prop · GU03100d3 · 2007-04-16 00:00:00 — inte som en skatteutgift. Skälet är att skatteplikt för sådana tjänster skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mervärdesskatteplikt utgöra en del av i skatteutgiftsredovisningarna. Destinationsprincipen skall tillämpas vid internationella transaktioner, dvs. innebär att mervärdesskatten tas ut i det land där en vara eller tjänst konsumeras. Offentlig myndighetsutövning skall inte vara skattepliktig. Varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel är inte skattepliktiga när den ingående mervärdesskatten är högre än den utgående mervärdesskatt som skulle utgå på det subventionerade priset. Redovisningen av skatteutgifter inom punktskatteområdet omfattar endast energi- och koldioxidskatterna inklusive den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Energiskatten tar sikte på energianvändningen och är därför att all energiförbrukning skall belastas med samma skatt per kWh. En differentiering av skatteuttaget mellan el och övriga bränslen för uppvärmnings- och drivmedelsändamål är förenlig med . Skälet är att el och övriga bränslen är olika typer av energislag. För övriga bränslen är det förenligt med att differentiera mellan uppvärmning och drivmedel. Motivet är att energiskatten på drivmedel inte bara fyller övergripande fiskala syften utan också fångar upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, bullerstörning och olyckor. För förbrukning av el motsvaras av normalskattesatsen på el. För förbrukning av bränslen som används till uppvärmningsändamål motsvaras av skattesatsen på eldningsolja. För bränsle som används som drivmedel utgörs av skattesatsen för bensin i miljöklass 1. för koldioxidskatten utgår från att skatten är avsedd att utgöra ett pris på utsläpp av koldioxid från fossila bränslen. Enligt skall skatten därför vara proportionell mot koldioxidutsläppen från respektive fossilt Implicit speglar skattenivån en monetär värdering av den skada som en enhet utsläppt koldioxid från fossilt bränsle medför. Denna skada är densamma oavsett var utsläppen kommer ifrån. Därför sätts för koldioxidskatten lika med normalskattesatsen oberoende av om det fossila bränslet används för uppvärmning eller som drivmedel. Energi- och koldioxidskatterna är endast avsedda att träffa bränsle som används som drivmedel eller för uppvärmning. Skattefriheten för bränsle som används som råvara betraktas därför inte som en skatteutgift. Energiskatten på el är endast avsedd att träffa förbrukningen av el. Skattebefrielse för bränsle som används för elproduktion betraktas inte som en skatteutgift. Beräkningen av skatteutgifterna baseras på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjutningar beaktas således inte. Beräkningsmetoden av skatteutgifterna är statisk. Det innebär att ingen hänsyn tas till de effekter på de olika skattebasernas storlek som uppstår genom gällande skattereglers inverkan på individernas och företagens beteenden. Effekten av detta kan t. ex. vara ett slopande av skatteutgifterna inte ger en så stor intäktsförstärkning som kan tyckas framgå av denna redovisning. Det finns saldopåverkande och icke saldopåverkande skatteutgifter. I det följande beskrivs skillnaden mellan dessa två. De saldopåverkande skatteutgifterna redovisas både netto- och bruttoberäknade. Den nettoberäknade skatteutgiften visar det faktiska skattebortfall som skatteutgiften medför. Om stödet istället hade getts på utgiftssidan skulle det motsvaras av en skattefri transferering. Exempel på sådana skattefria transfereringar på utgiftssidan är barnbidrag och bostadsbidrag. Skatteutgifterna redovisas även brutto för att kunna jämföras med skattepliktiga transfereringar på utgiftssidan. Exempel på sådana transfereringar är sjukpenning och föräldrapenning. Vid beräkningen av en bruttoberäknad skatteutgift justeras de nettoberäknade skatteutgifterna upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för det aktuella skattesubjektet. Antag t.ex. en skatteutgift som ger ett skattebortfall netto i inkomstslaget tjänst på 100. Det är detta som är statens intäktsbortfall till följd av skatteutgiften. Om denna skatteutgift skall kunna jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan måste skatteutgiften räknas upp med den marginalskatt som gäller för inkomstslaget, vilket ger åtgärdens bruttoeffekt. Under antagandet att marginalskattesatsen uppgår till blir den bruttoberäknade skatteutgiften (=100/(1 - 0,40)), vilket kan jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan. På utgiftssidan finns det såväl skattefria som skattepliktiga transfereringar. Enligt den norm som gäller för inkomstbeskattningen skall offentliga transfereringar utgöra skattepliktig inkomst. Det innebär att skattefria transfereringar automatiskt definieras som skatteutgifter. Exempel på sådana, icke saldopåverkande, skatteutgifter är barnbidrag och bostadstillägg för pensionärer. Orsaken till skattefriheten är närmast administrativ. För att kunna jämföra skattefria och skattepliktiga transfereringar krävs en kompletterande redovisning, där bidragen först höjs, för att sedan beskattas så att bidraget efter skatt är lika stort. En sådan skattebeläggning innebär visserligen ökade offentliga utgifter, men ökar skatteintäkterna. Budgetsaldot påverkas således inte. Därför kallas dessa skattefria transfereringar för icke saldopåverkande skatteutgifter. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden eller politikområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett brutto, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för 2006/07:1 BILAGA 2 Redovisningen netto återfinns på utgiftssidan under respektive utgiftsområde. I detta avsnitt anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av betydelse tas också upp. Därtill kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteområde. I kommentarerna refereras genomgående till uppgifter om de bruttoberäknade skatteutgifterna . De två skatteutgifterna Utlandstillägg m.m. samt Ersättningar och förmåner till statligt anställda vid utlandsstationering finns samlade under skatteutgiften Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands. Denna grupp anställda behöver inte ta upp vissa ersättningar och förmåner till beskattning. Det sker flera förändringar på fastighetsskatteområdet. För inkomståren 2007 - 2008 fryses underlaget för fastighetsskatt på småhus och hyreshus nivå. sänks fastighetsskatten för hyreshus medan fastighetsskatten för småhus begränsas på markvärdet. Vidare slopas den schablonmässigt beräknade inkomstbeskattningen för bostadsrättsföreningar och andra privatbostadsföretag. Därtill utvidgas uppskov med beskattning av kapitalvinst till att även omfatta ersättningsbostäder i annan stat inom EES-området. Aviseringen i denna proposition om att slopa fastighetsskatten och införa en avgift har ej beaktats. För att främja efterfrågan på den yngre arbetskraften sänks egenavgifterna samt arbetsgivaravgifterna för personer som fyllt 18 men inte från och med . Även inom vissa delar inom tjänstesektorn kommer egenavgifterna samt arbetsgivaravgifterna att sättas ned, dock först . Regeringen vill stimulera efterfrågan på den äldre arbetskraften och föreslår därför slopad särskilt löneskatt för egenföretagare och anställda som fyllt . 2006/07:1 BILAGA 2 Detta görs för två grupper, dels dem som är födda eller senare, dels dem som är födda eller tidigare. För den senare gruppen väntas förslagen gälla fr.o.m. . En ytterligare efterfrågestimulans är stöd för nystartsjobb. Stödet tillförs arbetsgivaren genom kreditering på skattekontot. tas det inte ut någon energiskatt på biodrivmedel men det är först som det redovisas som en skatteutgift. Fr.o.m. ges skattereduktion till privatpersoners köp av hushållstjänster. Det sker en större förändring i redovisningen av de skatteutgifter som är i form av kreditering av skattekonto. För mer information om detta, se avsnitt 6 nedan. Den största skatteförmånen inom mervärdesskatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till brutto. Inom punktskatteområdet ger nedsatt skatt till /kWh för elförbrukning inom industrin upphov till beskattningsbara förmåner på brutto . 5.2Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag De saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här förväntas uppgå till brutto . Denna uppgift om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 2, tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattning är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till brutto. Den största skatteutgiften inom kapitalinkomstbeskattning förväntas vara nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel. Denna skatteförmån orsakas av att avkastningsskatten på pensionsmedel uppgår till av en schablonmässigt beräknad avkastning istället för till . För beräknas denna skatteutgift uppgå till mer än brutto. 5.2.2Indirekt beskattning av förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter den största. beräknas skatteutgiften uppgå till brutto. En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet och statlig fastighetsskatt. Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till brutto . Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för hushållstjänster som beräknas uppgå till brutto. Det finns ett antal stöd som efter beviljande tillgodoförs målgruppen genom kreditering av skattekonto. Den sammanlagda skatteutgiften för kreditering på skattekonto beräknas uppgå till brutto . Den största enskilda skatteutgiften uppgår till brutto och avser sjöfartsstöd. Den största enskilda skattesanktionen uppgår till brutto och avser uttag av socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. 2006/07:1 BILAGA 2 5.3Icke saldopåverkande skatteutgifter i I redovisningen av skatteutgifter beaktas såväl De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till brutto. 6 Redovisning av skatteutgifter I tabell 2 i denna bilaga redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteområden för inkomståren 20062008. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skattutgifter. De saldopåverkande skattutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) och politikområden (PO), vilket framgår av kolumnerna två och tre i tabellen. En definition av vad numreringen av de olika utgifts- och politikområdena står för, ges i ett appendix till denna bilaga. beslutade som föreslagna regelförändringar. En * visar att skatteutgiften är nytillkommen, men att ännu inte har fattat beslut om den. Ett blankt fält, , visar att skatteutgiften inte existerade under ett eller för vilken skatteutgifterna redovisas. Ett - i brutto- och nettokolumnerna betyder att utgiften inte är beräkningsbar. Ett u i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört (i de fall skatteutgiften har upphört men fortfarande har en offentligfinansiell effekt redovisas effekten). Det sker en större förändring i redovisningen av de skatteutgifter som är i form av kreditering av skattekonto. Krediteringarna kan delas in i två grupper, dels tidsbestämda, dels ej tidsbestämda. För den senare gruppen flyttas redovisningen till utgiftssidan . En del av de tidsbestämda har upphört som skatteutgift men har fortfarande offentligfinansiella effekter. Redovisningen av en del av dem flyttas också till statsbudgetens utgiftssida, antingen eller 2008. Ett f markerar att redovisningen har flyttats till utgiftssidan. 2006/07:1 BILAGA 2 2006/07:1 BILAGA 2 Skatteutgifter fördelade på skatte-, utgifts- och politikområden Inkomst i tjänst och allmänna avdrag Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv verksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och Avdrag för resor till och från arbetet Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. Förmån av miljöanpassade bilar EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse Förmån av privat hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst 2006/07:1 BILAGA 2 Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Avsättning till personalstiftelse (pension) Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbeten Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto -0,03 -4,46 -0,02 -3,12 Utdelning på aktier i onoterade bolag Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Nedsättning med inriktning mot mindre företag, egenavgifter Regional nedsättning av egenavgifter Nedsättning av egenavgifter för personer som har fyllt 18 men inte 25 år 0,03* 0,06* 0,02* 0,04* Nedsättning av egenavgifter för vissa delar av tjänstesektorn 0,94* 0,66* Nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för enmansföretag 2006-2007 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som fyllt 18 men inte 25 år 2,74* 5,47* 1,97* 3,94* Nedsättning av arbetsgivaravgifter i vissa delar av tjänstesektorn 5,49* 3,95* 2006/07:1 BILAGA 2 Tillfälligt slopad särskild löneskatt för enmansföretag Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda 0,11* 0,08* Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller 0,36* 0,26* Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av 000 kr/år Skattesats (avdragsrätt föreligger) Böcker, tidskrifter m.m. Försäljning av 000 kr/år Omsättning i ideella föreningar Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende 2006/07:1 BILAGA 2 Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränslebrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Elförbrukning i vissa kommuner Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Tillfällig energiskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och Tillfällig koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk J. Skattereduktioner m.m. Skattereduktion för anslutning till bredband Skattereduktion för avgiften till arbetslöshetskassa Skattereduktion för avgiften till fackförening 1,09* 2,23* 0,65* 1,33* Skattereduktion för stormskadad skog 2006/07:1 BILAGA 2 K. Kreditering på skattekonto Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Utbildning av personal inom vård och äldreomsorg Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus Vissa miljöförbättrande installationer i småhus Ägare av vissa fastigheter Ränteutgifter - 21 procents reduktion -0,26 -0,29 -0,33 -0,18 -0,20 -0,23 -0,48 -0,52 -0,55 -0,33 -0,36 -0,39 -0,03 -0,02 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus -2,62 -2,83 -2,87 -1,89 -2,04 -2,07 -4,70 -5,24 -5,24 -3,38 -3,77 -3,77 Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter -3,28 -3,29 -3,29 -2,36 -2,37 -2,37 -1,43 -1,03 Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete -15,59 -17,56 -20,19 -11,23 -12,64 -14,54 Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -4,44 -4,47 -4,48 -3,20 -3,22 -3,23 2006/07:1 BILAGA 2 Totalförsvarspliktigas ersättningar och förmåner Engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar Bostadstillägg pensionärer () Övriga icke skattepliktiga transfereringar 7Beskrivning av enskilda skatteutgifter A.Inkomst av tjänst och allmänna avdrag A1 Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Arbetsgivarens kostnader skall inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring på visst sätt och inom vissa ramar. Avsättningen utgör en ersättning för utfört arbete som inte är förmånsgrundande i socialförsäkringssystemen och ligger därför till grund för särskild löneskatt. Skatteutgiften för skatt på inkomst av tjänst är beroende av skillnaden i marginalskatt vid avsättning och utbetalning av pensionen. Genom reglerna om löneunderlag ökar den kapitalbeskattade inkomsten för aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa. Därigenom beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beläggas med arbetsgivaravgifter och beskattas i inkomstslaget tjänst. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och dubbelbeskattad kapitalinkomst. Sjömän som har haft s.k. sjöinkomst medges sjöinkomstavdrag som uppgår till om fartyget till övervägande del går i fjärrfart och om det går i närfart. Om man inte har arbetat ombord , för som sjöinkomst uppbärs skall avdrag medges till 1/365 av sjöinkomstavdraget. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. 2006/07:1 BILAGA 2 Underskott i aktiv verksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsättningar (maximalt med högst ; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet). är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser inkomst av tjänst. Beskattning av personaloptionsförmånen sker först när personaloptionen utnyttjas. För de personer som utnyttjar personaloptionen är räntan på denna skattekredit en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Fysiska personer bosatta inom stödområde A kompenseras för ökade utgifter på grund av de geografiska lägesnackdelarna. Den regionala höjningen av grundavdraget för är . Undantag görs av statsstödsskäl för dem som bedriver näringsverksamhet inom transportsektorn. Det förhöjda grundavdraget slopades . 2006/07:1 BILAGA 2 Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Den som har tillfälligt arbete på annan ort än hemorten eller flyttat till annan ort på grund av arbete men har kvar den tidigare bostaden kan under vissa förutsättningar få avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som därigenom uppkommer. Om den skattskyldige på grund av sitt arbete vistas på annan ort än hemorten kan avdrag för utgifter för en hemresa medges. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Avdrag för resor till och från arbetet Skatterättsligt anses kostnader för resor till och från arbetet i princip vara privata levnadskostnader och inte en kostnad för intäkternas förvärvande. Anledningen är att den skattskyldige själv anses kunna välja sin bostadsort. Då kostnader som överstiger är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen utgör avdraget en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. Om den skattskyldige har haft utgifter för resa mellan två platser inom EES i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag, s.k. inställelseresa, har denne rätt till avdrag för utgifterna. Avdraget skall som huvudregel beräknas efter utgiften för det billigaste färdsättet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Skattefria förmåner och ersättningar Skattefria ersättningar och förmåner minskar den beskattningsbara arbetsinkomsten. Då den beskattningsbara inkomsten minskar, minskar även underlaget för socialavgifter. Ett minskat underlag innebär att den förmånsgrundande inkomsten för olika socialförsäkringar sänks, vilket minskar statens utgifter. Statens utgifter minskar dock inte med lika mycket som inbetal- ningarna till systemet minskar då det i socialavgifterna finns en skattedel, som inte ger rätt till några förmåner. Skattedelen motsvaras av den särskilda löneskatten. Skatteutgiften vad gäller socialavgifterna utgörs därför enbart av den särskilda löneskatten. Totalt uppgår skatteutgiften för skattefria ersättningar och förmåner därmed till skatt på dels inkomst av tjänst, dels särskild löneskatt. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan undantas från beskattning. För skattefrihet krävs beslut av . av lönen undantas från beskattning. Vissa ersättningar för utgifter är också undantagna från skatteplikt. Undantagen gäller under högst . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av resa till eller från anställningsintervju eller kostnadsersättning för sådan resa är inte skattepliktig. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. är undantagen från skatteplikt om utbildningen är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna fortsätta att arbeta.