prop · GU031d17 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för politikområde Arbetslivspolitik.............................................. Mål för verksamhetsområdena under politikområdet ........................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Bidrag till andra politikområden .......................................................... Mål och resultatindikatorer.................................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Minskning av den statliga byråkratin................................................... Äldre i arbetslivet.................................................................................. En långsiktigt hållbar arbetsmiljö ........................................................ Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet................................ Diskriminering i arbetslivet.................................................................. Mål och villkor ...................................................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Resultat utifrån indikatorerna............................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Mål och villkor....................................................................................... Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Budgetförslag inom arbetslivsområdet................................................................ 23:4 för arbetstagares uppfinningar ............................ 23:5 Internationella arbetsorganisationen ()................................ 7.623:6 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ................................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Budgetförslag inom jämställdhetspolitiken ........................................................ 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder .................................................... 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering........................ Bilaga 1 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Arbetsliv .................................................. Härledning av ramnivån 20072009 Utgiftsområde 14 Arbetsliv.......................... Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 14 Arbetsliv ................... Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, netto........................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Skatteutgifter inom politikområdet ......................................................................... Deltidsanställning och tidsbegränsad anställning 20032005................................. Tidsbegränsad anställning 20032005 ...................................................................... Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 20002005.......................................... Totala löneutvecklingen inom näringslivet 20002005......................... Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden 20002005........................................ Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:1 ..................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden................................................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:2 ................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden................................................. Målstatistik för Arbetsdomstolen, 2003- 2005.................................................... Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen, 20032005......................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:3 Arbetsdomstolen .................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för23:4 för arbetstagares HomO:s ärendestatistik 2004 2005..................................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:6 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO)....................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:7 ................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 24:1 .. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 24:2 Särskilda jämställhetsåtgärder .. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 9.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 24:3 Delegation för stöd till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Sjukskrivna mer än 19892005............................................................ Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär 19972006..... Andelen deltagare i personalutbildning av den totala arbetskraften ............. Antalet dödsfall i arbetsolyckor 19892005 ............................................................ Anmälda arbetsolyckor i 19892005........................................................... Antal anmälda arbetsolyckor med inom EU:s dåvarande 15 Anmälda arbetssjukdomar 19892005 ..................................................................... Anställda och ohälsa, upplevda besvär kvinnor 19892005.................................... Anställda och ohälsa, upplevda besvär män 19892005.......................................... Andel som inte kan koppla tankarna från arbetet när man är ledig och har lågt Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där /Statens förlikningsmannaexpedition förordnat medlare 19992005 .............................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 23:1 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 7.1), 2.godkänner att avvecklas per (avsnitt 7.2), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: 23:4 för arbetstagares uppfinningar Internationella arbetsorganisationen () 23:6 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför i tilläggsbudgeten behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Utgiftsområde 14 Arbetsliv består av politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Utgifterna inom utgiftsområdet uppgick till . Ökningen 2006 beror främst på satsningen att förstärka företagshälsovårdsutbildningen och nyrekryteringar . Anslagshöjningen 2007 beror på ökade anslag inom politikområde Jämställdhetspolitik. sker stora neddragningar inom politikområde Arbetslivspolitik till följd av förslaget om minskade resurser för , avveckling av samt indrag av det tidigare anslaget 23:3 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Arbetsliv Totalt för utgiftsområde 14 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20072009 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Förändring till följd av: 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Sammantaget ökar ramnivån (se tabell 2.2). I förändringen ingår både sänkningar och höjningar som bl.a. beror på: -förändrat och begränsat uppdrag för (avsnitt 7.1) -avveckling av (avsnitt 7.2) -indrag av det tidigare anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser (avsnitt 3.7.2) -ökade resurser till politikområde Jämställdhet (avsnitt 9.2). Realekonomisk fördelning av utgiftsområdesramen Den realekonomiska fördelningen av utgiftsområdesramen visar hur anvisade medel beräknas användas , se tabell 2.3. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. Tabell 2.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 14 Arbetsliv 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. kostnader för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. av den beräknade realekonomiska fördelningen för ramnivån för utgiftsområdet avser myndigheternas verksamhetskostnader. som utgör , består huvudsakligen av bidrag inom politikområde Investeringar utgör inom utgiftsområde 14. Skatteutgifter för utgiftsområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas ekonomiska vårproposition. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 14 Arbetsliv redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisade nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, netto Totalt för utgiftsområde 14 (*) Skatteutgiften har upphört eller beloppsmässigt ändrats sedan redovisningen ekonomiska vårproposition, bilaga 2. De enskilda skatteutgifterna inom politikområdet Arbetslivspolitik redovisas närmare under avsnitten 3.2.1. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet Arbetslivspolitik omfattar verksamhetsområdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. I politikområdet ingår förvaltningskostnader för: -(anslaget 23:1), -(anslaget 23:2), -Arbetsdomstolen (anslaget 23:4), -för arbetstagares uppfinningar (anslaget 23:5), -(anslaget 23:6), -Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) (anslaget 23:7) och -(anslaget 23:8). Vidare omfattar politikområdet kostnader för: -regional skyddsombudsverksamhet (anslaget 23:1), -funktionsutbildning m.m. (anslaget 23:3) och -medlemsavgiften till Internationella arbetsorganisationen () (anslaget 23:6). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 14 23:4 för arbetstagares uppfinningar 23:5 Internationella arbetsorganisationen () 23:6 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 2006 14 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Totalt för politikområde Arbetslivspolitik 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Till följd av regeringens förslag om indrag av anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. ändras numreringen för anslagen 23:4 Arbetsdomstolen, 23:5 för arbetstagares uppfinningar, 23:6 Internationella arbetsorganisationen (), 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) samt 23:8 . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Skatteutgifter för utgiftsområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas ekonomiska vårproposition. Under avsnitt 2.3 redogjordes för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 14. I avsnittet 3.2.1 redovisas de enskilda skatteutgifterna inom utgiftsområdet som tillhör politikområdet Arbetslivspolitik. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom politikområdet Miljoner kronor, netto Skattereduktion för avgiften till 1 Ett - innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. (*) Skatteutgiften har upphört eller beloppsmässigt ändrats sedan redovisningen ekonomiska vårproposition, bilaga 2. 3.3.1Mål för politikområde Arbetslivspolitik Målet för politikområdet är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2003/04:1). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelningen i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Arbetslivspolitiken bidrar till att nå målen för den ekonomiska politiken. Arbetslivspolitiken skall därför även medverka till att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt och full sysselsättning. EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning Medlemsstaterna skall i samarbete med arbetsmarknadens parter bedriva sin politik så att beslutade mål och prioriteringar genomförs enligt EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (Lissabonstrategin) genomförs. I enlighet med Lissabonstrategin skall medlemsstaterna på ett balanserat sätt främja dessa mål. Arbetslivspolitiken har främst koppling till ett av dessa mål och prioriteringar, nämligen Bättre kvalitet och produktivitet i arbete. Vidare kan arbetslivspolitiken bidra till att uppfylla särskilt följande riktlinjer: -Genomföra en sysselsättningspolitik som syftar till att uppnå full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och öka graden av social och territoriell sammanhållning (riktlinje nr 17) -Främja en livscykelinriktad syn på arbete (riktlinje nr 18, se avsnitten 4.2 och 5.2) -Förbättra förmågan att möta arbetsmarknadens behov (riktlinje nr 20) -Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter (riktlinje nr 21, se avsnitten 4.2 och 5.2), -Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner (riktlinje nr 22, se avsnitt 6.2). Länderna återrapporterar den politik som har förts mot bakgrund av riktlinjerna. Hur genomför EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (20052008) redovisas i det svenska handlingsprogrammet för tillväxt och sysselsättning, som publiceras . Se även utgiftsområde 13. En rad kvantitativa mål finns också uppställda inom . Verksamheten inom politikområdet Arbetslivspolitik bidrar särskilt till att uppfylla målet om att den faktiska ålder när människor i genomsnitt lämnar arbetsmarknaden skall ha ökat med på EU-nivå . Det jämställdhetspolitiska målet kvinnor och män skall ha samma makt att forma samhället och sina egna liv och dess delmål skall också beaktas inom ramen för målet för politikområdet. För att tydliggöra eventuella könsmässiga skillnader redovisas den individbaserade statistiken inom politikområdet Arbetslivspolitik uppdelat på kön. Statistiken är också så långt som möjligt analyserad utifrån ett könsperspektiv. 3.3.2Mål för verksamhetsområdena under politikområdet Inom politikområdet Arbetslivspolitik finns tre verksamhetsområden. Målen för dessa är: -Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. -Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. -Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. 3.4.1 Insatser inom politikområdet Ohälsa handlar om mer än fysisk ohälsa. Även andra omständigheter är av betydelse. Dessutom leder ohälsan till ett utanförskap, vilket är ett stort problem. Även ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen påverkar, se vidare under utgiftsområde 10. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 överlämnade sitt betänkande Utveckling av god företagshälsovård ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113) . En arbetsgrupp inom har bearbetat företagshälsovårdsutredningens förslag. Arbetsgruppen konstaterade att företagshälsovården främst bör vara en fråga för arbetsmarknadens parter. Gruppen ansåg att staten har starka skäl att genom lämpliga styrmedel främja en kvalitativ företagshälsovård som stöd i det lokala arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet. Statens åtgärder bör dock framför allt vara av understödjande karaktär. Arbetsgruppens promemoria har remissbehandlats. En sammanställning av remissynpunkterna finns tillgänglig i (dnr N2004/9367/ARM). Regeringen avser att återkomma med åtgärder för att stärka företagshälsovården. Försöksverksamhet för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn avsattes totalt av den tidigare regeringen för försöksverksamhet med syfte att minska ohälsan inom den offentliga sektorn. Verket för innovationssystem () har haft i uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten. Ett särskilt forsknings- och utvärderingsprojekt har genomförts på myndighetens uppdrag. När det gäller effekter i form av minskad sjukfrånvaro så konstateras att någon generell slutsats inte kan dras. I huvudsak beror detta på svårigheter att utvärdera effekter med säkerställd koppling till projektens insatser. Forskarna menar dock att projekten varit värdefulla. Genom projekten har det utvecklats en ökad medvetenhet och kunskap om betydelsen av att identifiera och bedöma effekter av projektsatsningar och om nödvändigheten av att arbeta på ett långsiktigt och systematiskt sätt med arbetsmiljön. Erfarenheterna från försöksverksamheten kommer att spridas vidare bland annat genom att forskarrapporten publiceras i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Erfarenheter och resultat finns också tillgängliga via en särskild webbsida . Samverkan mellan arbetsgivare i det förebyggande och rehabiliterande arbetet Den tidigare regeringen gav Verket för innovationssystem () i uppdrag att stödja en utveckling av arbetsgivarsamverkan när det gäller förebyggande och rehabiliterande åtgärder. har i en rapport till () redovisat uppdraget. Inom ramen för projektet har beviljat bidrag till nio utvecklingsprojekt samt genomfört ett antal studier inom området. Flertalet av projekten handlar om s.k. Arbetsgivarringar där flera olika arbetsgivare deltar i ett gemensamt nätverk. Samverkan i arbetsgivarringarna syftar bland annat till att genom utbyte inom de deltagande arbetsplatserna finna lämpliga arbetsuppgifter till anställda i en rehabiliteringssituation eller som förebyggande åtgärd. Projektens resultat är ännu inte helt utvärderade. kommer att genomföra en fördjupad utvärdering av projektens resultat. genomför också inom ramen för sin ordinarie verksamhet fortsatta satsningar på utvecklingsprojekt med inriktning på rörlighet och omställning. verksamhet inleddes och avslutades . Sammanlagt sammanträffade rådet tio gånger under ledning av den tidigare arbetslivsministern. I rådet deltog skyddsombud, arbetsgivare, representanter från arbetsmarknadens parter, chefer, experter och politiker. Översyn av arbetsmiljölagen m.m. Utredningen om arbetsmiljölagen överlämnade ett delbetänkande. Slutbetänkande skall lämnas 2007. I delbetänkandet klargörs att samverkansorgan som fungerar i stället för skyddskommitté också skall uppfylla de krav som gäller för en skyddskommitté. Bl.a. får det inte råda någon tvekan om att elevskyddsombud skall delta i arbetet. Utredningen föreslår att elevskyddsombuden får en förstärkt roll när det gäller rätt att lägga fram förslag och delta i beslut. För vuxna studerande införs studerandeskyddsombud som har samma rättigheter som ett vanligt skyddsombud, med undantag för rätten att stoppa arbetet enligt 6 kap. 7 § i arbetsmiljölagen som alltför mycket hänger ihop med det arbetsrättsliga system som gäller för arbetstagare. Utredningen avvisar tanken att arbetsmiljölagen skall omfatta eleverna i förskolan. Arbetsmiljölagen bygger på en utvecklad samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. På förskolan finns barn ned till och varken på förskolor eller på fritidshem finns sådana inslag av arbetsuppgifter som ursprungligen gjorde att lagen utvidgades till utbildningsområdet. Barn i förskola och fritidshem kan inte ta del i ett samverkanssystem på det sätt som arbetsmiljölagen är uppbyggd på. När det gäller tillsynen kan konstateras att det inom inte finns kunskaper om barns psykosociala utveckling och hälsa. Personliga assistenter m.fl. vars arbetsmiljö i vissa fall regleras av lagen om arbete i arbetsgivarens hushåll föreslås fullt ut omfattas av arbetsmiljölagen. Detta skulle innebära att arbetsmiljölagen kommer att omfatta alla grupper av arbetande i . Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet Den tidigare regeringen uppdrog åt att genomföra ett försök med arbetstidsförkortning (dnr N2005/261/ARM). En slutrapport om försöket planeras att lämnas 2007. Den tidigare regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att utreda hur rätten till heltidsanställning kunde stärkas. överlämnades betänkandet Stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:05). Regeringen har inte för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av betänkandet. Se vidare avsnitt 5.5. beslutade i enlighet med den tidigare regeringes förslag om ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen (prop. 2005/06:185). Ändringarna innebär bl.a. nya regler om tidsbegränsade anställningar och ett stärkt skydd för föräldralediga arbetstagare. Ändringarna i föräldraledighetslagen trädde i kraft medan ändringarna i anställningsskyddslagen enligt beslut träder i kraft .