prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Bland förslagen till utgifts- reformer 2008 och 2009 finns framför allt åtgärder som syftar till att effektivisera arbets- marknadspolitiken och tydliggöra arbetslinjen samt åtgärder för att få fler att våga starta och driva företag och att förbättra integrationen. På budgetens inkomstsida vidtas skattepolitiska åtgärder för att förstärka arbetsutbudet, göra det lättare för företagen att anställa samt förbättra villkoren för företagande i övrigt. En viktig del av detta är att förmögenhetsskatten avskaffas , vilket medför att intäkterna minskar med . Regeringen anser det angeläget att genomföra de delar av sin ekonomiska politik som syftar till att varaktigt öka sysselsättningen som de offentliga finanserna värnas. Detta sker genom att de utgifts- och inkomstreformer som föreslås läggs på en ansvarsfull nivå som säkerställer att överskottmålet nås (se avsnitt 4.2.1). De nu föreslagna eller aviserade åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida medför, allt annat lika, att den offentliga sektorns finanser försvagas med 2008. beräknas den sammantagna försvagningen av de offentliga finanserna av dessa föreslagna eller aviserade åtgärder uppgå till . Fastighetsskatten på bostäder avskaffas Regeringen redovisar i avsnitt 1.8.4 att fastighetsskatten skall ersättas av en fastighetsavgift från . Slopandet skall finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Det interna utredningsarbetet inom avser leda fram till en promemoria som remitteras med inriktning på att avlämna en proposition . De slutliga budgeteffekterna till följd av denna förändring avser regeringen att redovisa i budgetpropositionen . effekterna av fastighetsskattens avskaffande i tabellerna 4.8 och 4.9. Tabell 4.8 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . Anslagsförändringar netto (ökning av Minskning utgifter via krediteringar på Summa inkomstförändringar, brutto (periodiserade effekter) Indirekta effekter av inkomstförändringar Summa inkomstreformer, netto (periodiserade effekter) Nettoförsvagning av den offentliga sektorns 1P P Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen m.m. ingår ej (se avsnitt 4.6.3). Anslagsförändringar som aviseras eller föreslås i denna proposition redovisas i tabell 6.9. 2P P redovisas istället särskilt anställningsstöd och bidrag till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare på statsbudgetens utgiftssida. Förändringar jämfört med föregående år Medan tabell 4.8 visar förändringen av politiken jämfört med budgetpropositionen visar tabell 4.9 i stället förändringen mellan år. Det som avses i tabell 4.9 är de samlade budget- effekterna i förhållande till föregående år av beslutade, nu föreslagna och aviserade eller tidigare aviserade reformer samt finansieringen av dessa. På så vis framgår på en övergripande nivå regeringens prioriteringar under mandat- perioden. Reformerna i tabellen avser både statsbudgetens utgifts- och inkomstsida och visar konsekvenserna av regeringens aktiva beslut. Därutöver sker förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utveck- lingen, volymförändringar i transfereringssystem m.m. Dessa förändringar redovisas i kapitel 5 och i avsnitt 4.4.3. Av tabell 4.9 framgår att de beräknade utgifterna till följd av reformer ökar inom några områden bl.a. rättsväsendet, tandvård, arbetsmarknad, kommunikationer och allmänna bidrag till kommuner. En minskning av de beräknade utgifterna sker framför allt inom ohälsoområdet. Sammantaget beräknas de offentliga finan- serna försvagas med till följd av direkta beslut på statsbudgetens utgiftssida. De beslutade eller nu föreslagna åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida innebär en försvagning av den offentliga sektorns finanser med ca perioden 20082010. förstärks de offentliga finanserna något till följd av förändringarna på utgiftssidan i statsbudgeten. Tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär utgiftsbesparingar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -11,37 -4,40 -4,19 -0,54 -2,77 Anslagsförändringar uppdelat per utgiftsområde, nettoP -0,24 -0,02 -0,02 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -1,12 -0,13 UO 3 Skatt, tull och exekution -0,25 -0,03 -0,01 UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 7 Internationellt bistånd -0,02 -0,25 -0,31 -0,11 UO 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg -0,71 -0,10 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -1,27 -1,00 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,47 -0,29 -0,15 -0,03 -0,26 -0,18 UO 16 Utbildning och universitetsforskning -0,03 -0,14 -0,01 -0,03 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik -0,48 -0,54 UO 19 Regional utveckling -0,05 UO 20 Allmän miljö- och naturvård -0,32 -0,06 -0,50 -0,35 -0,27 -0,70 -1,00 UO 23 Jord- och skogsbruk -0,33 -0,25 -0,18 -0,05 -0,13 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Uo 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen -0,04 -0,38 Summa Anslagsförändringar, netto -0,54 -2,77 Summa Anslagsförändringar (netto) inkl. lånefinansierade infrastrukturinvesteringar -1,24 -3,77 1P AnslagsförändringarP till följd av den makroekonomiska utvecklingen m.m. ingår ej (se avsnitt 4.6.3). Anslagsförändringar som aviseras eller föreslås i denna proposition redovisas i tabell 6.9. 2P FrånP 2008 redovisas utgifter som tidigare redovisats som krediteringar på statsbudgetens inkomstsida (särskilt anställningsstöd 1,5 mdkr och bidrag till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare 0,8 mdkr) på statsbudgetens utgiftssida. 3P P I budgetpropositionen avses statsbidragen till kommunsektorn utöver detta belopp att minskas med ca 0,9 mdkr, eftersom kommunsektorns skatteintäkter ökar när avdragsrätten för pensionssparande sänks. Fortsättning av tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna minskar. -8,37 -0,04 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -0,27 Sänkta socialavgifter 18-24-åringarP P Slopad särskild löneskatt för personer födda och tidigare -0,63 Tidigareläggning av införande av sänkt arbetsgivaravgift tjänstesektorn -3,19 -0,51 varav föreslagna/aviserade i denna proposition Avdragsrätt pensionsspar sänks till /år Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,17 varav föreslagna/aviserade i denna proposition Senarelagd inbetalning av mervärdesskatt för mindre företag -0,28 Inkomster av trängselskattP P Utgifter som redovisas som krediteringar på budgetens inkomstsidaP Utbildning av personal i vård och omsorg Stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem Summa inkomstreformer, brutto -2,62 Summa indirekta effekter av inkomstreformer -0,02 Summa inkomstreformer, netto -3,60 -3,80 Utgifts- och inkomstreformer inklusive finansieringP Budgeteffekt av sänkta socialavgifter 18-24 åringar 2007 -0,26 mdkr. Budgeteffekt av slopad förmögenhetsskatt 2007 -5,0 mdkr. Varav ca 0,9 mdkr kommer att tillfalla kommunsektorn i form av ökade skatteintäkter. I budgetpropositionen avses statsbidragen till kommunsektorn därför att minskas med ca 0,9 mdkr. Budgeteffekt av inkomster av trängselskatt 2007 0,3 mdkr. redovisas särskilt anställningsstöd och bidrag till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare på statsbudgetens utgiftssida. inga utgifter som redovisas som skattekreditering på statsbudgetens inkomstsida. Minustecken innebär att den sammanlagda budgeteffekten av utgifts- och inkomstreformer förbättrar de offentliga finansierna. Uppföljningen av statsbudgeten för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2006 (skr. 2006/07:101). Samman- fattningsvis framgår av skrivelsen att statsbud- getens saldo uppgick till , vilket är högre än beräknat i den ursprungliga statsbudgeten . Vidare framgår av årsredovisningen att stats- budgetens inkomster uppgick till 2006, vilket är högre än vad som beräknades i den ursprungliga statsbudgeten. Skatteinkomsterna blev högre, varav förklaras av högre skatteintäkter än budgeterat på bolagsvinster och kapitalvinster för hushåll och av Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev 2006, vilket var lägre än budgeterat. Däremot blev inkomster av statlig verksamhet högre än budgeterat. Ökningen hänför sig främst till inkomster av statens aktier som blev högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. Tabell 4.10 Statsbudgetens utfall -2,2 -10,4 -39,0 -11,1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1P P Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , dvs. 2P P För jämförbarhet med statsbudgeten redovisas utfallen enligt de i stats- budgeten gällande principerna. 3P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4P P Inklusive kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 2006, vilket är högre än budgeterat i den ursprungliga statsbudgeten. Utgifterna för samtliga utgifts- områden exklusive utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev lägre än budgeterat. Detta beror främst på lägre utgifter för sjukpenning och rehabilitering, sjuk- och aktivitetsersättningar, föräldraförsäkring, bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd, studiestöd samt avgiften till Europeiska gemen- skapen. De lägre utgifterna motverkades av att utgifterna avseende gårdsstöd och djurbidrag blev högre än budgeterat. Utgifterna för utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. blev högre än i statsbudgeten anvisade medel. Detta trots att lånebehovet blev väsentligt lägre än beräknat. Orsaken till att utgifterna ökade förklaras av att de realiserade valutaförlusterna blev högre än beräknat samt av att netto- inkomsterna av över-/underkurser vid emission blev lägre än beräknat. Statsbudgetens inkomster består av statens skatteinkomster samt statens övriga inkomster. Statens skatteinkomster är statens skatteintäkter korrigerade för uppbörds- och betalnings- förskjutningar. Detta innebär att skatte- inkomsterna är kassamässiga, dvs. att de utgörs av betalningsflöden som kan avse flera olika inkomstår. Statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 4.11. Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster 20052010 exklusive premiepensionssystemet Årlig utveckling, procent -0,4 Anm.: Se kapitel 5, underrubrik 5.4.6 Övriga inkomster för en beskrivning av vad som redovisas på inkomsttyperna 20008000. Både de totala och de statliga skatteintäkterna ökar med mellan utom . Den svagare utvecklingen förklaras av de skattesänkningar som beslutat om samt de ändringar som aviseras i denna proposition. Mellan åren 2007 2010 beräknas skatteintäkterna i genomsnitt öka . Av de tre huvud- kategorierna skatt på arbete, kapital och konsumtion är det skatt på kapital som utvecklas något starkare, . Den starkare utvecklingen förklaras framför allt av avkast- ningsskatten vilken beräknas öka till följd av stigande räntenivåer. Statsbudgetens skatteinkomster beräknas öka något svagare, vilket förklaras av att skatte- periodiseringar inverkar negativt på skatte- inkomsterna. Detta förklaras huvudsakligen av att en möjlighet till förlängda redovisnings- perioder för mervärdesskatt föreslås införas. beräknas övriga inkomster öka med . Av ökningen förklaras av beräknade inkomster från försäljningar. Ökade aktieutdelningar och den höjda egenavgiften till arbetslöshetskassor förklarar 8 respektive . Ytterligare förklaras av utgifter som tidigare redovisats på budgetens in- komstsida nu redovisas på budgetens utgiftssida. Jämfört med beräkningen i budgetpro- positionen har de totala skatteintäkterna justerats upp med medan statens skatteintäkter har justerats upp med 20062009. De högre intäkterna förklaras till största delen av fler arbetade timmar och en högre timlön. Övriga inkomster har framför allt justerats upp 2007 vilket förklaras av högre utdelningsinkomster. I kapitel 5 finns en utförligare redovisning av utvecklingen av inkomsterna. Tabell 4.12 Statsbudgetens inkomster 20052009, skillnad jämfört med budgetpropositionen 2007 -1,2 -0,4 -13,0 -0,4 -2,8 -4,9 Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar,TF1FT myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med . Dessa utgifter minskar därmed, uttryckt som en andel av bruttonationalprodukten (BNP), med 3,2 pro- centenheter . Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas minska med , vilket beror på att statsskulden minskar. Tabell 4.13 Statsbudgetens utgifter 20062010 Miljarder kronor och procent av BNP Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Regeringens bedömning av utgiftstak . Statsbudgetens utgifter inklusive statsskulds- räntor beräknas öka med . Uttryckt som en andel av BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 2010. 1 Posten Minskning av anslagsbehållningar visar skillnaden mellan förbrukade anslagsmedel och anvisade. De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. I tabell 4.13 redovisas de tak- begränsade utgifterna för perioden 20062010. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med till följd av ett ökat antal pensionärer med inkomstgrundad pension samt att de nya pensionärerna har högre pension. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens utgifter ex- klusive statsskuldsräntor () beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med . De takbegränsade utgifterna ökar i genom- snitt med men uttryckt som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna minska . I tabell 4.14 redovisas de huvudsakliga faktorerna bakom förändringen av de takbegrän- sade utgifterna. De takbegränsade utgifterna utvecklas ojämt . Det förklaras främst av att EU-avgiften beräknas bli ca lägre än 2008, se vidare i förklaringen av Övrigt i tabell 4.14. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med . Omräkningen för ett givet år baseras på pris- och löneutvecklingen samt på en historisk produktivitetsutveckling i den privata tjänstesektorn. Den relativt låga pris- och löneuppräkningen förklaras av en låg lönekostnadsutveckling tillsammans med en hög produktivitetsutveckling. Därtill bidrar också den dämpade allmänna prisutvecklingen till den låga pris- och löneomräkningen dessa år. Posten Övriga makroekonomiska för- ändringar visar makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom effekter av högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön, brutto- nationalinkomst och förändrad arbetslöshet. Som följd av makroekonomiska förändringar beräknas de takbegränsade utgifterna öka med i genomsnitt . En stor del av denna ökning förklaras av att pensionerna är indexerade. De inkomstgrundade pensionerna följer inkomstindex, som i sin tur i huvudsak följer den genomsnittliga löneutvecklingen. Garantipensionerna följer konsumentprisindex genom prisbasbeloppet. Den relativt sett låga utgiftseffekten av makroekonomiska för- ändringar 2007 beror i huvudsak på den låga pris- och löneutvecklingen . Redan beslutade, nu föreslagna och aviserade anslagsökningar beräknas öka utgifterna under utgiftstaket med sammantaget . Det förklaras främst av åtgärder för att skapa fler jobb, bryta utanförskapet och gynna företagandet. Redan beslutade, nu föreslagna och aviserade anslagsminskningar beräknas leda till en minskning av utgifterna med . Anslagsökningarnas och anslagsminskningarnas budgeteffekter redovisas mer detaljerat i avsnitt 4.3. Antalet pensionärer ökar vilket leder till ökade utgifter under rubriken . Beloppet för Övrigt 2009 är dock negativt på grund av att EU-avgiften då beräknas bli lägre än 2008. Detta förklaras främst av att det nya beslutet om EU-budgetens finansiering inte beräknas träda i kraft , och då tillämpas retroaktivt . Beslutet innehåller reduktioner av den svenska EU- avgiften, som kassamässigt dock inte kommer till del . Tabell 4.14 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört Övrigt (volymer, förändring Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1P P Förändringen baseras på regeringens bedömning av utgiftstaket . 2P P Exklusive lånefinansierade investeringar. 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringens förslag till statsbudget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budget- underskott innebär att ett lika stort lånebehov uppstår och att statsskulden normalt sett ökar. På motsvarande sätt innebär ett budgetöverskott ett negativt lånebehov (positivt saldo) och normalt sett en minskning av statsskulden. Statsskuldens utveckling påverkas även av utvecklingen på de finansiella marknaderna, till exempel valutakursförändringar. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även () nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. Statsbudgetens saldo 2006 blev , det vill säga ett budgetöverskott (se Utfallet blev därmed högre än prognosen i budgetpropo- sitionen och högre än beräkningen i den ursprungliga stats- budgeten . För en utförlig redogörelse av statsbudgetens utfall , se avsnitt 4.4.1. Förklaringar till saldoförbättringen jämfört med prognosen i budgetpropositionen återfinns både på inkomst- och utgiftssidan. De kassamässiga inkomsterna blev högre än prognos. En stor del av förkla- ringen till detta är att både hushållens och bolagens inkomstskatter blev högre än beräknat. De totala utgifterna blev lägre än prognosen i budgetpro- positionen . Av detta förklaras av lägre utgifter under utgifts- områdena, inklusive utgiftsområde 26 Stats- skuldräntor. Resterande förklaras av att RGK:s nettoutlåning blev lägre än beräknat och att den kassamässiga korrigeringen blev lägre än beräknat. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo 20062010 Miljarder kronor, utfall , prognos för 2007-2010 -6,0 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)P Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -27,1 -28,1 -28,3 -29,6 -31,2 CSN, studielån m.m. Omfinansiering av infrastrukturlån (Storstadspaketen)P -3,9 -1,1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Inklusive minskning av anslagsbehållningar. Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. Avser infrastrukturlån (netto) för , och . Avser övertagna lån från och . Även förväntas ett budget- överskott. Överskottet prognostiseras till , vilket är bättre än prognosen i budgetpro- positionen . Av prognosrevideringen förklaras av högre inkomster i förhållande till beräkningarna till budgetpro- positionen. förklaras av lägre utgifter inom utgiftsområdena, inklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. har prognosen för statsbudgetens saldo förbättrats med , vilket främst förklaras av högre prognostiserade inkomster. I beräkningarna antas att inkomster av försåld egendom uppgår till . RGK:s nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största posterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala () nettoupplåning för finansiering av studielån samt infrastruktur- investeringar. Utfallet för RGK:s nettoutlåning blev , vilket är lägre än prognosen i budgetpropo- sitionen . Förklaringen är bland annat att upplåning i RGK blev 1,2 miljar- der kronor lägre än beräknat samt av att ökade sin konto- behållning i RGK med , vilket minskar nettoutlåningen med motsvarande belopp. Behållningarna på myndigheternas ränte- konton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. var kreditutnyttjandet på EU- konton , vilket ökade den totala nettoutlåningen. Det höga kredit- utnyttjandet förklaras främst av att Jord- bruksverkets utbetalningar av gårdsstöd och djurbidrag betalas ut det år de avser. gjordes betalningen med förskjutning. Förändringen innebar att 2006 belastades med utbetalningarna för både 2005 och 2006. Inbetalningar av premiepensionsmedel place- ras tillfälligt hos RGK och återfinns under netto- utlåningen. () tidigarelade utbetalningen av premie- pensionsmedel till pensionsspararnas konton med en månad. Detta innebar att pensions- rätterna betalades ut . Det innebar att 2006 belastades av dubbla utbetalningar och bidrog till att låne- behov ökade med . RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till . Det är något lägre än prognosen i budgetpropositionen och beror dels på att återbetalningarna beräknas bli större, dels på att antalet studenter som tar studiemedel beräknas bli något färre än i tidigare prognoser. Finansiering av infrastruktursatsningar de när- maste åren kommer enligt nuvarande prognos leda till en nettoutlåning på mellan 3,5 och . Utlåningen sker till , och . En kassamässig korrigering uppstår om en betalning respektive anslagsavräkning sker olika budgetår eller om det uppstår transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin mot- svarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. uppgick den totala kassamässiga korrigeringen till -1,. De största posterna utgjordes av förskjutningar av stöd inom jordbruksområdet. Utbetalningar av EU-finansierade stöd till svenska jordbrukare redovisas både på statsbudgetens utgiftssida och på EU-konto under RGK:s nettoutlåning, vilket leder till kassamässiga korrigeringar som påverkar budgetsaldot. Under 2007-2010 uppstår poster på den kassamässiga korrigeringen till följd av att Riks- gäldskontoret övertagit gäldenärs- ansvaret för lån m.m. samt mottagit en kontantersättning med motsvarande belopp som bokförts på inkomsttitel. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov och därmed statsskulden. Det finansiella sparandet däremot definieras av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper (ENS-95) och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar statens finansiella förmögenhet. Dessa skillnader innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. En sådan försäljning förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en finansiell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel). Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna. Budgetsaldot redovisas kassamässigt medan nationalräkenskaperna tillämpar periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter. I tabell 4.16 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av CSN:s årliga nettoupplåning i RGK för finansiering av studie- lån.