prop · GU031d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Verksamheten har bedrivits enligt fastställd verksamhetsplan med höjda ambitioner både i ärendehanteringen, i förebyggande verksamhet och i samverkan med andra. Fokus har lagts på känsliga områden, nya företeelser och områden där risk för missbruk är särskilt stor. Arbetsbelastningen har varit hög och författningsförslagen många från både nationell och EU-nivå. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende , Justitiekanslern och Datainspektionen. Som framgår av avsnitt 10.7 inom politikområdet Forskningspolitik under utgiftsområde 16 har påtalat att för anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati beslutat om bidrag för perioden och 2008 utan regeringens bemyndigande. Regeringen föreslår på tilläggsbudget i denna proposition samt i avsnitt 4.10.1 att ges ett bemyndigande för 20072009 respektive 20082010. Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. förutsätter de mänskliga rättigheterna ett demokratiskt styrelseskick och stärks av en demokrati där människor har makt över den egna vardagen och där individens mänskliga rättigheter säkerställs. En vital demokrati förutsätter att makten utgår från människorna och att varje medborgare får makt över de beslut som rör den egna vardagen. De beslut som fattas gemensamt måste respektera den enskildes fri- och Ett förstärkt förtroende för de demokratiska institutionerna förutsätter att makten utövas på ett oväldigt sätt. I detta sammanhang bör särskilt nämnas behovet av en reformering av utnämningsmakten. Det finns ett stort antal medborgare som upplever ett utanförskap. Utanförskapet är ett hot mot demokratin, inte enbart för dem som är utanför, utan för alla. För att minska utanförskapet och stärka människors egenmakt är det viktigt att alla medborgare får en god utbildning och ett arbete och att de får möjlighet att påverka de politiska beslut som har betydelse för deras vardag. För att demokratipolitiken skall lyckas bör demokratiperspektivet genomsyra även andra politikområden. Mot bakgrund av pågående samhällsförändringar, bl.a. förändringar när det gäller de politiska partierna och människors engagemang, har en process inletts som bygger på deltagande och dialog för att identifiera utmaningar och möjligheter för den framtida demokratipolitiken. Denna diskussion och insamling av material pågår bl.a. inom ramen demokratisatsning och kan komma att utgöra underlag för en diskussion kring den framtida inriktningen på demokratipolitiken. Regeringen kommer att se över de utredningar som pågår i syfte att anpassa dessa till den politik som skall bedrivas . genomförs en översyn av det grundläggande ramverk som styr förutsättningarna för människors möjligheter till inflytande, insyn och ansvarsutkrävande. Den arbetande (dir. 2004:96) har en central uppgift i denna del för att peka ut en framtida inriktning för ramverket. Relationen mellan dels staten, landstingen och kommunerna, dels regeringen och de statliga myndigheterna ses över av den s.k. (dir. 2003:10, 2004:93). Vidare ses frågor om den kommunala kompetensen och samverkan över av den s.k. Kommunala kompetensutredningen (dir. 2006:47). Förekomsten av hot och våld mot de demokratiska institutionerna och dess före- trädare i stat, kommun och landsting är ett problem som måste tas på största allvar. Regeringen kommer noga att överväga förslagen från kommittén om hot och våld mot förtroendevalda. Vidare kan behovet av ytterligare insatser komma att övervägas för att analysera utvecklingen när det gäller antidemokratiska krafter i samhället. Utifrån de erfarenheter och kunskaper som samlas in bl.a. genom de försöksverksamheter som bedrivs inom ramen demokratisatsning kan ytterligare insatser för att underlätta respektive motverka hinder för människors deltagande och inflytande komma att övervägas. Häri ingår att överväga möjligheterna att stärka och underlätta användandet av IT i de demokratiska processerna. Inom ramen demokratisatsning avses stöd ges till ett kommunalt initiativ för att pröva IT som ett verktyg för deltagande. Det avses också följas upp med ett större rådslag kring dessa frågor. Den moraliska grunden för demokratin bildas i de sociala sammanhang som formar ett samhälle. Familjen, skolan och föreningarna är av största betydelse. När det gäller föreningslivet är det viktigt att förutsättningar ges för ett livaktigt föreningsliv för att skapa bl.a. den tillit och trygghet som ger människor möjligheter att växa. Detta sker bl.a. genom att det finns gott om mötesplatser där människor kan samlas och föra samtal, utöva sin tro, förkovra sig tillsammans med andra eller utöva sina fritidsintressen. pågår en översyn av den statliga folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning (se även politikområdet Folkrörelsepolitik under utgiftsområde 17). Forskningen kring demokratifrågorna är av central betydelse för att öka mångfalden i kunskapsuppbyggnaden och därmed kvaliteten i underlaget till det offentliga samtalet om demokratin. Även uppföljning och utvärdering av de insatser som genomförs på uppdrag av regeringen är viktiga underlag för en sådan diskussion. Uppföljningen av demokratipolitiken utvecklas kontinuerligt och kommer att förstärkas ytterligare framöver. Detta gäller bl.a. demokratistatistiken, såsom demokratidatabasen och undersökningen om förtroendevalda (se även avsnitt 4.10.1). Den nya vallagen har inneburit stora ändringar av valadministrationen. Kommunerna har bl.a. tagit över ansvaret från för den s.k. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 En uppföljning kommer att ske av hur den nya ordningen fungerat. I regleringsbrevet för har ett särskilt uppdrag lämnats för att följa upp nyheterna val. Vidare har ett regeringsuppdrag lämnats till om att utvärdera om och i sådana fall hur röstningsbenägenheten hos kvinnor och män har påverkats av förändringen av den förtida röstningen. Internationellt pågår ett arbete inom , vars huvuduppgift bl.a. är demokrati och mänskliga rättigheter. Här kommer fortsätta att driva frågor om demokratiutveckling och dess koppling till mänskliga rättigheter. Som ett led i detta arbete kommer regeringen, som ovan nämnts, att stå värd för för den framtida demokratin. kommer också att delta i arbete med att använda informationsteknik för att främja och underlätta för medborgarnas deltagande i demokratiska processer. Vidare kommer att arbeta för att förbättra samarbetet mellan EU och när det gäller dessa frågor. kommer också att arbeta med frågorna inom ramen för EU, inte minst som en förberedelse för det svenska ordförandeskapet i EU 2009. Det nationella arbetet för de mänskliga rättigheterna Det långsiktiga målet för arbetet med mänskliga rättigheter på det nationella planet är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i (skr. 2005/06:95). En ny handlingsplan för de mänskliga rättigheterna Den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna 20062009 (skr. 2005/06:95), kommer delvis och tillsammans med andra underlag ligga till grund för regeringens arbete i syfte att ytterligare skydda och främja de mänskliga rättigheterna i . Delegationen för mänskliga rättigheter i En viktig åtgärd i handlingsplanen är inrättandet av Delegationen för mänskliga rättigheter i (dir. 2006:27), vars uppdrag löper t.o.m. . Delegationens uppdrag omfattar bl.a. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 att tillhandahålla stöd i det långsiktiga arbetet för att internationella åtaganden om mänskliga rättigheter respekteras fullt ut i den verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter, kommuner och landsting. Detta stöd kan t.ex. utgöras av kompetenshöjande insatser samt utveckling av verksamhetsanpassade modeller för analys, uppföljning och utvärdering. Parallellt med att insatser genomförs för att främja medvetenheten om de mänskliga rättigheterna inom den offentliga sektorn behöver allmänhetens kunskap om de mänskliga rättigheterna höjas. Enskilda människor behöver vara medvetna och ha grundläggande kunskap om sina mänskliga rättigheter för att ha möjlighet att bevaka och tillvarata dem. Därför ingår det även i delegationens uppdrag att utarbeta strategier och genomföra informationssatsningar för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället och i olika delar av landet. Delegationen skall också fortsätta sitt arbete med att samordna EU-initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla och kampanj Alla Olika Alla Lika i . Det långsiktiga målet är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . För att ytterligare fokusera arbetet mot detta övergripande mål, och för att bättre kunna följa utvecklingen, kommer ett arbete att inledas med att identifiera uppföljningsbara nationella mål för ett urval av de mänskliga rättigheterna samt att se över möjligheterna att utarbeta indikatorer i relation till dessa mål. Ett antal statliga myndigheter bedriver en verksamhet som är av särskilt stor betydelse för förverkligandet av den enskildes mänskliga rättigheter. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att i myndighetsstyrningen tydliggöra dessa myndigheters ansvar för rättigheterna. Utbildning om mänskliga rättigheter inom utbildningsväsendet Såsom aviserats i handlingsplanen kommer, i samband med den översyn av skolans styrdokument som följer av införandet av en ny skollag, i läroplanerna förtydligas att de mänskliga rättigheterna är en central del av skolans demokratiuppdrag och att kunskap om de mänskliga rättigheterna skall förmedlas inom skolan. Med början ingår också krav på kunskaper om de mänskliga rättigheterna i ett flertal examensbeskrivningar för högre utbildningar, däribland för jurister, läkare och socionomer. Det erfarenhetsutbyte som äger rum vid internationella möten om handlingsplaner för de mänskliga rättigheterna är mycket värdefullt. Internationella diskussioner om sådana handlingsplaner kan även stimulera fler stater att utarbeta handlingsplaner. En internationell konferens om nationella handlingsplaner för de mänskliga rättigheterna planeras att äga rum . Individens yttrandefrihet och integritet samt en rättssäker förvaltning Yttrandefriheten och informationsfriheten är grundläggande och nödvändiga fundament i en demokrati. Det är också viktigt att den enskildes integritet inte kränks. I en demokrati är det avgörande att den offentliga verksamheten bedrivs i enlighet med de beslut som de folkvalda fattar. Den enskilde måste kunna lita på att myndigheter och andra som verkar inom den offentliga förvaltningen följer lagar och förordningar. Rättsäkerhet och effektivitet skall prägla förvaltningen i en väl fungerande demokrati. Genom bl.a. Justitiekanslerns tillsyns- och skaderegleringsverksamhet och Datainspektionens verksamhet värnas individens yttrandefrihet och integritet samt en rättssäker förvaltning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 4.10.1 46:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och andra berörda aktörer för biträde i samband med val. Vidare ingår medel för uppföljning av demokratipolitiken samt mångvetenskaplig demokratiforskning. Anslagsbelastningen beror till största delen på vilka val som hålls . har allmänna val genomförts. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 46:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 4.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning förutsätter att långsiktiga åtaganden om forskningsbidrag kan göras. Regeringen föreslår att anslaget 2007 skall uppgå till . Av dessa medel avses avsättas för uppföljning av demokratipolitiken. Av övriga medel används till mångvetenskaplig demokratiforskning och resterande medel till löpande verksamhet med bl.a. utveckling av valdatasystemet. görs en permanent överföring från anslaget om till anslaget 1:5 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 46:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 619 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 619 tkr prisnivå Anslaget finansierar Justitiekanslerns verksamhet. Justitiekanslern är regeringens högste ombudsman. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern bedriver även arbetet med att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. Anslagssparandet var , varav får disponeras av Justitiekanslern . Justitiekanslern kommer att flytta in i nya lokaler i anslutning till nuvarande kontor. De nya lokalerna medför en ökad kostnad som inte kan finansieras inom Justitiekanslerns nuvarande anslagsram. Anslaget ökas därför med . För uppdraget att representera i de internationella oljeskadefonderna får Justitie- anvisas under anslaget 46:2 Justitiekanslern . Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 46:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 46:3 Datainspektionen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 31 910 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 910 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Datainspektionens verksamhet. Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av svensk författningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 46:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 025 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 025 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. Regeringen föreslår att anslaget 2007 skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 46:5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Politikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom mot skadligt innehåll i massmedierna. Politikområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av politikområdet. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 412 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 412 tkr prisnivå. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Tabell 5.2 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:1 och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 27:1 och . beräknas anslaget till respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20072009, för Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) och förordningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd. har bidrag även givits i enlighet med bestämmelserna i förordningen (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd. Presstöd enligt presstödsförordningen lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. De insatser som har genomförts på presstödsområdet beskrivs i politikområdets inledningsavsnitt (volym 9, avsnitt 5.4). har bl.a. fattat beslut om ändrade villkor för driftsstödet (prop. 2005/06:201, bet. 2005/06:KU40, rskr. 2005/06:367). Regeringen lämnar i budgetpropositionen förslag om att ändringarna i presstödsförordningen inte skall träda i kraft utan (se nedan). I enlighet med beslut tillförs anslaget . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 27:2 Presstöd . beräknas anslaget till respektive . Ikraftträdande av ändrade regler om driftsstöd till dagstidningar Regeringens förslag: Ändringarna i reglerna om driftsstöd till dagstidningar enligt beslut skall inte träda i kraft utan . Skälen för regeringens förslag: beslutade om nya villkor för driftsstödet till dagspressen (prop. 2005/06:201, bet. 2005/06:KU40, rskr. 2005/06:367). Enligt beslut skall de nya reglerna börja gälla . Regeringen har anmält de förändringar som görs i presstödsförordningen till Europeiska kommissionen eftersom ändringarna förutsätter ett godkännande från kommissionen. Kommissionen har meddelat att en fördjupad granskning kommer att inledas av om det svenska presstödet är förenligt med bestämmelserna om statsstöd i EG-fördraget. Granskningen kan ta stora delar av 2007 i anspråk. Att genomföra ändringarna i driftsstödet innan denna process är slutförd medför en risk att tidningsföretagen blir skyldiga att återbetala det ytterligare driftsstöd som genom de nya reglerna tas emot . Med hänsyn till detta anser regeringen att de förändrade reglerna om driftsstöd inte bör träda i kraft . Regeringen föreslår därför att ändringarna i presstödsförordningen skall träda i kraft som regeringen bestämmer. 5.2.327:3 Stöd till radio- och kassettidningar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. har tillförts anslaget för inköp av nya taltidningsmottagare. Dessa medel behöver med hänsyn till ingångna avtal disponeras med , respektive . Anslaget minskas med för omprioriteringar inom politikområdet. Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 126 156 000kronor. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 996 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 996 tkr prisnivå. Radio- och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:4 Radio- och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget 27:4 Radio- och anvisas . beräknas anslaget till respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.9 Offentligrättslig verksamhet Koncessionsavgift på televisionens område (fast+rörlig) Tabell 5.12 Uppdragsverksamhet Utgivningsbevis (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) skall betala en koncessionsavgift till staten bestående av en fast och en rörlig del. Fastställande och inbetalning av rörlig avgift sker halvårsvis i efterskott. Avgiften var totalt ca . återbetalades till till följd av beslut i domstol. Tabell 5.10 Offentligrättslig verksamhet Lokalradioavgift Den årliga avgift som tillståndshavarna för lokalradio enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område skall betala justeras med hänsyn till konsumentprisindex. kommer avgifterna att uppgå till . Tabell 5.11 Offentligrättslig verksamhet Särskild avgift (bötesmedel)