prop · GU031d9 · 2007-01-01 00:00:00 — Arbetet bidrog till att förberedelserna inför valet bedömdes positivt av internationella bedömare och att valet i landets historia blev fritt och oberoende. Stödet på miljöområdet har i huvudsak gällt det fortsatta genomförandet av ett vatten- och avloppsprojekt i Lviv. Svårare att arbeta i Aktiviteterna i flera av projekten i har minskat på grund av myndigheternas skärpning av reglerna för seminarieverksamhet samt registrering av projekt. För att stärka demokratiseringsprocessen har stöd getts bl.a. till det civila samhället, som har få och svaga enskilda organisationer. Resultaten visar på att kontakterna mellan det svenska och det vitryska civila samhället ökat stort, med allt vad det innebär av kompetensöverföring och erfarenhetsutbyte. Ett stort antal vitryska journalister har under fortbildningskurser i tagit del av svenska massmediers villkor. Stöd har också getts till att etablera det oberoende vitryska () i exil i . I har stöd till utveckling av gett resultat på den lokala nivån men försvårats av den mycket stora personalomsättningen. Påverkan på policynivå bedöms än så länge vara begränsad. har också ett omfattande stöd till den moldaviska migrationsmyndigheten inletts. Insatserna för att motverka människohandel har bidragit till att stärka möjligheten till lagföring genom att viktiga lagar reviderats. Vidare har strategier och manualer tagits fram, som används av gränsvakter, polis och rättsväsendet. Arbetet med sektorstöd har kommit långt och Sida har fattat ett principbeslut att bland annat ingå ett delegerat partnerskap med den brittiska biståndsmyndigheten inom den sociala sektorn. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 EU-närmande är ramen för det svenska stödet till är en av de största bilaterala givarna i regionen. Bosnien och utgör största samarbetspartner på västra , och stödet har haft stora inslag av de integrerade områdesprogrammen. Detta stöd har visat sig vara mycket effektivt för att få människor att återvända till sina hem som de hade före kriget. har i Bosnien och givit stöd till mikrofinansorganisationen , vilken förutom en nära total återbetalningsgrad även uppvisar ett stort antal nya och behållande av befintliga arbetstillfällen. Det svenskstödda samarbetet mellan bondeorganisation och har givit ökat samförstånd mellan albaner och makedonier och har uppmärksammats av EU:s sociala och ekonomiska kommitté. Kvinnligt deltagande i bonderörelsen har ökat genom särskilda kvinnoföreningar och därtill har två kvinnliga representanter tillsatts i federationens styrelse. Små lantbruk har fått tillgång till krediter och därmed kunnat utveckla sin verksamhet. stödjer insatser som syftar till att öka det lokala ägarskapet, såsom kapacitetsutveckling av kommunförbundet i och och decentraliseringsstöd till . Utvärderingarna av dessa två insatser har visat att projekten har fungerat bra. I flera av länderna har det svenska samarbetet bidragit till att underlätta återvändande samt lånemöjligheter för mindre företag. Stöd till reformprocessen i För att bredda och fördjupa stöd till EU-process lanserades ett särskilt Turkietprogram. Programmet har möjliggjort ett utökat folkligt samarbete mellan svenska och turkiska enskilda organisationer, kommuner och myndigheter. stöd till uppgår till och kanaliseras dels via Sida, dels via sektionen för turkiskt-svenskt samarbete vid generalkonsulatet i . Arbetet med att stärka de mänskliga rättigheterna är centralt i de pågående medlemskapsförhandlingarna, och prioriteras inom det svenska utvecklingssamarbetet. Nyckelpersoner inom det turkiska rättväsendet har genom det svenska stödet utbildats i EU-rätt och internationell praxis kring mänskliga rättigheter. Projekt och seminarier har genomförts kring jämställdhet, förebyggande av hedersmord, kvinnors och minoriteters rättigheter m.m. En särskild satsning på EU- seminarier för lokala beslutsfattare och utbildning i demokrati för borgmästare från de fattigare delarna av har varit mycket uppskattad. Samarbetet i södra koncentreras till Samarbetet i södra har fokuserats till , där den politiska ledningen har som en viktig uppgift att fördjupa reformarbetet och att leverera konkreta resultat. I stödet till den centrala förvaltningen har Sida samarbetat med bl.a. och , vilket lett till starkt ägarskap på georgisk sida. Sida har även givit stöd till verksamhet i . och är de viktigaste samarbetsländerna i I har insatserna koncentrerats till och . Omfattningen på stödet har ökat ganska kraftigt jämfört med . Det svenska utvecklingssamarbetet fokuseras till social utveckling, demokrati och gott styrelseskick och ekonomisk utveckling inkluderande jordbruk och landsbygdsutveckling. Projekt i för att skapa ett fastighetsregister har lyckats förhållandevis väl. Stödet för att förse jordbruket med bättre utsäde bedöms kunna ge bättre skördar och exportmöjligheter. I har genom ett Sidafinansierat projekt medel från den tadzjikiska regeringen använts för utvecklingssamarbete på lokal nivå, nämligen för byorganisationer i östra delen av landet. stödjer forskning, utbildning och demokratiutveckling Svenska institutets Visbyprogram omfattar stöd för projektsamarbete och individuellt utbyte mellan och i första hand nordvästra , , och . Fungerande och långsiktiga nätverk har skapats mellan och och etablerade nätverk fortsätter att fungera och skapar förutsättningar för nya konstellationer. Även i och har samarbetet fungerat bra och ökat . uppgick utbetalningarna till forskningsinsatser under det bilaterala utvecklingssamarbetet till . Stödet till forskning skall bidra till att stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet och främja forskning som bidrar till fattigdomsbekämpning och en rättvis och hållbar global utveckling. Stärka fattiga länders forskningskapacitet Stödet för att stärka fattiga länders forskningskapacitet har gått från projektstöd och stöd till individuell forskarutbildning till ett samlat stöd för forskning vid universiteten. har ytterligare fem länder kommit in i bilden: , , , och . Samtliga dessa länder har en mycket svag bas för forskning och mycket arbete har lagts ned på att identifiera lämpliga stödformer för respektive land. En framgång var att det volymmässigt största samarbetslandet för bilateralt forskningssamarbete valde att inom ramen för sin strategi för fattigdomsbekämpning satsa ytterligare på forskning och utbildning för att stärka landets konkurrenskraft. Förbättrad politisk förankring för högre utbildning och forskningsfrågor har också uppnåtts i och . stärktes den finansiella administrationen inom forskningsförvaltningen i flera samarbetsländer, vilket lett till att större utbetalningar kunnat ske jämfört med året innan. Utvärderingar som genomförts visar bl.a. att Sidas stöd för IT-infrastruktur till universitet stärker forskningskapaciteten där som det bidrar till ett lands IT- utveckling i stort. Utvärderingarna visar också att universitetsadministrationer förändras på ett effektivare sätt när de genomför konkreta åtgärder för modernisering än när generella krav på reformer ställs. En negativ lärdom som man gjort är att externt drivna institut är mycket sårbara vid en övergång till nationella villkor. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Vad som lyckats mindre bra är att engagera andra givare för att vara med och utveckla en bas för forskning i fattiga länder. Detta förblir en stor utmaning. Främjande av fattigdomsrelevant forskning Stödet till internationellt och regionalt forskningssamarbete inriktas på problem relevanta för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Landsbygdsutveckling och jordbruk, miljö, infektionssjukdomar och reproduktiv hälsa samt forskning kring social utveckling dominerar. Resultaten av den internationella forskning som stöds är flera. Exempelvis har ett konsortium av forskare lyckats kartlägga den parasit som orsakar Chagas sjukdom och studier har funnit att diarrésjuka bör behandlas med zink-supplementering för att förhindra dysenteri. Forskning inom för social utveckling visar att jämställdhet har positiva effekter på ekonomisk tillväxt, social trygghet och demokratisering. Man visar också hur kombinationer av socialpolitik och ekonomisk politik i utvecklingsländer skyddar sårbara grupper och minskar fattigdom. Totalt omfattar stödet till svenska institutioner en tredjedel av forskningsstödet. I detta är även stödet till samarbete med etablerade forskare i , , och Links inräknat. Efterfrågan på detta stöd är stor och Sida är den dominerande svenska forskningsfinansiären inom utvecklingsområdet. En ökad samverkan sker även med andra svenska forskningsfinansiärer. En viss grad av ökade kontakter och samverkan mellan forskare och mellan forskare och praktiker har uppnåtts genom det nya stöd som ges till forskarnätverk. Flera sådana nätverk är under uppbyggnad. uppgick utbetalningarna för humanitära insatser till totalt ca . Av dessa utbetalningar hanterade Sida och , huvudsakligen som bidrag till FN:s humanitära organisationer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har genom ett omfattande ekonomiskt stöd till olika organisationer, framför allt FN, Internationella rödakors-, rödahalvmåne- och rödakristallenrörelsen och enskilda organisationer, bidragit till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet i väpnade konflikter, naturkatastrofer och andra katastrofliknande förhållanden. Genom ett flexibelt arbetssätt och utökade anslag har det varit möjligt att anpassa biståndet efter de humanitära krisernas utveckling i världen. Riktat stöd lämnades till insatser i omkring 35 humanitära kriser, vilket är det övervägande flertalet av kriserna. kvarstod 2005 som största mottagare av humanitärt bistånd riktat till enskilda kriser, med stöd om till förmån för bl.a. drygt fem miljoner internflyktingar, det största antalet i något land. Stödet till ökade avsevärt, som svar på den fortsatt svåra och i vissa avseende förvärrade humanitära krisen i landets krigsutsatta norra delar. Tack vare ett förbättrat tillträde för humanitära organisationer har kunnat öka sitt stöd till fredsprocessen i Demokratiska republiken i och landets omkring två miljoner internflyktingar. fortsatte sitt omfattande stöd för att lindra den svåra situationen i de ockuperade palestinska områdena. och av 2006 utmärktes av stora naturkatastrofer. svarade med omfattande insatser till stöd för bl.a. de omkring åtta miljoner människor som påverkades av flodvågskatastrofen runt , tropiska stormar i främst och och jordbävningen i . har upprätthållit ett aktivt engagemang inom den övergripande politikutvecklingen på området. Inom ramen för reformarbetet i FN ledde framförhandlandet av den resolution som genom enhälligt beslut i generalförsamlingen inrättade en omarbetad humanitär beredskapsfond i FN. lämnade samma månad sitt första bidrag till fonden, som började användas . var en tidig tillskyndare av de framgångsrikt påbörjade arbetsprocesserna för att åstadkomma en tydligare ansvarsfördelning inom det humanitära biståndet och för att förstärka FN:s ledning av det humanitära biståndets samordning i fält. har framgångsrikt samarbetat med andra medlemsländer för att EU:s humanitära bistånd skall understödja det internationella humanitära biståndssystemet under FN:s ledning. har under 2005-2006 bl.a. medverkat till att vidga delaktigheten i det humanitära biståndet utanför den mindre grupp industrialiserade länder som länge har varit tongivande. Som en av de fem största bidragsgivarna till () har bidragit till att organisationen nu fått en utökad och klarare roll för att skydda och hjälpa internflyktingar. har framgångsrikt stött FN:s världslivsmedelsprograms (WFP) förmåga att göra uppköp av livsmedel för nödhjälp så nära mottagaren som möjligt - inom det aktuella landet eller i andra utvecklingsländer. har även arbetat för att WFP skall förbättra sina prioriteringar vid utnyttjandet av icke öronmärkt stöd. har reformarbetet inom för de palestinska flyktingarna (UNRWA), som har till syfte att förbättra relationen mellan UNRWA, givare, värdländer och andra relevanta aktörer, haft goda resultat. Bland annat har utvidgats till att även innefatta de större givarna, däribland . Det omfattande svenska politiska stödet till det FN-ledda sekretariatet för naturkatastrofförebyggande (ISDR) var inriktat på att underbygga sekretariatets reformering. Målsättningen är att det nya ISDR-systemet bättre skall kunna genomföra handlingsplanen från världskonferensen i om naturkatastrofförebyggande, Framework for Action 2005-2015. Genom har bidragit till framför allt FN-systemet med kommunikationshjälp, logistiskt stöd och annat tekniskt underhåll för genomförande av humanitära biståndsinsatser. internationella avdelning, som är placerad i , har utökat sin humanitära verksamhet, främst genom FN och till stöd för dess verksamhet i fält. uppgick utbetalningarna för u- krediter under det bilaterala utvecklingssamarbetet till . Samtliga u-krediter som beviljats har inneburit att finansieringslösningar för investeringar i infrastruktur tillhandahållits. har bl.a. gett stöd till ett eltransmissionsprojekt i . Syftet med projektet var att säkerställa elleveranser från till . Utvärderingen av projektet visar att en transmissionslinje från fungerar bra och tillhandahåller den efterfrågade servicen, transmissionsförlusterna har minskat och nätet har blivit stabilare. Den säkrare elförsörjningen bidrar till ökad ekonomisk tillväxt i . har utvärderat stödet till vattenkraftverket i . Syftet med projektet var att bidra till hållbarhet, ökad miljöhänsyn samt förbättrad elförsörjning i norra och Kashmirområdet. Utvärderingen visar att hänsyn till miljökonsekvenser hävdas med större tyngd nu än när stödet beslutades, men att anläggningen genererat mindre elektricitet än planerat, bl.a. på grund av låg nederbörd. uppgick utbetalningarna under anslagsposten Enskilda organisationer till . I tabell 3.10 och 3.11 nedan redovisas utfallet per svensk ramorganisation 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 och de tio största mottagarna för stöd via Sidas ramorganisationer. Samverkan med svenska enskilda organisationer, deras partnerorganisationer, internationella nätverk och organisationer som främjar demokrati och utveckling skall bidra till att främja utveckling av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle där de mänskliga rättigheterna respekteras. skall stödet till enskilda organisationer bidra till ökat intresse och engagemang för globala utvecklingsfrågor i . För att förbättra redovisningen av resultaten av verksamheten har Sida genomfört ett arbete för att utveckla mer ändamålsenliga metoder för resultatredovisning. Exempelvis har en projektdatabas för tusentals enskilda insatser färdigställts. Nya anvisningar för bidrag har också utarbetats och är på väg att antas. De organisationer som mottagit stöd har i ökad omfattning arbetat med att integrera insatser mot hiv/aids i sitt arbete. De har även bidragit till att säkerställa ett ökat deltagande från det civila samhället i utarbetandet av de nationella strategierna för fattigdomsbekämpning. En del av medlen under anslagsposten används för att ge stöd till informationsinsatser i från enskilda organisationer för att öka kunskapen och debatten om samt intresset för utvecklingsfrågor hos den svenska allmänheten. Bidrag om totalt fördelades på 30 organisationer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.10 Stöd via Sidas ramorganisationer Tabell 3.11 De tio största mottagarna för stöd via Sidas ramorganisationer uppgick utbetalningarna till informationsinsatser under det bilaterala utvecklingssamarbetet till . Sida har låtit utvärdera tre större arbetsområden inom informationsarbetet . Det gäller Sidas publika temasatsningar, samarbetet med den svenska skolan samt stödet till enskilda organisationers Resultaten pekar på att temasatsningarna bör vara mer långsiktiga, att skolsatsningen Den globala skolan fungerat väl och bör kunna utökas till fler stadier, samt att nyordningen i bidragsgivningen till enskilda organisationer ökat det strategiska tänkandet hos organisationerna, men att det krävs mer dialog och kompetensutveckling. Ökad samverkan mellan dessa områden kan också ge större effekter. Världens chans ett millenniemålsprojekt Det övergripande målet för projektet var att bidra till att millenniemålen uppnås. Delmål var att hålla millenniemålen på agendan i svensk politik och debatt , att ge nyckelgrupper kunskap om millenniemålen samt att skapa kunskap och samarbete internationellt för att målen skall kunna nås. var projektets sista år och en utvärdering av verksamheten genomfördes . Utvärderingen konstaterar att projektet varit framgångsrikt såtillvida att kännedomen om millenniemålen ökat (från hösten ). Tron på att det är möjligt att nå millenniemålen har ökat från . Projektet har också, enligt utvärderingen, fått internationell uppmärksamhet och uppskattning. De annonskampanjer som genomförts bedöms som lyckade med relativt hög grad av uppmärksamhet. Dessa genomfördes tillsammans med ett växande nätverk av aktörer, slutligen 85 stycken, bland enskilda organisationer, institut, myndigheter och företag. Därutöver har material på beställning distribuerats i 830 000 exemplar och 6 100 personer har besökt olika seminarier i regi av projektet. Projektet drivs vidare av FN:s utvecklingsprograms svenska kontor och . Fattigdomsbekämpning är en komplex verksamhet. utvecklingssamarbete är mångdimensionellt, det bedrivs i de sektorer som är viktiga för ett samhälles utveckling och högsta möjliga effektivitet eftersträvas. Det svenska stödet genomförs i stor utsträckning i samarbete med andra givare i miljöer där en rad faktorer påverkar utvecklingen. Mot denna bakgrund är det är svårt att isolera resultatet av en svensk insats från andra faktorer. Mer måste emellertid åstadkommas för att förbättra resultatanalys och öka lärandet i syfte att effektivare bidra till utveckling. En utmaning för såväl och andra givare som för samarbetsländerna är att förbättra mål- och resultatorienteringen i de samlade utvecklingsansträngningarna för att bättre kunna analysera resultaten och på ett transparent och tydligt sätt kunna redovisa utvecklingen till och allmänheten i och, lika viktigt, till parlament och allmänheten i samarbetsländerna. Det svenska biståndets andel av BNI har fortsatt att öka och uppgick av BNI, i enlighet med /DAC:s definition (se avsnitt 2.2). Biståndsramen ökade med från föregående år. Inriktningen och storleken på det bilaterala utvecklingssamarbetet skiljer sig mellan olika regioner och länder. Samarbetet med söder om stod för av ökningen av det bilaterala samarbetet och Afrikasamarbetets andel uppgick därmed till . Det bilaterala utvecklingssamarbetet med övriga regioner fördelade sig enligt följande: , 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 och , , och globala insatser . Hälften av befolkning lever i extrem fattigdom och utbredningen av hiv/aids har förödande effekter i ett antal , varför en fortsatt svensk prioritering av regionen är nödvändig. Även utfallet av humanitär och konfliktrelaterad verksamhet ökade . Ungefär tre fjärdedelar av samarbetsländer är präglade av pågående eller just avslutade konflikter. Erfarenheter visar att utvecklingssamarbetet spelar en viktig roll efter det att fredsprocesser har inletts. politik för global utveckling och den internationella överenskommelsen om ansträngningar för förbättrad effektivitet under Parisdeklarationen har betytt mycket för bättre fattigdomsfokus och kvalitet i det svenska utvecklingssamarbetet. Framsteg har gjorts i övergripande policy- och metodutveckling. En rad styrinstrument av strategisk karaktär har utarbetats, t.ex. nya riktlinjer för samarbetsstrategier med krav på ökad samordning och koncentrerade svenska program inom ramen för partnerländernas nationella fattigdomsminskningsstrategier. Vägledningar för ökad fattigdomsfokus på land- och insatsnivå har vidare tagits fram. Allt detta innebär bättre förutsättningar för tillämpning av den nya politiken i den operativa verksamheten. Sidas kvalitetssäkrande system fungerar allt bättre, bl.a. arbetar projektkommittéer på olika nivåer för att säkerställa att fattigdomsmålet hålls i fokus. Problem av processmässig natur tas upp snabbt och effektivt med samarbetsländerna. Processproblemen beror i allmänhet på svag kapacitet hos Sidas samarbetspartners, varför kapacitetsuppbyggnad är ett prioriterat område. Korruptionsbekämpning är fortsatt högt prioriterat i det svenska utvecklingssamarbetet. Förutsättningarna för ett effektivare och mer fattigdomsfokuserat EG-utvecklingssamarbete har förbättrats främst genom antagandet av den nya utvecklingspolicyn. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har för Sida, och lämnat revisionsberättelser utan invändning. Fattigdomsproblemet är en av vår tids stora utmaningar. Trots att världsekonomin vuxit mer än åtta gånger sedan slut lever knappt tre miljarder människor på . Förutsättningarna finns att klara FN:s mål om att halvera fattigdomen . Men då krävs att fattigdomsbekämpningen organiseras på ett långt bredare sätt än . Framför allt måste frågor som demokrati, handel, miljö, fred och säkerhet ges ökad uppmärksamhet. som nivån på det totala utvecklingsbiståndet i världen höjs måste det ske en kraftig förbättring av kvaliteten och arbetsformerna inom biståndet. Inom den humanitära verksamheten är förbättrad samordning en särskild utmaning. Det yttersta ansvaret för fattigdomsbekämpningen ligger fortsatt på utvecklingsländerna själva. lyftes utvecklingsfrågorna högre upp på den internationella dagordningen med intensiva internationella överläggningar kring fattigdomsbekämpning, utvecklingsländernas eget ansvar och utvecklingsfinansiering. Det finns en växande insikt om behovet av tydligare ansvarstagande ifrån de rika ländernas sida genom en ökad samstämmighet för utveckling i dessa länders politik. En rad politiska åtaganden om ökat samarbete, utvidgade skuldlättnader och rättvisare handel gjordes liksom undertecknandet av Parisdeklarationen. Detta påverkar fortsatt det utvecklingspolitiska arbetet. är i detta avseende ett föregångsland, bl.a. genom den av antagna politiken för global utveckling där samstämmighet mellan politikområden, rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling är centrala hörnstenar. Det samlade arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling konsolideras genom att prioriteringar identifierats inom handelspolitiken, jordbrukspolitiken, migrationspolitiken, miljöpolitiken samt säkerhetspolitiken där den globala påverkan är av särskild betydelse och där konkreta resultat kan uppnås. Dessa prioriteringar inkluderar exempelvis tydliga ansträngningar för att () handelsförhandlingar skall leda till ambitiösa utvecklingsresultat samt en genomgripande reform av EU:s jordbrukspolitik. De totala biståndsflödena ökade kraftigt . kanaliserades från världens givarländer, vilket är en ökning med 27 miljarder . Huvuddelen av ökningen utgjordes av skuldavskrivningar för och samt stöd till följd av , medan avsåg långsiktigt utvecklingssamarbete. beräknas ökningen bli något lägre men fortfarande så pass hög att den bidrar till trenden av långsiktigt kraftiga ökningar av det internationella biståndet. EU-länderna gjorde utfästelser om att öka biståndet och att nå målet om av BNI till 2015. Detta kommer att ytterligare stärka EU:s ställning som den dominerande givargruppen, till 2010 förväntas det samlade EU-biståndet ha ökat med . Mot bakgrund av detta handlar utmaningarna om att fortsätta arbetet för en ökad samstämmighet för utveckling, att säkra att nuvarande ökande tendens håller i sig, samt inte minst att få biståndet samt systemet för utvecklingsfinansiering att bli mer ändamålsenligt och effektivt. Utvecklingssamarbete kan inte på egen hand åstadkomma utveckling. För att bli effektivt bör utvecklingssamarbete utgå från, stödja och stimulera inhemska förändringsprocesser och förändringsaktörer. Detta förutsätter att insatser görs utifrån god kännedom om förhållandena i de berörda samhällena, samt att insatserna drivs av ett aktivt inhemskt ägarskap.