prop · GU03102 · 2007-04-16 00:00:00 — Jämfört med föregående år är lokalkostnaden i den kommunala gymnasieskolan i stort sett oförändrad. Kostnaden för läromedel utgör av den totala kostnaden. Läromedelskostnaderna i den kommunala gymnasieskolan har ökat med jämfört med föregående år. har kostnaden för skolmåltider ökat med . Elevvård och skolmåltider utgör tillsammans av gymnasieskolans kostnader. Lärare tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster uppgår /07 till 30 584, vilket är en ökning med sedan föregående läsår. Antalet lärare per 100 elever, dvs. lärartätheten, är 8,1, vilket är oförändrat sedan föregående läsår. Andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning är . Andelen lärare som saknar pedagogisk högskoleutbildning har ökat . En särskild satsning på lärarutbildning främst inriktad mot yrkeslärare, den s.k. SÄL-utbildningen, startade . Utbildningen omfattar 1 000 lärare och genomförs som deltidsstudier. Satsningen pågår fram till utgången av 2009. Diagram 5.5 Utveckling* av antalet elever, lärare (årsarbetskrafter) och kostnader i gymnasieskolan Fasta priser (Index 2001=100) 95 100 105 110 115 120 2001 2002 2003 2004 2005 Kostnader Lärare * Hösten 2001hösten 2005 samt kostnadsutveckling kalenderåren 20012005. 2006/07:102 109 5.5 Obligatorisk särskola och gymnasiesärskola Särskolan består av den obligatoriska särskolan (grundsärskola och träningsskola) och gymnasiesärskola med nationella, specialutformade och individuella program. Nationella mål Särskoleutbildningen syftar till att ge barn och ungdomar med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. För den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan gäller samma läroplaner som för respektive gymnasieskolan. Därtill har den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan kursplaner som är anpassade till respektive skolform samt till de olika behov som skolan skall kunna tillgodose för var och en av särskolans elever. Elever i gymnasiesärskolan kan också i vissa fall läsa enligt gymnasieskolans kursplaner utifrån sina förutsättningar. Kostnader och prestationer I särskolan är det totala antalet inskrivna elever under /07 22 569. Av de 14 352 eleverna i den obligatoriska särskolan är integrerade i och går i träningsskolan. Övriga elever går i grundsärskolan. I gymnasiesärskolan finns av de 8 217 eleverna på ett program med yrkesinriktning, i yrkesträning och i verksamhetsträning. I den obligatoriska särskolan är flickor och pojkar medan motsvarande andelar i gymnasiesärskolan är . Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster uppgår /07 till 3 134 för obligatoriska särskolan och 1 887 för gymnasiesärskolan. Kostnaderna för särskolan var 2005, en ökning med sedan föregående år. Kommunernas ersättningar till fristående särskolor uppgick till . Kostnaden per elev i obligatoriska särskolan med huvudman var vilket är en ökning . Kostnaden för undervisning uppgick till per elev i obligatorisk särskola. Kostnaden per elev i gymnasiesärskola med huvudman var , en ökning med drygt en procent. Kostnaden för undervisning uppgick till per elev. Elevökning och variation i andel elever mottagna i särskolan Andelen elever i särskolan varierar kraftigt mellan olika kommuner. genomförde 2006 en studie, Kommunernas särskola Elevökning och variation i andel mottagna i särskolan, för att se närmare på de skillnader som finns mellan olika kommuner. På kommunnivå varierar andelen elever inskrivna i särskolan mellan noll 2006/07:102 . Elevantalet i särskolan har historiskt sett fluktuerat som en naturlig följd av befolkningsutvecklingen. ökade antalet elever i både grund- och särskolan. har också andelen elever i särskolan ökat. Det är först som utvecklingen har stabiliserats, men andelen elever i särskolan ligger på en historiskt sett hög nivå. Flera olika förklaringar till särskolans expansion har lyfts fram, bl.a. nya arbetssätt i , kommunaliseringen av särskolan och nya diagnoser. Eleverna i förväntas arbeta mer självständigt, vilket skapar svårigheter för elever som behöver en tydligare struktur och klara riktlinjer. Kommunaliseringen av särskolan fick effekten att en särskoleplacering inte längre innebar att man organisatoriskt och ekonomiskt bytte huvudman till . Särskolan har därmed närmat sig skolan rent organisatoriskt. studie visar att det inte finns några enkla förklaringar till att vissa kommuner har en lägre andel elever i särskolan. De kommuner i studien som hade en låg andel elever i särskolan hade god överblick och utvecklade rutiner. Det finns ingenting som tyder på att det skulle födas fler barn med utvecklingsstörning i vissa kommuner än i andra. Studien pekar på att det ofta är en liten organisation som arbetar med de här frågorna. Enskilda tjänstemän kan ha stort inflytande på hur stödet till denna elevgrupp skall utformas. Dessa personaspekter är en viktig förklaring till att kommunerna organiserar stödet på olika sätt. Vissa kommuner saknar också långsiktig planering eller övergripande strategi för särskolan. Bland praktikerna finns det olika uppfattningar om de metoder som används för att testa utvecklingsstörning och resultaten av sådana tester värderas olika. 5.6 Vuxenutbildning Under kommunernas ansvar ligger vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå, gymnasial nivå och påbyggnadsnivå samt vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Vuxenutbildningen är viktig för såväl samhället som den enskilde individen. Utbildning för vuxna handlar såväl om att fylla kunskapsluckor från ungdomens skolgång och skapa förutsättningar för tillgång till högre utbildning. Den handlar också om att stödja den som på grund av arbetslivets förändring behöver stärka sin kompetens, skaffa sig en ny kompetensprofil för att behålla sitt arbete eller ta sig in på arbetsmarknaden. vuxenutbildning (komvux) Nationella mål Med de studerandes tidigare utbildning och livserfarenhet som utgångspunkt skall utbildningen fördjupa och utveckla de studerandes kunskaper som grund för yrkesverksamhet, fortsatta studier och deltagande i samhällslivet. 2006/07:102 111 Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv och gäller som en rättighet för de personer som saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i . Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxna personer kunskaper och färdigheter motsvarande gymnasial nivå. Påbyggnadsutbildningar syftar till att ge vuxna personer en utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. Måluppfyllelse och kvalitet Måluppfyllelse Enligt lägesbedömning 2006 har förutsättningarna för flexibelt lärande ökat. Därigenom har vuxna givits ökade möjligheter att delta i vuxenutbildning. Reglerna för antagning till vuxenutbildning har resulterat i att de med kortast tidigare utbildning prioriterats. På samma sätt som i ungdomsskolan sätts betyg på ett likvärdigt sätt med resultaten från de nationella proven som utgångspunkt. Inom gymnasial vuxenutbildning inrapporterades betyg för 489 309 kursdeltagare. /01 har andelen kursdeltagare i gymnasial vuxenutbildning som fått betygen Godkänd och Mycket väl godkänd varit relativt . Väl godkänd har minskat med och andelen kursdeltagare som fått betyget Icke godkänd har ökat från . Liksom i och gymnasieskolan har kvinnor inom vuxenutbildning i genomsnitt högre betyg än män. Svenskfödda män och kvinnor har högre betyg än utlandsfödda. Andelen studerande som slutför sina kurser och de som avbryter dem har förändrats . Andelen avbrutna kurser har ökat. Inom den gymnasiala vuxenutbildningen slutförde, i likhet med föregående läsår, sina kurser /06. Män avbryter sina studier i något högre utsträckning än kvinnor. Utlandsfödda avbryter sina studier i något högre grad än svenskfödda. Den största andelen studieavbrott sker inom grundläggande vuxenutbildning (27,) även om kursavbrotten också inom gymnasial vuxenutbildning (20,) ökat något. Andelen kursavbrott för påbyggnadsutbildningar är betydligt mindre och uppgick endast till . Kvalitet Av lägesbedömning 2006 framgår att kvaliteten i verksamheten bedöms vara god. Det är också regeringens bedömning att verksamheten har bedrivits i överensstämmelse med målen. har dock iakttagit att det förekommer olikheter vad gäller tillgång till vuxenutbildning i landet och hur kommunerna tolkar gällande regelverk. pekar också på att förnyelsen har kommit olika långt i kommunerna. Likvärdighet när det gäller tillgång och kvalitet för stöd till vuxenutbildning oberoende av hemkommun är grundläggande om de av uppställda målen skall kunna nås. 2006/07:102 112 Dessutom påpekas att styrningen av vuxenutbildningen och vuxenutbildningens roll i tillväxtsammanhang behöver förtydligas. Resultatet behöver följas upp av kommunerna. konstaterar att många kommuner nu har en vuxenutbildning med flexibla inslag men att det systematiska kvalitetsarbetet baserat på kunskapsuppföljning bör utvecklas i många kommuner. Kostnader och prestationer Antalet kommuner som själva anordnar vuxenutbildning har minskat något från 274 /05 till 272 /06. Kostnader Den totala kostnaden för vuxenutbildning uppgick till , en minskning i fasta priser. motsvarade de statliga bidragen av de totala kostnaderna för vuxenutbildning. Kostnaden per elev uppgick till . utgick ett riktat statsbidrag till kommunernas vuxenutbildning. Detta bidrag finansierade ca 40 000 årsstudieplatser. infördes rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Detta bidrag avsåg att komplettera studiemedelssystemet och riktade sig till speciella grupper i samhället. utbetalades i rekryteringsbidrag till knappt 26 300 personer. Studerande och kursdeltagare /06 har nära 228 000 personer deltagit i vuxenutbildning. Det motsvarar av befolkningen i åldersgruppen . I en internationell jämförelse är det en ganska hög andel av befolkningen som deltar i vuxenutbildning. Tabell 5.6 Antal studerande i vuxenutbildning /02 / 03 /04 /05 /06 Grundläggande vuxenutbildning 41 453 40 010 38 881 40 632 40 901 Gymnasial vuxenutbildning 238 683 197 332 182 114 183 781 184 643 Påbyggnadsutbildning 7 448 6 735 5 478 4 886 2 138 Samtliga nivåer 287 584 244 077 226 851 229 299 227 682 Källa: . Antalet studerande inom vuxenutbildning har minskat med . Antalet heltidsstuderande har sjunkit och för /06 var antalet 142 443. 2006/07:102 113 Antalet studerande födda utomlands har ökat och deras andel av de studerande var under /06 att jämföra med föregående år då motsvarande siffra var . Antalet elever inom påbyggnadsutbildningarna har minskat med . Det beror till stor del på att många påbyggnadsutbildningar överfördes till kvalificerad yrkesutbildning med statlig finansiering . En person räknas som flera kursdeltagare om han eller hon deltar i mer än en kurs under läsåret. Antalet kursdeltagare var under 925 557 varav 617 160 var kvinnor och 308 397 var män. Inom vuxenutbildning var kvinnor och män, vilket är en liten ökning av kvinnornas andel jämfört med föregående år. En anledning till denna ojämna könsfördelning kan enligt vara att man behåller ett kursutbud som till stor del består av ett innehåll som appellerar till kvinnor. Av de studerande inom grundläggande vuxenutbildning var under . Inom den gymnasiala vuxenutbildningen var motsvarande siffra och på påbyggnadsnivå. Lärare tjänstgörande lärare (exkl. korttidsanställda) i vuxenutbildning uppgick vid mätning till 6 771 personer. Lärartätheten uttryckt som antal lärare (heltidstjänster) per 100 heltidsstuderande minskade från 4,0 till 3,6 mellan och . Det är troligt att uppgifter om lärare på kurser som köps av andra anordnare inte rapporterats fullständigt och att lärartätheten därmed kan vara underskattad. Andelen kursdeltagare som deltog i utbildning anordnad av annan utbildningsanordnare än kommun och landsting var . saknade av årsarbetskraften lärare pedagogisk högskoleexamen. Variationerna mellan kommunerna var stora och högst var andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i kommuner med fler än 25 000 invånare. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Nationella mål Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper och färdigheter motsvarande dem som kan fås i den obligatoriska särskolan och på de nationella eller specialutformade programmen i gymnasiesärskolan. Måluppfyllelse och kvalitet Myndigheten för skolutveckling har i rapporten för utveckling av vuxenutbildningen för utvecklingsstörda redovisat att det skett en stark utveckling av särvux . konstaterar i sin lägesbedömning 2006 att innehållet i särvux i många fall 2006/07:102 114 kännetecknas mer av omsorg och mindre av undervisning och de studerande har ofta sin utbildning utlagd över . Kommunernas skriftliga utvärderingar och kvalitetsredovisningar bör utvecklas inte minst vad gäller särvux. Särvux saknas mycket ofta i dessa. Fr.o.m. har en rättighet till grundläggande särvux införts. Kostnader och prestationer Kommunernas totala kostnad för särvux uppgick till ca , vilket är en ökning med sedan föregående år. Kostnaden per elev uppgick till . Enligt bedrevs ingen undervisning för utvecklingsstörda i 36 kommuner. Antalet studerande 2005/06 var inom särvux 4 954 personer varav 2 450 var kvinnor och 2 504 var män. Av de studerande deltog på gymnasiesärskolenivå. Resterande deltog på grundsärskolenivå och träningsskolenivå. Antalet studerande i särvux ökade med sedan föregående läsår. Undervisningstiden låg på i genomsnitt vilket var en liten ökning jämfört med föregående läsår. Lärare lärare med pedagogisk utbildning /06 har minskat till jämfört /02. har antalet tjänstgörande lärare ökat från 349 till 410 lärare . Lärartätheten omräknat till heltidstjänster per 100 studerande var 5,1 /06. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Nationella mål Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar enligt skollagen (1985:1100) till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Sfi syftar även till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande färdigheter i att skriva och läsa möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Måluppfyllelse och kvalitet Sfi är en viktig verksamhet som bidrar till att uppfylla de integrationspolitiska målen. Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds till vuxna invandrare som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket det år de fyller sexton. De studerande kan påbörja sfi-utbildningen när som helst . En kommun är normalt skyldig att se till att sfi erbjuds senast från det att invandraren folkbokförts i kommunen. har alla varit tvungna att studera enligt en 2006/07:102 115 kursplan som trädde i kraft . Kursplanen består av tre studievägar fördelat på fyra kurser (AD) anpassade för att möta deltagarnas olika behov och förutsättningar. Hänsyn tas till utbildningsbakgrund och studiemål så att målen för utbildningen kan nås inom rimlig tid. I utvärdering av kursplaner framkom att en positiv effekt av den nya kursplanen i sfi var att den stora andelen som under den tidigare kursplanen började sfi men aldrig nådde ett sfi-betyg istället fick betyg efter varje kurs. Många sfi-deltagare, även flera av dem som börjar på A-kursen med ingen eller liten läs- och skrivkunnighet, har som mål att nå D-nivån. I både den tidigare och den senare kursplanen är det en högre andel kvinnor, en högre andel med längre utbildningsbakgrund och en högre andel yngre som har betyg motsvarande kurs D. Kostnader och prestationer Kommunernas kostnad för sfi uppgick till 2005, en ökning med från föregående år. Kostnaden per elev var . Antalet deltagare i sfi var under /05 48 006, ca 400 fler än föregående år. Andelen kvinnor var , vilket är en svag ökning. Sfi anordnades i 252 kommuner /05 jämfört med 241 kommuner 2001/02. Av studieanordnarna var 242 kommunala, 9 studieförbund och 18 övriga studieanordnare. Sfi är en liten verksamhet i många kommuner. Antalet kommuner med 25 elever eller färre har dock sjunkit från 79 till 42 . I 14 kommuner var elevantalet under 10. Bara 74 kommuner eller kommunalförbund hade fler än 100 elever under /05. Lärare verksamma sfi-lärare med pedagogisk utbildning /06 var , omräknat till heltidstjänster, en minskning från föregående år. Antalet lärare omräknat till heltidstjänster var 1 198 i likhet med föregående år. Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning var i sfi i regi och hos andra utbildningsanordnare. av sfi-lärarna hade ämneskompetens motsvarande 40 poäng i ämnet svenska som andraspråk 2005. Satsningen på utveckling av sfi-lärares ämneskompetens som påbörjade och som Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag att fortsätta, pågick . Satsningen var inte högskolepoänggivande. Myndigheten för skolutveckling har samarbetat med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk kring upplägg, innehåll och genomförande samt finansiering av de insatser som överenskommits. 2006/07:102 116 6 Demokrati och organisation överlämnades skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) till . Skrivelsen innehåller bl.a. en redovisning av den svenska demokratins utveckling i förhållande till de mål för demokratipolitiken som angavs i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) samt en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att bidra till att målen uppfylls. Nedan lämnas en kortfattad redovisning av valet , om förtroendevalda samt om demokratins utveckling på lokal nivå sedan demokratiskrivelsen överlämnades till . Dessutom redovisas vissa förändringar av kommunernas politiska organisation. 6.1 Valet 2006 Valdeltagandet genomfördes val till , och kommunfullmäktige. Valdeltagandet ökade i samtliga val och blev i riksdagsvalet (+1,), i landstingsvalet (+1,) och i kommunvalet (+1,). Valdeltagandet i riksdagsvalet skiljer sig avsevärt mellan landets kommuner. Högst valdeltagande hade medan röstade i . Sammantaget ökade valdeltagandet i 277 kommuner och sjönk i 13 kommuner. Några av de kommuner som uppvisade lägst valdeltagande kommunalval (, , , och ) beviljades bidrag av regeringen för att i samverkan med det lokala föreningslivet genomföra insatser med syfte att öka kunskapen om det svenska demokratiska systemet i allmänhet och valfrågor i synnerhet. Även de kommuner som har tecknat storstadspolitiska lokala utvecklingsavtal (, , , , , och ) deltog i aktiviteten. En nyhet i valet var att kommunerna övertog ansvaret för förtidsröstningen från Posten. av väljarna valde att förtidsrösta i valet jämfört med 2002. Lokala partier och obesatta mandat Andelen röster på partier som saknar representation i har successivt ökat . För att komma in i krävs att ett parti får av rösterna i hela . På nivå finns inte någon sådan spärr. I senaste valet gick av rösterna i kommunfullmäktigevalet samt av rösterna i landstingsvalet till partier som inte är representerade i 2006/07:102 117 . Vid valet var siffran för både kommun- och landstingsvalen. Efter valet var endast två platser i kommunfullmäktige obesatta. Vid valperiodens slut fanns elva obesatta mandat. Detta indikerar vissa svårigheter för partierna att rekrytera ersättare för de ledamöter som av olika skäl har lämnat sina uppdrag. Efter det senaste valet fanns enligt 25 obesatta mandat i sammanlagt 23 kommuner. Personröster av väljarna valde att personrösta kommunalval, vilket kan jämföras i valet . I landstingsvalet var siffran , att jämföra med i valet . Flertalet av de kandidater som klarade personvalsspärren i kommunalvalet på (av partiets röster) stod redan på valbar plats på sina partiers listor och skulle således också ha blivit valda i ett system utan personval. Att de blev personvalda kan sägas innebära att den rangordning som gjorts inom partierna bekräftades av väljarna. Av de kandidater som stod på icke valbar plats i kommunalvalet blev 129 inröstade via personval, att jämföra med 161 kandidater i valet . 6.2 Folkomröstningar I samband med val höll 22 kommuner folkomröstning, jämfört med nio kommuner i valet . I femton av dessa kommuner handlade omröstningen om trängselskatten i . Valdeltagandet i folkomröstningarna varierade betydligt. I kommun respektive deltog av befolkningen i omröstningen gällande trängselskatten, jämfört i kommun där omröstningen gällde en eventuell delning av kommunen. 6.3 Förtroendevalda I demokratiskrivelsen konstaterades att de genomförda åtgärderna avseende de förtroendevaldas villkor visade på ett fortsatt behov av att följa upp och förbättra dessa villkor. Nedan följer exempel på åtgärder och aktiviteter inom området . publicerades rapporten i politiken (Ju2004/11656/D), som ger en översikt av kunskapen om strukturella hinder bland förtroendevalda i . Syftet bakom studien var att synliggöra i vilken utsträckning det finns skillnader i bemötandet av människor i politiken som kan härledas till ålder, kön, funktionshinder, etnisk eller religiös tillhörighet eller sexuell läggning och som kan vara ett uttryck för diskriminering. Rapporten visar bl.a. på viktiga skillnader mellan de olika diskrimineringsgrunderna när det gäller bemötandet i medlemsrekrytering, nominering och tillsättning av förtroendevalda. 2006/07:102 118 redovisade den parlamentariska kommittén, Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda, sitt betänkande Jakten på makten (SOU 2006:46). Kommitténs undersökning visar att av de förtroendevalda i landsting och kommuner upplever att de i egenskap av förtroendevalda utsatts för trakasserier, hot eller våld . De vanligaste gärningarna som landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna säger sig ha utsatts för är i tur och ordning förolämpning, förtal, ofredande och olaga hot. har ett antal ledamöter valt att hoppa av sina förtroendeuppdrag. I kommunerna har totalt av ledamöterna i fullmäktige avgått . För landstingen är motsvarande siffra . 6.4 Demokratiarbetet på lokal nivå Former för inflytande Inom kommuner och landsting pågår ett kontinuerligt arbete för att utveckla medborgarnas möjligheter till demokratiskt inflytande på lokal nivå. Nedan följer exempel på hur detta arbete har bedrivits på lokal nivå. har kommuner och landsting möjlighet att införa medborgerlig förslagsrätt, dvs. att en person som är folkbokförd i en kommun eller ett landsting får lov att väcka ärenden i fullmäktige. Detta innebär att även barn, ungdomar och utländska medborgare utan lokal rösträtt har rätt att lämna in medborgarförslag. Sedan bestämmelsen om medborgarförslag infördes i kommunallagen har ca två tredjedelar av alla kommuner och en tredjedel av alla landsting infört förslagsrätten. Enligt rapporten av informationsteknik i demokratiska beslutsprocesser (Ju2005/9468/D) från kan det noteras ett avtagande intresse för användningen av IT i demokratiska processer . Det är till exempel endast en liten andel av de förtroendevalda som utnyttjar IT-baserade debattfora för att diskutera med medborgarna. Enligt samma rapport kan den slutsatsen dras från olika internationella jämförelser och benchmarking-rapporter att det minskade intresset framförallt märks på e-demokratiområdet, medan det på området e-förvaltning fortfarande noteras höga positioner för del. års val genomfördes en särskild demokratisatsning med statliga medel. Sammantaget avsattes ca . Insatser avseende valet har redan nämnts ovan. Som exempel på aktiviteter inom demokratisatsningen inriktade mot deltagande mellan valen kan nämnas att Kommuner och Landsting samordnar ett projekt där fem kommuner har beviljats bidrag för att arbeta med att integrera medborgarinflytande mellan valen som ett permanent inslag i kommunens beslutsprocesser. De fem kommunerna är , , , och . 2006/07:102 119 Demokratidatabasen () har på regeringens uppdrag fortsatt arbetet med att utveckla den databas om kommunernas och landstingens förnyelsearbete som ursprungligen skapades av Statskontoret 2002. SCB har inkommit med rapporten och kvalitetssäkring av variablerna i demokratistatistisk databas.