prop · GU03116 · 2007-05-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2006/07:116 Vissa frågor rörande totalförsvarsplikt m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen behandlar flera förslag som rör totalförsvarsplikten. I pro- positionen föreslås att totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt skall vara skyldiga att medverka vid slumpmässiga drogtester. Det övergripande skälet för förslaget är att skapa en drogfri miljö och därmed höjd säkerhet inom totalförsvaret. Ett annat förslag rör avskaf- fande av inskrivningsnämnderna i syfte att skapa en likartad och förenk- lad överklagandeprocess av beslut som fattas av Totalförsvarets plikt- verk. Vidare görs en korrigering i lagen om disciplinansvar inom total- försvaret, m.m. med anledning av att disciplinpåföljden utegångsförbud inte längre finns. Propositionen innehåller även ett förslag om att inskränka kravet på tillstånd för fotografering eller liknande registrering från luftfartyg inom eller av restriktionsområden för luftfart. Mot bakgrund av teknikutveck- lingen, tillgången till fri information och den goda säkerhetspolitiska si- tuationen för inskränks kravet till att avse tid när det råder höjd beredskap eller som regeringen bestämmer med hänsyn till försvarsberedskap. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m............................ 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1742) om skydd Ärendet och dess beredning............................................................... Drogtestning av totalförsvarspliktiga .............................................. Utvidgade möjligheter till drogtestning införs.................. Inskrivningsnämndernas avskaffande m.m. .................................... Överprövningsmöjligheter av inskrivningsbeslut............. 5.3En rättelse i lagen om disciplinansvar inom total- försvaret, m.m. .................................................................. Flygfotografering m.m. i lagen om skydd för landskaps- Nuvarande regler och situation ......................................... 6.2Kravet på tillstånd enligt 4 § lagen om skydd för Ikraftträdande och övergångsbestämmelse...................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.......................... 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation........................................ Sammanfattning av betänkandet Drogtestning av totalförsvarspliktiga (SOU 2006:85) ..................................... Lagförslag i betänkandet Drogtestning av totalförsvarspliktiga (SOU 2006:85) ..................................... Förteckning över remissinstanser Drogtestning av totalförsvarspliktiga (SOU 2006:85) ..................................... Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Från klassificering till urval En översyn av (SOU 2004:5) ........................................................................ Bilaga 5 Lagförslag i betänkandet Från klassificering till urval en översyn av (SOU 2004:5) ........................................................................ Förteckning över remissinstanser (SOU 2004:5) ................. Förteckning över remissinstanser Promemoria med förslag till ändring i 4 § lagen (1993:1742) om skydd Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2.lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom total- försvaret, m.m. och 3.lag om ändring i lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinforma- Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt dels att 11 kap. 13 och 5 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 11 kap. 1 § skall utgå, dels att 5 kap. 1 §, 11 kap. 4 § samt rubriken till 11 kap. skall ha föl- jande lydelse. Den som fullgör värnplikt eller civilplikt är skyldig att i den mån verk- samheten kräver det tåla inskränkningar såväl i sin frihet att förflytta sig inom landet och att lämna detta som i sin personliga frihet i övrigt. Den som fullgör värnplikt eller civilplikt är, efter beslut av Totalför- svarets pliktverk eller efter verkets bestämmande av en annan statlig myndighet, också skyldig att genomgå den medicinska och psykologiska undersökning som krävs för att utreda och bedöma hans eller hennes för- utsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. Utöver vad som framgår av andra stycket är den som fullgör värnplikt eller civilplikt, efter be- av annan statlig myndighet, skyl- dig att på anmaning lämna urin-, utandnings-, saliv-, svett- eller hårprov för kontroll av att han eller hon inte är påverkad av be- något sådant dopningsmedel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller någon sådan vara som omfat- tas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. ta gäller dock inte om det finns medicinska eller liknande skäl mot Kontroll enligt tredje stycket får ske endast i den mån åtgärden är med hänsyn till dess Prop. Vidare gäller att kontrollen får genomföras endast i den form och utsträckning som är nödvändig för det angivna syftet. Endast följande beslut enligt denna lag får överklagas: 1. inskrivningsnämndens beslut, 1. beslut om inskrivning enligt 3 2. beslut om inskrivning enligt 3 kap. 4 §, kap. 1, 3 och 4 §§, 3. beslut i andra ärenden om ändring av ett inskrivningsbeslut än som avses i 1, 2. beslut i ärenden om rätt att 4. beslut i ärenden om rätt att 5. beslut i ärenden om uppskov, 3. beslut i ärenden om uppskov, 6. beslut i ärenden om avbrott i 4. beslut i ärenden om avbrott i utbildningen enligt 5 kap. 1214 §§ utbildningen enligt 5 kap. 1214 §§ och om tillgodoräknande av tjänst- och om tillgodoräknande av tjänst- göringstid enligt 5 kap. 17 §, samt göringstid enligt 5 kap. 17 §, samt 7. beslut enligt 8 kap. 68 och 5. beslut enligt 8 kap. 68 och Beslut enligt 8 kap. 68 och 11 §§ får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrät- ten. Andra beslut får överklagas hos den myndighet som regeringen be- stämmer. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ärenden hos inskrivningsnämnden om förnyad prövning av beslut av , vilka inte avgjorts vid lagens ikraftträdande, skall överlämnas till den myndighet som regeringen bestämmer enligt 11 kap. 4 § andra stycket och handläggas som överklagade ärenden. 1 Senaste lydelse 2002:276. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom förskrivs att 49 § lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. skall ha följande lydelse. I ärenden om omprövning av beslut om extratjänst eller ute- gångsförbud får den som omprö- var beslutet, om beslutet är verk- ställbart, besluta att det tills vidare inte får verkställas. I ärenden om omprövning av beslut om extratjänst får den som omprövar beslutet, om beslutet är verkställbart, besluta att det tills vidare inte får verkställas. Denna lag träder i kraft . Fotografering eller liknande re- gistrering får inte utföras från luft- fartyg inom eller av sådana restrik- tionsområden som bestämts av regeringen enligt 1 kap. 3 § första stycket första meningen luft- fartslagen (1957:297), utan till- stånd av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. Tillstånd skall meddelas endast om det finns särskilda skäl för det.Är i krig eller krigsfara eller råder det sådana utomordent- liga förhållanden som är föranled- da av att det är krig utanför Sveri- ges gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får re- geringen föreskriva att vad som sägs i första stycket skall gälla för fotografering och liknande regi- strering från luftfartyg även inom eller av andra områden än restrik- tionsområden. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:1742) om skydd för land- skapsinformation skall ha följande lydelse. Fotografering eller liknande re- gistrering från luftfartyg inom eller av sådana restriktionsområden som bestämts av regeringen enligt 1 kap. 3 § första stycket första me- ningen luftfartslagen (1957:297) får inte utföras utan tillstånd när det råder höjd beredskap eller som regeringen bestämmer med hänsyn till Sveri- ges försvarsberedskap. Regering- en eller den myndighet som reger- ingen bestämmer får meddela till- stånd endast om det finns särskilda skäl för det. Är i krig eller krigsfara eller råder det sådana utomordent- liga förhållanden som är föranled- da av att det är krig utanför Sveri- ges gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får re- geringen föreskriva att vad som sägs i första stycket om tillstånd skall gälla för fotografering och liknande registrering från luftfar- tyg även inom eller av andra om- råden än restriktionsområden. Befälhavare på luftfartyg skall se till att fotografering eller liknande registrering inte utförs i strid med bestämmelserna i första och andra styckena. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med det huvudsakliga uppdraget att kartlägga i vilken omfattning det förekommer drogmissbruk hos totalförsvarspliktiga, redovisa rättslä- get i fråga om drogtestning av andra personalkategorier, klargöra vilka möjligheter det finns att drogtesta totalförsvarspliktiga, ta ställning till nödvändigheten att genomföra sådana drogtester samt, om det krävs, lämna förslag till nödvändig författningsreglering. Utredningen antog namnet Utredningen om drogtestning av totalförsvarspliktiga och över- lämnade sitt betänkande Drogtestning av totalförsvars- pliktiga (SOU 2006:85). En sammanfattning av utredarens förslag finns i bilaga 1. Lagförslaget finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehand- lats. Remissinstanserna finns förtecknade i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns i Försvarsdepartementet (dnr Fö2006/2467/MIL). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att göra en översyn av . Ut- redningen antog namnet Utredningen om översyn av . överlämnade utredningen sitt betänkande Från klassificering till urval en översyn av (SOU 2004:5). I betänkandet föreslogs bl.a. att inskrivningsnämnderna skulle avskaffas och att alla inskrivningsbeslut fattade av Totalförsvarets plikt- verk skulle överprövas på samma sätt. En sammanfattning av betänkan- det finns i bilaga 4. Utredningens lagförslag finns i bilaga 5. Betänkan- det har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissvaren finns tillgängligt i För- svarsdepartementet (dnr Fö2004/188/MIL). I skrivelsen 2005/06:131 En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret redovisade reger- ingen sin bedömning att inskrivningsnämnderna bör avskaffas och att regeringen avsåg att återkomma i denna fråga. inkom Försvarsmakten med en skrivelse till rege- ringen (dnr Fö2002/832/RS) i vilken den föreslog en ändring i lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation. Med anledning av För- svarsmaktens skrivelse upprättades en promemoria inom Regeringskans- liet (Försvarsdepartementet). Promemorian har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. En sammanställning av remissvaren finns i Försvarsdepartementet (dnr Fö2002/832/RS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Regeringens lagförslag har i allt väsentligt utformats i enlighet med vad Lagrådet förordat. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 7 samt i författningskommentaren. Därutöver har vissa språkliga och redaktionel- la ändringar gjorts. Totalförsvarets personalförsörjning tryggas genom totalförsvarsplikten. Varje svensk medborgare och icke svensk medborgare som är bosatt i och är omfattas av totalförsvarsplikten. na regleras genom lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. ringen fullgörs genom värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Värnplikten och civilplikten omfattar grundutbildning, repetitionsutbild- ning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. För att veta var och om en person skall tjänstgöra finns bestämmelser om mönstring och in- Alla manliga svenska medborgare är skyldiga att Mönstringen omfattar bl.a. medicinska och psykologiska under- sökningar samt annan utredning av personliga förhållanden (2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). Värnplikt skall fullgöras hos Försvarsmakten och skall alltid inledas I fred utbildas krigsförband inom armén, marinen Den som fullgör civilplikt har inga stridsuppgifter. plikt kan fullgöras dels vid polisen (beredskapspolisen), dels inom elberedskapen hos (Svenska har i sin tur lagt ut en del av utbildningen till Samtliga totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt har vapentjänst och handhar därmed vapen. Därtill kommer att samtliga som fullgör värnplikt fortlöpande har arbetsuppgifter som medför risk för sitt eget eller andras liv, personlig säkerhet och hälsa. Det kan röra sig om att framföra tunga fordon, arbete med elsäkerhet, att ta ner , att arbeta i maskinrum, iordningställa och använda robotar och andra vapen eller om arbete med Inom civilplikten omfattar beredskapspolisernas utbildning Utbildningen hos och Trai- ning Center innefattar bl.a. arbete med starkströmsledningar, svets- och motorsågsutbildning samt klättrande på höga höjder. Förekomsten av droger och drogpolicys inom totalförsvaret Av undersökningar som gjorts angående alkohol och andra droger i total- försvaret visar flertalet att det bland totalförsvarspliktiga förekommer alkoholförtäring och användning av andra droger som inverkar på tjäns- ten i en omfattning som inte är obetydlig. Av betänkandet från utred- ningen om drogtestning av totalförsvarspliktigas undersökning (SOU 2006:85, utredningen) framgår att det finns ett inte obetydligt antal total- försvarspliktiga som varit påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten. Därtill förekommer i inte ringa omfattning att totalförsvarspliktiga under vardagar och använder narkotika. Det är främst hasch och mariju- ana som används. Även anabola steroider förekommer. Det finns en rela- tivt stor oro för att det skall inträffa olyckor/incidenter på grund av att någon totalförsvarspliktig är påverkad av droger eller i bakrus. 2006/07:116 terande olyckor har också inträffat. Nästan hälften av de totalförsvars- pliktiga uppger i utredningens undersökningar att de känner till att befäl under den totalförsvarspliktiges tjänstgöring ingripit mot någon totalför- svarspliktig p.g.a. att denne varit berusad, bakfull eller påverkad av nar- kotika eller anabola steroider. Ungefär hälften av den anställda persona- len känner till att man vid planeringen av utbildningen tar särskild hän- syn till att totalförsvarspliktiga skulle kunna vara berusade, bakfulla eller narkotikapåverkade. Det som framkommit i utredningens undersökning stöds till viss del av de undersökningar som låtit göra. I utredningens undersökning inom det civila försvaret framkommer i viss mån liknande uppgifter och dessa uppgifter stöds delvis av en enkät- undersökning som gjort. har Försvarsmakten arbetat med ett handlingsprogram för att tidigt upptäcka alkohol- och drogmissbruk. Det förebyggande arbetet har bestått i att utforma drogpolicy samt utföra drogtester och utbildning. Drogpolicyn innehåller t.ex. målsättning, regler om information, utbild- ning, handlingsplaner och åtgärder. I handlingsplanerna föreskrivs bl.a. när individer skall tas ur tjänst, när testning/läkarundersökning samt ut- redningar skall ske och vem som ansvarar för de olika åtgärderna. Även och har drogpolicys, drogtester och utbildning. har upprättat alkohol- och narkotikapolicy samt handlingsplaner för sina anställda. Samma regler och principer som anges i dessa tillämpas beträffande dem som tjänstgör med civilplikt. Den enda skillnaden är reglerna om rehabilitering som inte tillämpas på de totalförsvarspliktiga. Dessa tjänstgöring avbryts utan vidare rehabilitering. har upprättat särskilda handlingsplaner för alkohol- och drogmissbruk som avser personer som fullgör civilplikt. Både vid och vid utförs drogtester vid misstanke eller konstaterat narkotika- eller alkoholmiss- bruk och onykterhet på arbetsplatsen. Föreskrifter om detta finns i de ovan nämnda handlingsplanerna. I samtliga civilpliktsutbildningar ingår i basutbildningen en droginformation. Därtill utbildas chefer, skyddsom- bud och fackliga representanter hos och lärarna på Vat- tenfall i alkohol- och drogfrågor. Drogrelaterade olyckor och incidenter inom totalförsvaret Försvarsmakten för inte statistik över drogrelaterade olyckor/incidenter. Inte heller eller har någon sådan statistik. Det har dock genom utredningens enkätundersökningar framkommit att det inom totalförsvaret förekommit incidenter och olyckor som är drogrelaterade. Vidare har framkommit att det både hos totalförsvarspliktiga och anställda finns en rädsla och oro för att det ska hända olyckor och incidenter på grund av användning eller påverkan av droger (se SOU 2006:85 s. 60 ff och bilaga 2 s. 153 ff.). Såsom framgår av ovan förekommer det att totalförsvarspliktiga under tjänstgöring är berusade, bakfulla eller påverkade av narkotika. Varken i , eller drogtestas totalförsvarspliktiga I testas totalförsvarspliktiga endast vid misstan- ke om drogpåverkan eller missbruk. Blodprov eller urinprov tas och vid positivt re- sultat inleds ett militärt brottmål. Vid vägran att genomgå test kan blod- prov tas med tvång. I är drogtestning av totalförsvarspliktiga tillåtet endast vid misstanke om drogpåverkan eller missbruk. Metoden är urinprov. positivt provresultat omvärderas tjänstdugligheten och beroende på om- ständigheterna i det enskilda fallet kan händelsen bli föremål för förun- Vid vägran att genomgå test övervägs om det är nödvändigt att även här omvärdera den enskildes tjänstduglighet. ningen inte reglerad i författning men ett förslag att så bör ske har pre- senterats i ett betänkande av Kommissionen för totalrevision av värn- Det norska försvaret får drogtesta endast vid misstanke om drogpåver- kan eller missbruk. Detta sker då genom urinprov. Möjligheterna att genomföra drogtestning på arbetstagare I svensk rätt finns inte någon lagstiftning som direkt behandlar frågan om rätten för en arbetsgivare att mot en arbetstagares vilja genomföra drog- Offentligt anställda skyddas mot påtvingade drogtester främst ge- nom 2 kap. 6 § regeringsformen (RF). Enligt den bestämmelsen är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot bl.a. påtvingade kropps- Med kroppsligt ingrepp avses främst våld mot människo- Läkarundersökningar, smärre ingrepp som vaccinering och blodprovstagning samt liknande företeelser som brukar betecknas som kroppsbesiktning är också åtgärder som är att betrakta som kroppsliga ingrepp i regeringsformens mening (prop. 1975/76:209 s. 147, jfr även JO 1993/94 s. 287 f.). Det skydd som ges genom 2 kap. 6 § RF kan begränsas endast genom lag och i övrigt enligt vad som föreskrivs i 2 kap. 12 § RF. nämnda lagrummet anges bl.a. att begränsningen får göras endast för att tillgodose ett ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle samt att begränsningen aldrig får gå utöver det ändamål som föranlett Även artikel 8 om skydd för bl.a. privatliv och familjeliv i Europakon- ventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som gäller som lag i , ger varje medborgare ett skydd mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Av artikeln följer att inskränkningar i dessa rättigheter måste ske med stöd av lag och får ske endast om det är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till t.ex. statens sä- kerhet, den allmänna säkerheten och skyddet av andra personers fri- och För anställda inom den privata sektorn saknas lagbestämmelser om skydd för den enskildes personliga integritet i arbetslivet. Det har dock, för de anställda inom privat sektor, skapats en praxis genom Arbetsdom- Prop. 2006/07:116 stolens avgöranden. Arbetsdomstolen har bl.a. funnit att säkerhetsskäl och starkt allmänt intresse av drogfrihet kan väga över intresset av skydd för den enskilde arbetstagarens personliga integritet. Det kan därför vara tillåtet att ställa krav om provtagning och, efter en prövning av omstän- digheterna i det enskilda fallet, säga upp arbetstagare som vägrar med- verka vid tester (se AD 1991 nr 45 och 2001 nr 3). I ett fall har Arbets- domstolen också bedömt att artikel 8 punkt 1 i inte innebär ett generellt förbud mot drogtestning men att testning under sär- skilda omständigheter kan strida mot konventionen och därmed också mot svensk lag (AD 1998 nr 97). har beslutat att inte ta upp det sistnämnda fallet som förts vidare från Arbetsdomstolen (Euro- padomstolens beslut ). Domstolen angav att drogtestning kunde rättfärdigas med stöd av artikel 8 i . Europa- domstolen menade bl. a att drogtestning i det aktuella fallet var naturligt kopplat till arbetsgivarens verksamhet (ett kärnkraftverk) och att en rätt att beordra arbetstagare att delta i tester kunde anses ingå i arbetsgivarens rätt att leda och organisera arbetet. angav också att kravet på drogtest kunde anses ha haft den allmänna säkerheten och skyddet för andra personers fri- och säkerhet som syfte. Proportionali- tetskravet var uppfyllt. Arbetsgivaren hade enligt domstolen upprätthållit en rimlig balans mellan det allmänna intresset och den enskildes intresse av skydd för den personliga integriteten. Enligt 30 § lagen (1994:260) om offentlig anställning är en arbetsta- gare, efter uppmaning därom, skyldig att regelbundet genomgå hälsoun- dersökningar om arbetsuppgifterna är sådana att ett bristande hälsotill- stånd medför risk för människors liv, personliga säkerhet eller hälsa eller för betydande skador på miljö eller egendom. För att denna skyldighet skall gälla måste den dock ha föreskrivits av regeringen eller överens- kommits i ett kollektivavtal. Drogtester på förekommen anledning, dvs. vid misstanke om missbruk eller påverkan kan, som framgår av lagtexten i 30 §, alltså inte genomföras med stöd av denna reglering. Vid Försvarsmakten finns arbetstagare som omfattas av lagen (1994:261) om fullmaktsanställning. I 11§ nämnda lag föreskrivs att om en arbetstagare inte fullgör sina arbetsuppgifter tillfredsställande och det är sannolikt att den bristande arbetsförmågan beror på sjukdom eller nå- got jämförligt förhållande, får det beslutas att arbetstagaren skall under- sökas av en läkare som anvisas honom eller henne. I denna reglering ges arbetsgivaren en möjlighet att företa drogtestning på förekommen anled- ning men inte vid behov kräva slumpmässiga drogtester eller stickprovs- kontroller. Möjligheterna att genomföra drogtestning av totalförsvarspliktiga Varje medborgare är, som framgått, genom 2 kap. 6 § RF skyddad mot bl.a. påtvingade kroppsliga ingrepp. Den som fullgör värnplikt eller ci- vilplikt är, som tidigare nämnts, skyldig att genomgå den medicinska och psykologiska undersökning som krävs för att utreda och bedöma hans eller hennes förutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret, 5 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Enligt förarbetena innebär detta inte att den totalförsvarspliktige är skyldig att tåla varje kroppsligt in- grepp. Ingreppet bör alltid vara nödvändigt för att utreda och bedöma förutsättningarna för den totalförsvarspliktiges förmåga att tjänstgöra i just den befattning som han eller hon skall upprätthålla (prop. 1994/95:6 s. 143).