prop · GU031d21 · 2007-01-01 00:00:00 — Efter remissbehandling bereds nu förslagen vidare inom (se utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård). Frågor om strandskydd bör enligt regeringen i större utsträckning än hanteras regionalt och lokalt. Regelverket är dock utformat på ett sådant sätt att hänsyn till lokala förutsättningar inte kan tas i den utsträckning som är önskvärd. Ökat lokalt inflytande är viktigt för enskilda människor och för och regional utveckling. Den pågående malmbrytningen och de omfattande investeringar som planeras i gruvverksamheten i Malmfälten kommer långsiktigt att påverka samhällsstruktur och utveckling i och kommuner. Denna utveckling förutsätter såväl omfattande planeringsinsatser från bl.a. berörda kommuner och statliga myndigheter som att planeringen resulterar i att nödvändig infrastruktur bostäder, samhällsservice och trafikanläggningar omlokaliseras till sådana lägen där den inte kan komma att påverkas av pågående eller planerad gruvbrytning. Den tidigare regeringen har givit i uppdrag att inom sitt ansvarsområde särskilt följa utvecklingen i de berörda kommunerna. Verket skall därvid bl.a. efter samråd med berörda myndigheter göra en övergripande bedömning av utvecklingen av den fysiska planeringen och byggandet i Malmfälten. skall lämna successiva delredovisningar 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och en slutrapport skall färdigställas . Samlokalisering av för mobil telefoni Utredningen om samlokalisering för elektronisk kommunikation konstaterade i betänkandet När en räcker mastdelning för miljön (SOU 2005:97) att det alltjämt återstår ett avsevärt behov av för att uppnå önskad täckning för UMTS-utbyggnaden. Utredningen föreslog förändringar i såväl lagen om elektronisk kommunikation (LEK) som PBL för att samlokaliseringar skall komma till stånd i fler fall än vad som är fallet. Förslagen gäller även för utbyggnad av andra trådlösa elektroniska kommunikationsnät. Den tidigare regeringens förslag begränsar sig till ändringar i LEK och överensstämmer i dessa delar i huvudsak med utredningens förslag med anledning av betänkandet. Förslaget kommer bl.a. att medföra miljömässiga vinster. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag (prop. 2005/06:191 bet. 2005/06:TU16, rskr. 2005/06:331). Lagändringen trädde i kraft . Utredningens förslag till ändringar i PBL föreslås beredas i samband med beredningen av förslag. Utredningen har i övrigt konstaterat att det förefaller vara svårt för kommunerna att bedöma hur enskilda mastprojekt kan komma att påverka stads- och landskapsbilden och hur denna påverkan skall värderas. Den tidigare regeringen har med anledning härav och efter framställning från Kommuner och Landsting beslutat att ställa medel till förbundets förfogande för framtagande av en handledning för landskapsanalys av och torn. Arbetet skall ske i samråd med , , , och länsstyrelserna och redovisas . Stadsplaneringen är i stor utsträckning inriktad mot att förtäta befintliga bebyggelsemiljöer, att omvandla tidigare verksamhetsområden samt att bygga staden inåt. Vidare eftersträvas en funktionsblandning där bostäder, service och verksamheter ligger sida vid sida. En samhällsplanering med denna inriktning kan minska transportbehovet men den kan också 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 medföra att fler människor exponeras för luftföroreningar eller blir störda av buller. har givit ut en rapport i fysisk planering En orientering för handläggare (dnr 20829- 1307/2003). Rapporten ger en översiktlig bild av miljökvalitetsnormer och dess hantering allmänt samt ett antal exempel på hur miljökvalitetsnormer har aktualiserats i planeringen i Stockholms- och Göteborgsområdena. Verket avser att fortlöpande följa utvecklingen när det gäller hur praxis inom området utvecklas. Utredningen om åtgärdsprogram har i sitt betänkande Åtgärdsprogram för miljökvalitetsnormer (SOU 2005:113) redovisat förslag till hur bestämmelser om åtgärdsprogram kopplade till miljökvalitetsnormerna kan förbättras och bli mer effektiva. Betänkandet har remissbehandlats och utredningens förslag bereds nu vidare inom . Buller är ett utbrett miljö- och folkhälsoproblem och är den miljöstörning som berör flest människor i . Trots att buller inte uppfattas som livshotande på samma sätt som andra miljöstörningar betyder en bullerfri miljö mycket för vår hälsa och möjligheten till en god livskvalitet. rekommenderar i en rapport en restriktiv syn på avsteg från de riktvärden för buller som tagit ställning till. En sådan tillämpning har befarats medföra betydande problem för byggande av bostäder inom framför allt storstädernas centrala och halvcentrala lägen. Den tidigare regeringen har prövat överklaganden av ett antal detaljplaner som bl.a. behandlar frågan om ny bostadsbebyggelse och trafikbuller. I flertalet fall har det visat sig att det är möjligt att uppföra ändamålsenlig bostadsbebyggelse också i områden som ligger centralt och som ligger relativt nära såväl större trafikleder som järnvägar. För att det skall vara möjligt krävs dock en omsorgsfull planering och i vissa fall särskilda planbestämmelser om störningsskydd. Den tidigare regeringen beslutade att överlämna propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160) till . I propositionen anger regeringen bl.a. att vägtrafiken bör bidra till att etappmålet för buller kan uppnås genom en fortsatt satsning på riktade åtgärder för de mest bullerutsatta människorna, intensifierade insatser för att minska bullret vid källan samt ökad bullerhänsyn vid trafikpåverkande åtgärder och i samhällsplaneringen. fattade beslut med anledning av propositionen (bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308), se vidare utgiftsområde 22 Kommunikationer. 3.6.3Verksamhetsområde Byggande och förvaltning Nedanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatskrivningen görs i förhållande till detta mål. Regeringen avser att se över målformuleringen. Byggande och förvaltning av byggnader och anläggningar skall bedrivas med god kvalitet, beaktandet av ekologiska, ekonomiska och social aspekter samt en effektiv tillämpning av regelverket. Medel för att uppnå målet Hållbar bygg- och fastighetssektor Bygg- och fastighetssektorn är en del i arbetet med hållbar utveckling. Sektorn svarar för av energianvändningen, betydande användning av material, bidrar med växthusgaser (främst vid förbränning av fossila bränslen) samt avfall. är sektorn den enskilt största industrisektorn som bidrar till av BNP och sysselsätter ett betydande antal personer. Byggnader och anläggningar betingar stora värden och har lång livslängd. Pågående åtgärder för övergång till förnybara energikällor, som den tidigare regeringen har beslutat om beskrivs under utgiftsområde 21. En god inomhusmiljö liksom att övriga tekniska egenskapskrav uppfylls är ett grundkrav för att byggnader skall fungera för avsedd verksamhet. Beslutad lag om energideklarationer (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365) där frågor om energianvändningen, ventilation och radon redovisas är ytterligare ett steg för att uppnå en hållbar bygg- och fastighetssektor. Utvecklingen av sektorn i hållbar inriktning främjar sysselsättning och välfärd. Exempel på sådana strävanden är det pågående samarbetet mellan och som syftar till utbyte av goda exempel på ny- och ombyggnad där hållbarhetsaspekter infriats. En viktig del i den långsiktigt effektiva användningen av byggmaterial är att minska kvalitetsfelen i byggandet. Byggsektorn har , på den tidigare regeringens initiativ, bildat ett kvalitetsråd, BQR för att arbeta med dessa frågor. En annan utmaningen ligger i att rusta upp befintliga byggnader, inte minst rekordårens bostäder, till en nivå som skall tillfredsställa behoven men också framöver. Inom utgiftsområde 20, Miljö, i budgetpropositionen beskrivs åtgärder inom miljökvalitetsmålet God Bebyggd Miljö som också påverkar bygg- och fastighetssektorn. I det följande redovisas vissa kompletterande uppgifter om de nämnda medlen för att uppnå verksamhetsområdets mål. byggregler (BBR) och byggkonstruktionsregler (BKR) beslutade om ändrade byggregler (BBR). Ändringarna berör frågor om bullerskydd, energi, hygien, hälsa och miljö samt allmänna regler om byggnader. Ansatsen vid översynen har varit att förbättra energianvändningen, inomhusmiljön och resurseffektiviseringen. har också startat arbetet med en mer övergripande översyn av reglerna om bostadsutformning, säkerhet vid användning och brandskydd. allmänna råd om ändring av byggnad, BÄR (2004:1) har reviderats med anledning av ändringarna i BBR. När det gäller utvecklingen av barnsäkerhet inom ansvarsområde har arbetet med revideringen av säkerhetsavsnittet inom BBR lett till fördjupade kontakter med , och . Bo- verket har undersökt olika metoder att få fram fakta kring barns skadetillfällen för att se om de kan kopplas till och förebyggas genom en annorlunda utformning av byggnader. Bland annat har låtit Nationellt () göra en särskild studie om olyckor i bostäder för att uppmärksamma företeelser eller risker. I den tidigare regeringens skrivelse Folkhälsopolitik för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt (skr. 2005/06:205) anges att det är oklart i vilken utsträckning byggregler om 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 barnsäkerhet efterlevs vid nybyggnad och ändring av byggnader och att detta bör belysas ytterligare. Det handikappolitiska arbetet skall enligt den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) bl.a. inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för personer med funktionshinder. Ett viktigt led i detta arbete är att det i har införts regler för att undanröja enkelt avhjälpta hinder. Enligt den tidigare regeringen är målet att enkelt avhjälpta hinder bör vara åtgärdade före utgången av 2010. föreskrifter, dels för enkelt avhjälpta hinder (BFS 2003:19 HIN 1), dels för tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader (BFS 2004:15 1) trädde i kraft respektive 2004. redovisade en uppföljning av föreskrifterna om enkelt avhjälpta hinder till regeringen. I uppföljningen konstaterar att tillgänglighetsfrågorna har fått ökad uppmärksamhet hos kommuner och fastighetsägare samt att lagstiftningen och föreskrifterna underlättar och påskyndar arbetet med anpassning av miljön för de berörda. Dock har många fastighetsägare fortfarande inte tillräckliga kunskaper om de krav som gäller för tillgängligheten. presenterade den tidigare regeringen en Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken i form av en skrivelse till . I skrivelsen görs bedömningen att det arbete som har genomförts för att öka tillgängligheten till våra bostäder och den fysiska miljön är viktiga steg i rätt riktning, men att arbete fortfarande kvarstår. För att höja takten i arbetet har fått i uppdrag att fortsätta informationsinsatserna i syfte att öka kännedomen hos fastighetsägare och andra viktiga aktörer om reglerna för undanröjande av enkelt avhjälpta hinder för förbättrad tillgänglighet. Även länsstyrelserna har fått i uppdrag att skärpa tillsynen på området. I proposition 2005/06:145 Nationellt program för energieffektivisering och energismart 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 byggande till (bet 2005/06:BoU, rskr 365) redogör den tidigare regeringen för pågående och nya insatser för att öka energieffektiviteten i bebyggelsen och för att minska användningen av el och fossila bränslen för uppvärmning. På grundval av propositionen har beslutat om ett nytt delmål för energianvändningen m.m. i byggnader till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Vidare har , som nämnts tidigare, beslutat om en ny lag om energideklarationer för byggnader. Genom lagen genomförs och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda. Lagen trädde i kraft . Uppsikt och tillsyn m.m. Uppsikt och tillsyn är ett viktigt redskap för att uppnå en god kvalitet i byggande och förvaltning. har initierat den s.k. BULTgruppen, som är en samordningsgrupp mellan och länsstyrelserna. Syftet med gruppens arbete är bland annat att stärka uppsikten och tillsynen över byggandet på alla nivåer. Andra aktiviteter med syfte att öka kvaliteten i byggande och förvaltning är verksamheten i Byggråd, Forskarråd och Kvalitetsråd, liksom i möten med bygg- och fastighetsbranschen, kommuner, brukare och övriga aktörer. Enligt gällande bestämmelser har byggherren ansvaret för att byggnader uppfyller de tekniska egenskapskrav som staten ställer upp, medan byggnadsnämnd eller motsvarande i kommunerna har ett tillsynsansvar. Det tillsyns- och kontrollsystem som föreskrivs avses säkerställa att samhällskraven uppfylls. Bl.a. tillsyns- och kontrollsystemet har varit föremål för belysning i utredningen om översyn av plan- och bygglagstiftningen m.m. När fel och skador inträffar i byggnader måste dessa kunna avhjälpas snabbt utan långvariga tvister om vems ansvaret är. För detta ändamål finns ett lagenligt krav på att en byggfelsförsäkring skall ha tecknats före byggstart av flerbostadshus och småhus vid nybyggnad och vissa ombyggnader. Syftet ytterst med lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring är att skydda de boende mot ohälsa på grund av byggfel. En översyn pågår av lagen i vissa avseenden (M2006:B) Statens stöd till bostadsbyggande består bl.a. av att verka för att byggsektorn effektiviseras. Byggkostnadsforum (BKF) inom har till uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete, innovationer och kostnadseffektiva produktionsprocesser. BKF förfogar för att stödja pilotprojekt vars syfte är att sänka boendekostnaderna för nybyggda hyresbostäder och främja ekologisk hållbarhet. BKF skall i högre grad beakta behovet att få fram bostäder till rimliga kostnader som är avsedda och anpassade till de behov unga har. BKF samverkar med den nationella byggsamordnare som tillsattes av den tidigare regeringen . Bygga-bo-dialogen syftar till att i dialog med bygg- och fastighetssektorns aktörer stödja och påverka utvecklingen mot ett hållbart byggande och en hållbar fastighetsförvaltning. Inom ramen för dialogen bedrivs ett nationellt kompetensutvecklingsprogram där fokus bl.a. ligger på energieffektivisering och sund inomhusmiljö. Kompetensutvecklingsprogrammet syftar till att så brett som möjligt sprida kunskaperna om, och öka engagemanget för, en hållbar utveckling av bygg- och fastighetssektorn. Målgrupperna är byggnadsarbetare och entreprenörer, konsulter, arkitekter och byggherrar samt fastighetsförvaltare och driftspersonal. Bygga-bo-dialogen fortsätter under 20072009 och kommer också att öka sina insatser för att utvärdera och sprida resultat från de projekt och åtaganden som Bygga-bo-dialogens aktörer genomför. Statliga bidrag till åtgärder mot radon i egnahem har funnits . Enligt de regler som gäller kan bidrag lämnas för åtgärder som sänker radonhalten i egnahem till högst /m3P P inomhusluft. Länsstyrelserna beviljar bidrag av skälig kostnad för åtgärderna, dock högst . För att göra småhusägarna medvetna om risken med radon i inomhusluften och om att radonbidraget finns, har och genomfört informationskampanjen benämnd Om radon vore grönt. Aktuella utredningar och uppdrag Den nationella byggsamordnaren, som tillsattes av den tidigare regeringen , skall tillsammans med företrädare för byggnads-, fastighets- och anläggningssektorerna bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för sektorn. Programmet skall medverka till att öka kvaliteten, kompetensen, konkurrensen och attraktiviteten i sektorn. Utvecklingsprogrammet skall ha en bred förankring inom sektorn och stimulera aktörerna till egna förbättringar. Gruppen har antagit namnet . I andra delredovisning som överlämnades redogörs för hur kommittén har förankrat sina prioriterade insatsområden i sektorn. De prioriterade insatserna är industriella processer, tidiga skeden och livscykelekonomi. Arbetet drivs på tre fronter; forskning och utveckling, utbildning samt förbättringsprogram och inspirationsprojekt. har tagit namnet Utmärkt! Samhällsbyggnad för sitt utvecklingprogram. Regeringen överväger att genom tilläggsdirektiv anpassa utredningen till nya förutsättningar. (M2004:01) lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2005:55). Utredningen har bl.a. haft till uppgift att som ett led i strävandet att minska kvalitetsfel och brister i byggandet samt att höja kompetensen, föreslå organisation för en expertgrupp med uppgift att samla in exempel på byggfel och skador, analysera materialet och föra ut information till de aktörer som orsakat felen och skadorna. Utredaren har vidare belyst frågor om verksamheten med bidrag för att avhjälpa fukt- och mögelskador i småhus. Betänkandet har remissbehandlats. redovisade sitt slutbetänkande Lagen om byggfelsförsäkring, En utvärdering (SOU 2005:30) . Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen har tidigare redovisat förslag till utformning av obligatoriska byggnadsdeklarationer samt utformning av ett nationellt register där uppgifter från deklarationerna avses samlas. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Frågan om byggnadsdeklarationer ingår i den av beslutade lagen om energideklarationer (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365). En fungerande inre marknad har beslutat om riktlinjer för marknadskontroll av produkter m.m. (prop. 2004/05:98, bet. 2004/05:NU15, rskr. 2004/05:296). Beslutet innebär en tydligare styrning av marknadskontrollen. Det finns en rad beslutade EGdirektiv avseende produkter. Direktiven innehåller säkerhets- och egenskapskrav som en produkt skall uppfylla för att få släppas ut på marknaden. Byggområdet berörs främst av följande direktiv; byggproduktdirektivet, hissdirektivet, direktivet om effektivitetskrav på värmepannor och linbanedirektivet. De produkter som uppfyller direktivens krav skall kunna cirkulera fritt på den inre marknaden. Direktiven förutsätter att medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att endast produkter som uppfyller ställda krav släpps ut på marknaden och tas i bruk. Detta innebär att myndigheterna i medlemsstaterna skall övervaka marknaden i syfte att upptäcka och kunna ingripa mot produkter som inte uppfyller tillämpliga krav, s.k. marknadskontroll. För att påbörja detta arbete föreslås medel för ändamålet, se avsnitt 3.11.1. Arbete inom EG med åtgärder för att förbättra byggsektorns konkurrenskraft antog Europeiska kommissionen ett meddelande om byggbranschens konkurrenskraft (KOM(97)539). Vid mötet antog ministerrådet slutsatser i vilka kommissionen uppmanades bl.a. att diskutera med medlemsstaterna och branschföreträdare de åtgärder som föreslogs i meddelandet. Diskussionerna utmynnade i en handlingsplan och en rapport till rådet . presenterade kommissionen prioriterade åtgärder som skulle ingå i en åtgärdsplan. Presenterade rekommendationer avser de viktigaste faktorerna för branschens konkurrenskraft, nämligen kvalitetsaspekter, lagstiftning på området, utbildningsmöjligheter och strävan att ge ny inriktning åt forskning och utveckling. Skilda arbetsgrupper med deltagare från kommissionen, byggsektorn och medlemsstaterna har tillsammans fokuserat på ett antal 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 frågor såsom hållbart byggande, IT i byggandet, livscykelkostnader i byggande och förvaltning av byggnader m.m. Benchmarking i olika avseenden har ingått i arbetet. Kommissionen har som en uppföljning av handlingsplanen påbörjat olika studier med inriktning på konkurrenskraft och hållbar utveckling av byggsektorn bl.a. avseende livscykelkostnader, analys av vilken påverkan Gemenskapens policy har på konkurrenskraften i byggsektorn samt produktivitet/byggkostnader i medlemsländerna. Nordiskt-baltiskt-polskt samarbetsprojekt om att förbättra byggsektorns konkurrenskraft De nordiska länderna har tillsammans med de baltiska länderna och antagit en handlingsplan för perioden 20052007. Handlingsplanen syftar till att öka utbytet och handeln inom byggsektorn, förbättra den gemensamma marknaden inom EUländerna runt samt bidra till att minska boendekostnaderna genom lägre byggmaterialpriser m.m. Projektet finansieras bl.a. via och respektive land. Handlingsplanen innebär att fem delprojekt skall genomföras. Alla projekten handlar på olika sätt om att bygga upp kunskap och information om byggsektorn i och hur sektorn kan tillvarata och utvecklas genom detta. Det svenska delprojektet innebär en kartläggning av initiativ tagna inom respektive land för att sprida goda exempel och utbyta erfarenheter om husbyggnad. Projektet drivs av Byggkostnadsforum inom . Nedanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatskrivningen görs i förhållande till detta mål. Regeringen avser att se över målformuleringen. En ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation skall tillgodose samhällets behov och bidra till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. Medel för att uppnå målet Genom att förse den offentliga sektorn, näringslivet och allmänheten med information om geografi och fastigheter samt genom att erbjuda kompetens för utveckling och användning av geografisk informationsteknik skapas effektivitets- och kvalitetsvinster inom många centrala samhällssektorer och förutsättningar för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Exempelvis bidrar verksamheten till att effektivisera fysisk planering och förvaltning av den bebyggda miljön. Verksamheten är också grundläggande för en väl fungerande fastighetsmarknad. Tillsammans med en rättssäker och effektiv fastighetsbildningsverksamhet utgör verksamheten en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur. Effekterna är väl spridda i samhället och berör således ett flertal politik- och verksamhetsområden. Lantmäteriverksamheten kännetecknas av en snabb teknisk utveckling. Vid pågår omfattande teknik- och metodutvecklingsprojekt. Utvecklingsinsatserna, tillsammans med insatser för att öka användningen av informationen, är av avgörande betydelse för att målen inom verksamhetsområdet skall kunna uppnås. En betydelsefull insats är det pågående arbetet med att effektivisera informationsförsörjningsprocess. Måluppfyllelsen gynnas också av den pågående utvecklingen av nya grunddataprodukter och tillämpningar. Allt fler informationstjänster tillhandahålls via Internet, vilket underlättar och ökar användningen av verkets information och tjänster. Inom fastighetsbildningsverksamheten syftar den pågående teknik- och metodutvecklingen primärt till att effektivisera verksamheten. Detta omfattar bl.a. fortsatt digitalisering av förrättningsarkiven, utveckling av karthanteringssystem samt teknik och metoder för att kommunicera med sakägare via Internet. har även utrett behovet av lagändringar för att bl.a. möjliggöra elektronisk ansökan om fastighetsbildning. Därmed kan förrättningsprocessen vidareutvecklas och kommunikationen med sakägare och myndigheter förenklas. satsar även resurser på kvalitetshöjning av fastighetsregistret då det är en grundläggande förutsättning för en effektiv fastighetsbildning att innehållet i fastighetsregistret är av hög kvalitet. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att med utgångspunkt i om marklösen (RiR 2005:15) redovisa vilka insatser verket gjort och avser att göra beträffande rekommendationer samt i övrigt kommentera rapporten. delar inte uppfattningen att skogsnorm tenderar att leda till en undervärdering. En översyn av pågår dock och beräknas vara klar . Verket avser även att ta fram en plan för hur översynen av åkernorm och jordbruksnorm skall genomföras. Vidare efterfrågas ett tydligare samordningsansvar inom sakområdet fastighetsvärdering för att bättre kunna stödja de myndigheter som arbetar med marklösenfrågor. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att tillsammans med genomföra en fördjupad studie om ansvaret för samfällighetsföreningsregistret.