slutliga rapporter avseende samtliga dessa uppdrag lämnades . I det följande ges en kortfattad summering av verkets rapporter. I fråga om samverkan med träffades ett nytt samverkansavtal mellan de båda myndigheterna. Med den nationella överenskommelsen som grund har samtliga distrikt tecknat nya regionala överenskommelser med 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 den regionala för att operationellt beskriva och anpassa samverkan till regionala förhållanden. Vad gäller frågan om mål och uppföljning av tillsynsverksamheten har inför planeringen av verksamhet tagit fram en ny struktur för verkets övergripande mål. Målen omsätts i resultatkontrakt, dels mellan generaldirektören och avdelningscheferna, dels i förhållande till distrikten. Verket genomför flera uppföljningsbesök. utgjorde sådana besök av samtliga besök. Arbetsgivares och arbetstagares synpunkter på genomförda inspektioner har undersökts genom en webbaserad enkät. En liknande undersökning planeras . Rutiner för registrering och dokumentation har setts över och reviderats. Beträffande uppdraget att vidareutveckla metoder för urval av inspektionsobjekt har tagit fram ett system för att förbättra underlaget för beslut om vilka objekt som skall inspekteras. har också startat ett utvecklingsarbete inom området inspektionsmetoder. Vad gäller tillsynen av systematiskt arbetsmiljöarbete () pekar verket på en utveckling som gått från vad som kan kallas dokumenttillsyn (granskning av företagens dokumenterade styrsystem för ) till en mer företags- och riksanpassad tillsyn, som en del av en större inspektionsinsats. Inspektion kan göras av enbart system/rutiner när syftet är att få igång , särskilt vid mindre företag. Det är regeringens bedömning att de åtgärder som vidtagits motsvarar förslagen i . Det är viktigt med en kontinuerlig utveckling av kvaliteten i tillsynen. Se vidare avsnitt 4 Verksamhetsområde Arbetsmiljö (avsnitten 4.3 och 4.4). Goda möjligheter skall skapas för att alla människor som kan och vill arbeta skall få göra detta utifrån sina förutsättningar. Allas resurser måste tas tillvara. Grupper som står utanför arbetsmarknaden måste beredas tillträde och de 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 som finns i arbetskraften måste ges bra förutsättningar att vilja stanna kvar även högt upp i åldrarna. Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män är viktiga förutsättningar för detta. Arbetslivsfrågorna måste beaktas utifrån ett helhetsperspektiv där de olika verksamhetsområdena inom arbetslivspolitiken samverkar med insatser inom flera andra politikområden. Inriktningen är att åstadkomma ett hållbart arbetsliv som också skapar förutsättningar för hög sysselsättning och en stabil, hög och hållbar tillväxt. För att uppnå detta behövs ett regelverk som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av såväl flexibilitet, trygghet och inflytande som säkerhet och hälsa. Arbetslivspolitiken kan bidra till utvecklingen genom lagstiftning inom arbetsmiljö och arbetsrätt och genom tillsyn av att lagstiftningen efterföljs. En ökad internationalisering, snabb teknisk och ekonomisk utveckling skapar nya förutsättningar för näringsliv och arbetsmarknad. Företagen måste för att hävda sig i konkurrensen satsa allt mer på produktivitetsförbättringar. Detta ställer i sin tur ökade krav på de anställdas prestationsförmåga och flexibilitet. Regeringen menar att det är viktigt att betona att den goda arbetsplatsen inte innebär bara en arbetsmiljö som är fri från risker för att skadas eller drabbas av sjukdom. Det skall även finnas förutsättningar för de anställda att delta och utvecklas utifrån individuella förutsättningar.