prop · GU03107 · 2007-03-29 00:00:00 — De nya reglerna om urvalsgrunder och platsfördelning bör tillämpas vid antagningen . De nya bestämmelserna om meritvärdering gällande meritkurser bör tillämpas vid antagningen . Sökande från gymnasieskolan och sökande med slutbetyg och samlat betygsdokument från gymnasial vuxenutbildning som innan ändringarna föreslås träda i kraft uppfyller kraven på grundläggande behörighet enligt nuvarande bestämmelser bör även fortsättningsvis anses ha grundläggande behörighet. Sökande som innan ändringarna föreslås träda i kraft uppfyller kraven på grundläggande behörighet enligt 25:4-regeln bör övergångsvis, t.o.m. , anses ha grundläggande behörighet. Bestämmelserna om meritkurser bör tillämpas även på betyg som åberopas av den som har påbörjat gymnasial utbildning enligt de kursplaner som infördes i gymnasieskolan och i gymnasial vuxenutbildning . Ändring i högskolelagen till följd av en ny Regeringens förslag: Om det inte längre finns förutsättningar enligt 11 § andra stycket första meningen högskolelagen (1992:1434) att utfärda en viss examen, skall anmoda högskolan att Förslaget i promemorian Förslag om ändring i högskolelagen: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Den övervägande delen av remissinstanserna tillstyrker regeringens förslag eller har inte något att invända mot och föreslår dock att en viss examen preciseras genom tillägget med viss inriktning eller visst huvudsakligt område för utbildningen. universitet och ställer sig frågande till om ett eventuellt återkallande enligt den nya formuleringen innebär att examensrätten enbart kan återkallas i sin helhet. anser att ett förtydligande av ordet viss eventuellt behöver göras, men utgår från att en viss examen är en examen i ett specifikt område eller en specifik inriktning eller en yrkesexamen. Skälen för regeringens förslag: presenterade den dåvarande regeringen propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162). Förslagen i propositionen lades framför allt mot bakgrund av deltagande i den s.k. Bolognaprocessen som omfattar 45 europeiska länder. De deltagande länderna strävar bl.a. efter att skapa jämförbara strukturer för högre utbildning. Särskilt viktig är indelningen av högre utbildning i tre nivåer. fattade beslut med anledning av propositionen (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Därefter har lagen (2006:173) om ändring i högskolelagen (1992:1434) utfärdats . Förändringarna i lagen har trätt i kraft men skall tillämpas i fråga om utbildning som börjar efter utgången av eller examina som utfärdas därefter. Ändringarna i högskolelagen innebär bl.a. att all högskoleutbildning skall ges på tre nivåer grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå och att examina skall avläggas på någon av dessa nivåer. Med examina avses examina som får avläggas vid universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. I högskolelagen anges, liksom tidigare, att det är regeringen som föreskriver vilka examina som får avläggas. Vidare anges att regeringen meddelar föreskrifter om på vilken nivå examina skall avläggas. De nämnda förändringarna i högskolelagen har följts av beslut om ändringar i högskoleförordningen (1993:100) och i förordningen (1993:221) för . I en bilaga till respektive förordning har alla examina inplacerats på en nivå och nya och reviderade examensbeskrivningar har införts. Förutom generella examina och yrkesexamina har en ny examenskategori, konstnärliga examina, införts i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen. Av de nya bestämmelserna i 1 kap. 11 § högskolelagen och 6 kap. 25 § högskoleförordningen följer att det är som beslutar vid vilka högskolor som varje examen på grundnivå och avancerad nivå får avläggas. I fråga om meddelar regeringen föreskrifter om vilka examina som får avläggas vid . I 1 kap. 11 § högskolelagen anges vidare de förutsättningar som skall vara uppfyllda för att ett universitet eller en högskola skall få tillstånd att utfärda en examen på grundnivå eller avancerad nivå. Utbildningen skall uppfylla de krav som ställs på utbildning på grundnivå och avancerad nivå enligt 1 kap. högskolelagen och de särskilda krav som finns i förordningsbestämmelser. Med sådana förordningsbestämmelser avses t.ex. kraven i examensbeskrivningen för varje examen. Bestämmelsen i 1 kap. 11 § kompletteras av 1 kap. 11 a §, där frågor om återkallelse av tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå regleras. Av den bestämmelsen och 6 kap. 27 § högskoleförordningen följer att det är som beslutar om återkallelse av tillstånd att utfärda sådana examina, utom såvitt avser där regeringen beslutar i fråga om återkallelse. Enligt 11 a § skall ett tillstånd att utfärda en examen återkallas, om de i 11 § andra stycket första meningen uppställda förutsättningarna är uppfyllda. Ett beslut om återkallelse skall enligt första stycket i 11 a § föregås av en anmodan att avhjälpa bristerna. I nu gällande lydelse av detta stycke anges att detta gäller tillstånd att utfärda en generell examen i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning eller en yrkesexamen. Eftersom det har införts en ny examenskategori, konstnärliga examina, Prop. 2006/07:107 behöver 1 kap. 11 a § första stycket ändras. ändras eftersom begreppet huvudämne som tidigare användes i framför allt examensbeskrivningarna för kandidatexamen och magisterexamen (med ämnesdjup) inte längre används i examensbeskrivningarna. Regeringen föreslår att paragrafens lydelse ändras så att det anges att om det inte längre finns förutsättningar att utfärda en viss examen, skall anmoda högskolan att avhjälpa bristerna. Förslaget innebär inte någon ändring i sak. Liksom tidigare skall ett beslut om att anmoda ett lärosäte att avhjälpa brister i utbildningen eller att återkalla en examen kunna avse t.ex. en examen generellt eller enbart en examen med en viss inriktning eller som avslutar en utbildning med ett visst huvudsakligt område (huvudområde) för utbildningen. Bestämmelsen i 1 kap. 11 a § första stycket hänvisar som nämnts till de uppställda förutsättningarna för att få examenstillstånd i 11 § i samma kapitel. Genom de hänvisningar till förordningsbestämmelser som görs där följer att ett beslut om tillstånd eller återkallelse av tillstånd kan komma att avse en generell examen eller en konstnärlig examen som avslutar en utbildning med ett visst huvudområde eller en viss inriktning eller en yrkesexamen. Det är alltså fortfarande möjligt för enligt den föreslagna lagtexten att t.ex. återkalla ett tillstånd att utfärda magisterexamen i nationalekonomi även om högskolan i fråga har fått en generell rätt att utfärda magisterexamen. I bemyndigandena i högskolelagen och högskoleförordningen ges dessutom utrymme för att precisera vad ett tillstånd att utfärda en viss examen omfattar. Det behöver därför inte heller, när det gäller ett beslut om återkallelse av examen, anges att beslutet kan avse en viss inriktning eller ett visst huvudsakligt område för utbildningen. Den nya bestämmelsen föreslås träda i kraft . Regeringen har i propositionen Högskoleutbildning av officerare m.m. 2006/07:64) föreslagit att Försvarshögskolan inrättas som en högskola under högskolelagen. Regeringen har vidare lämnat förslag om ändringar i högskolelagen som innebär att regeringen på samma sätt som i fråga om meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas vid och beslutar i fråga om återkallande av tillstånd att utfärda examina vid . Förslagen avser bl.a. 1 kap. 11 a § högskolelagen och föreslås träda i kraft . De två lagförslag som med anledning av detta lämnas i denna proposition kommenteras i författningskommentaren, kapitel 8. Regeringen har beslutat om inplacering av lärarexamen i den nya utbildnings- och examensstrukturen som gäller all högskoleutbildning som bedrivs genom förordning (2007:129) om ändring i högskoleförordningen (1993:100). Den nya strukturen innebär särskilda utmaningar för lärarutbildningen Prop. 2006/07:107 framför allt på grund av dess olika poängomfattningar. lärarexamen framgår det av tillkännagivande (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) att regeringen ytterligare bör överväga lärarexamens inplacering i den nya examensstrukturen och återkomma i frågan. Med anledning av tillkännagivandet redovisar härmed regeringen sitt beslut avseende lärarexamen. Som redovisats i kapitel 6 har regeringen respektive fattat beslut om nya och reviderade examensbeskrivningar i högskoleförordningen. Examensbeskrivningen för lärarexamen omfattades dock inte av nämnda beslut. har ett förslag till reviderad examensbeskrivning för lärarexamen utarbetats bl.a. mot bakgrund av tillkännagivande. Förslaget har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U2007/272/UH). Flertalet remissinstanser har ställt sig positiva till att lärarutbildningen blir en del av den nya utbildnings- och examensstrukturen och därmed anpassas till överenskommelserna inom Bolognaprocessen. Remissinstanserna har emellertid gjort vissa påpekanden. Ett stort antal remissinstanser har gjort gällande att samtliga lärarutbildningsinriktningar bör kunna leda till en lärarexamen på avancerad nivå. Vidare har ett antal lärosäten lyft fram frågan om hur man inom lärarutbildningen säkrar en tillräcklig progression. Förslaget om inplacering av lärarexamen i förhållande till en kommande utredning av lärarexamen samt det faktum att ett beslut nu skulle innebära för genomförande har några remissinstanser lämnat synpunkter på. En majoritet av lärosätena har också framhållit att kravet på ett sammanhållet examensarbete om 30 högskolepoäng för lärarexamen på avancerad nivå är svårt att uppfylla. Regeringens ställningstagande om examensbeskrivning för lärarexamen Regeringens ställningstagande är att det är angeläget att även lärarexamen följer den nya utbildnings- och examensstruktur som gäller all högskoleutbildning som bedrivs och att det därför är nödvändigt att en examensbeskrivning för lärarexamen är anpassad till den nya strukturen. Enligt högskolelagen (1992:1434) skall fr.o.m. examina avläggas på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå. Av lagen följer vidare att regeringen meddelar föreskrifter om på vilken nivå en viss examen skall avläggas. Regeringen har därför och efter tillkännagivande fattat beslut om en reviderad examensbeskrivning för lärarexamen. Mot bakgrund av att regeringen avser att tillsätta en utredning om lärarutbildningens utformning, har utgångspunkten för detta beslut varit att så långt som möjligt utgå från hittillsvarande längd på utbildningen och den examensbeskrivning som gällt . Kraven för en lärarexamen har inte sänkts i något avseende. Inplaceringen av lärarexamen är en del av arbetet med att ta fram examensbeskrivningar för samtliga yrkesexamina som en anpassning till den nya utbildnings- och examensstrukturen. Det är alltså inte fråga om en reform av lärarutbildningen som i sig skall behöva medföra större förändringar i utbildningens innehåll eller upplägg. Beslutet innebär att lärarexamen med inriktning mot undervisning i yrkesämnen i gymnasieskolan (180 högskolepoäng) samt mot förskola, förskoleklass och fritidshem (210 högskolepoäng) inplaceras på grundnivå. Lärarexamen med inriktning mot undervisning i leder till lärarexamen på grundnivå (210 högskolepoäng) eller på avancerad nivå (240 högskolepoäng). Lärarexamen med inriktning mot undervisning i senare år och i gymnasieskolan inplaceras på avancerad nivå. För att en examen skall kunna avläggas på avancerad nivå krävs dock, utöver att utbildningen omfattar minst 240 högskolepoäng, att minst 60 högskolepoäng består av kurser på avancerad nivå. Det är viktigt att studenter som valt att inrikta sin lärarexamen mot verksamhet i förskola, förskoleklass eller fritidshem, vilket ger en examen på grundnivå, ges möjlighet att komplettera sin utbildning för att uppnå en tillräcklig poängomfattning för grundläggande behörighet till forskarutbildning. Det blir därför en uppgift för lärosätena att erbjuda kurser som gör att dessa studenter kan komplettera sin utbildning efter lärarexamen för att utbildningen skall motsvara kravet om 240 högskolepoäng, varav 60 högskolepoäng på avancerad nivå, för grundläggande behörighet till forskarutbildning. När det gäller lärarexamen med inriktning mot undervisning i har regeringen dock gjort bedömningen att det finns skäl att ge möjlighet för dessa studenter att avlägga en lärarexamen på avancerad nivå, om examen uppfyller kravet på en poängomfattning om minst 240 högskolepoäng, varav 60 högskolepoäng på avancerad nivå. Regeringen har således gjort en annan bedömning än vad vissa remissinstanser fört fram vad gäller möjligheten att avlägga en lärarexamen på avancerad nivå. Regeringen har gått remissinstanserna till mötes på så sätt att kraven på fördjupning i ett ämne eller ämnesområde, liksom kravet på omfattningen av studierna på avancerad nivå för examen på avancerad nivå, har tydliggjorts. En revidering har också gjorts som innebär att det blir möjligt att genomföra examensarbetet på avancerad nivå, antingen som ett samlat arbete omfattande minst 30 högskolepoäng eller som två examensarbeten omfattande minst 15 högskolepoäng vardera. Vad gäller målen för lärarexamen har dessa anpassats till den struktur som gäller för övriga examensbeskrivningar, men är oförändrade vad avser kravnivån. Det innebär således att det ställs lika höga krav för de olika lärarutbildningsinriktningarna exempelvis när det gäller förmågan att självständigt kunna hantera komplicerade situationer i yrkesutövningen liksom på förmågan att bidra till utveckling av yrket och kunskapsområdet för de olika inriktningarna på lärarexamen. De olika områdena inom lärarutbildningen det allmänna utbildningsområdet, inriktningarna och specialiseringarna kan vidare innehålla kurser på såväl grundnivå som avancerad nivå. En examen på grundnivå kan alltså innehålla flera kurser på avancerad nivå. Hur utbildningarna läggs upp och progression tillgodoses avgörs av respektive lärosäte. Regeringens ställningstagande i frågan om lärarexamen har kommit till uttryck i förordning (2007:129) om ändring i högskoleförordningen (1993:100). Utgångspunkten har som redovisats varit att anpassa den nya examensbeskrivningen för lärarexamen till den nya utbildnings- och examensstrukturen utan stora ingrepp i de innehållsliga delarna. Att regeringen avser att tillsätta en utredning av lärarutbildningen innebär att mer omfattande förändringar av lärarutbildningen kan komma att ske när den aviserade utredningen slutfört sitt arbete. 8.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 1 kap. 11 a § I paragrafen regleras frågor om återkallelse av tillstånd att utfärda examina. Den avser genom hänvisningen till 11 § andra stycket första meningen examina på grundnivå och avancerad nivå. I första stycket regleras det förfarande som skall föregå ett eventuellt beslut om att återkalla ett tillstånd att utfärda en examen. Där anges i den nya lydelsen att , om det inte längre finns förutsättningar enligt 11 § andra stycket första meningen att utfärda en viss examen, skall anmoda högskolan att avhjälpa bristerna. I 11 § andra stycket första meningen anges att ett tillstånd att utfärda examina får lämnas bara om utbildningen uppfyller de krav som ställs på utbildning på grundnivå och avancerad nivå enligt kapitlet och de särskilda krav som finns i förordningsbestämmelser. Därmed menas förutom uppställda krav i 1 kap. högskolelagen (1992:1434) t.ex. den examensbeskrivning som finns för varje examen i högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (1993:221) för . I 6 kap. 26 § högskoleförordningen ges också en bestämmelse i fråga om tillstånd att utfärda masterexamen. Enligt den nya lydelsen i första stycket skall anmodan avse en viss examen. I nuvarande lydelse anges att förfarandet avser en generell examen i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning eller en yrkesexamen. Såsom utvecklas i avsnitt 6 är inte någon ändring i sak avsedd. Ett inledande förfarande från eller ett följande beslut om återkallelse av tillståndet kan således liksom tidigare avse t.ex. en examen generellt eller enbart en examen med en viss inriktning eller ett visst huvudområde. Formuleringen överensstämmer med lydelsen i 11 § där förutsättningar anges för att få ge tillstånd att utfärda examina. Lagen skall träda i kraft . Av avsnitt 6 framgår att beslutade ändringar i högskolelagen och till den anslutande författningar med anledning av propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) i huvudsak skall avse utbildning som bedrivs efter . 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (2007:000) om ändring i högskolelagen (1992:1434) Förslaget till ändring i högskolelagen (1992:1434) i avsnitt 2.1 föreslås träda i kraft . Regeringen har i propositionen Högskoleutbildning av officerare m.m. (prop. 2006/07:64) lämnat förslag till lag om ändring i bl.a. 1 kap. 11 a § tredje stycket högskolelagen, som föreslås träda i kraft . Förslaget till ändring i första stycket i samma paragraf i förslaget till lag om ändring i lagen (2007:000) om ändring i högskolelagen motiveras av lagstiftningstekniska skäl för att paragrafen skall ha den lydelse som föreslagits för beslut. I paragrafens första stycke har en mindre språklig ändring gjorts, genom att ordet anmoda ersätts av ordet uppmana. Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Förslag till ändrade regler för tillträde till högre utbildning (dnr U2007/1587/UH) , Verket för högskoleservice, , Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, , , Myndigheten för skolutveckling, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Valideringsdelegationen, Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , och , , , Högskolan på , , , , , , , , Kungl. i , i , , , i , , i , i , Stiftelsen , Stiftelsen , kommun, kommun, , , , , , kommun, , , , Hjo kommun, kommun, kommun, , Falu kommun, , , kommun, kommun, Kommuner och Landsting, , , (), Akademikers (), i (LO), , , , , , (), i , elevråd (), Elevkårernas , lärande (LärVux) och (Rvux). Utanför remisslistan har dessutom , , , , Vuxenstuderandes intresseorganisation, , Ingenjörer, , Lärarhögskolornas Studentkår och inkommit med yttrande. Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Förslag till ändring i högskolelagen (dnr U2007/1587/UH) Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , och , , , Högskolan på , , , , , , , , Kungl. i , i , , , i , , i , i , Stiftelsen och Stiftelsen . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , , , , , , , , Adelsohn , Tolgfors Regeringen beslutar proposition 2006/07:107 Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet.