prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Detta beror delvis på att konjunkturnedgången motverkats av den stegvisa skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften. En annan viktig orsak är att konsumtionen gynnats av låga räntor. I tabell 3.4 redovisas skattekvoten i för perioden 20012006. Skattekvoten minskade 2001 och 2002 i huvudsak beroende på lägre intäkter från skatt på kapital. Detta har sitt ursprung i konjunkturläget som både påverkar kapitalvinster och bolagsvinster. Skatteffekten av återföringar från försäkringsgivaren gör att förändringen 2001 förstärks. Även de tre första stegen i reformen med ökad reduktion och minskade avdrag för den allmänna pensionsavgiften 2000, 2001 samt 2002 påverkar. ökade skattereduktionerna relativt mycket beroende på att underlaget för låg- och medelinkomsttagare ändrades från pensions- grundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fack- föreningsavgift. steg skattekvoten , vilket förklaras av att det sär- skilda grundavdraget slopades som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären, men beräknas ha ökat skatteintäkterna med . ökade skattekvoten med . Räntebeläggningen av periodiseringsfonderna 2005 resulterade i att vissa företag beslöt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Det beräknas ha ökat skatteintäkterna med 2004. I avsaknad av dessa återföringar hade skattekvoten i stället minskat 2004, framförallt beroende på den svaga arbets- marknaden. steg skattekvoten trots genomförda skattesänkningar. Den högre skatteandelen förklaras främst av högre skatteintäkter från kapital. minskade skattekvoten i huvudsak beroende på det sista steget i den reform som syftade till full reduktion för den allmänna pensionsavgiften. Tabell 3.4 Skattekvot 20012006 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabell 3.4 redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skatte- kvoten skulle minska med . För att underlätta jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgiftstaket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 20022006. Tidsserierna är angivna anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för åren 20022006 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde. Av tabell 3.5 framgår utgifternas utfall per utgiftsområde åren 20022006. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrade makro- ekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting, som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter min- skade med 2003 i för- hållande till 2002. Sådana förändringar ger upp- hov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för större tekniska föränd- ringar. De är kursiverade i tabell 3.5. För- klaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 3.5. Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde ikraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga. Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 20022006. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en be- gränsad, eller ingen, förändring , såvitt avser utgiftsområdets andel av de tak- begränsade utgifterna. minskade utgiftsandelen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp respektive utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Utgiftsandelen ökade för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. varierade de makroekonomiska förutsättningarna. vis har ett minskat antal sjukpenningdagar inneburit minskade utgifter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. Några av de största volymförändringar- na har skett inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd vid olika tillfällen har senare- eller tidigarelagts. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna , vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Som andel av de totala utgifterna ökade utgifterna . Utgiftsökningen beror till största del på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökar från av bruttonationalinkomsten (BNI) av BNI 2006. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna . Ungefär hälften av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistans- ersättning. Resterande ökning förklaras av ökade utgifter för bidrag till läkemedelsförmånerna, utgifter för tandvårdsförmåner samt vissa bidrag inom äldrepolitiken. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Justerat för tekniska förändringar minskade utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna . De minskade utgifterna beror främst på minskat antal sjukpenningdagar. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Justerat för tekniska förändringar minskade utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna . Minskningen förklaras av ett minskat behov av garantipension och bostadstillägg. Som andel av de totala utgifterna ökade utgifterna , för att sedan minska till 2006. Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. minskade med från 2005 till 2006, vilket förklaras av en minskning av antalet öppet arbetslösa. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökade utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna . De högre utgifterna beror främst på de för- stärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för räntor på statsskulden minskade från 2002 till ca 2005, för att sedan öka till ca 50 miljarder . Utgiftsminskningen beror i huvudsak på valutavinster då lån förfallit och lägre räntenivåer. Ökningen förklaras främst av valutaförluster. Tabell 3.5 Statsbudgetens utgifter 20022006 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten . Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och handikappP Justerat för teknisk förändring P Ekonomisk trygghet vid ålderdom P Justerat för teknisk förändring P Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerat för teknisk förändringP Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörj., byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. Allmänna bidrag till kommunerP Justerat för teknisk förändring P Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB P Justerat för teknisk förändring P ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes med högre förtidspensioner, vilket beräknades till 2,9 mdkr. ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). Under 20052006 överfördes 0,125 mdkr från UO 25 till UO 16 till följd av utvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr , avseende medel för personalförstärkningar i skolan. Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med -3,5 mdkr 2002, -36,7 mdkr 2003, +0,1 mdkr 2004, -20,5 mdkr 2005 och +2,7 mdkr 2006. Inkomstskattereformerna 20012002 innebar att statsbidragen till kommunerna minskades med 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. minskades statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. minskades statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomster ökade när den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Minskningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökade i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. överfördes kommunkontosystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen har också justerats upp till följd av grundavdragshöjningen med 2,5 mdkr till följd av den skatteväxling som föreslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutat om. Statsbidraget minskades 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. en justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Egentlig nedjustering 2004 p.g.a. detta är 1,367 mdkr, men av dessa avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabellen inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjämningssystem för LSS om ca 1 mdkr infördes på statsbudgetens utgiftssida, vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring görs på statsbudgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla , men justeras först , varför nedjusteringen avseende 2003 inträffar 2004, vilket resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. Dock har en teknisk justering endast gjorts för 1,3 mdkr då detta är nivån på den permanenta neddragningen. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet , som innebar en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet, vilket också motiverat en minskning av utgiftstaket för staten om 26 mdkr. överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 2006, avseende medel för personalförstärkning i skolan. tillfördes statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. Under 20052006 överfördes 0,125 mdkr från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Under 20052006 ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 mdkr 2005 och 3,06 mdkr 2006. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 mdkr 2005 och 2,5 mdkr 2006, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån. 5P P Ingår inte i takbegränsade utgifter. 6P P ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). 3.1.4Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna I tabell 3.6 visas utvecklingen av ett antal nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar. Tabell 3.6 Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningarna 20022006 upplåning i , som lån i utlandet har amorterats. Den totala skuldökningen för perioden uppgår till . Noterbart är dock att statsskulden har minskat med . Diagram 3.8 Statens nettoförmögenhet och statsskulden Redovisningen har i allt väsentligt justerats i enlighet med de ändrade redovis- ningsprinciper som gäller , vilket framför allt påverkat skatteintäkterna (se avsnitt 4.4.2 Nya principer för redovisning av skatter). Däremot har redovisningen endast justerats i begränsad omfattning för åren 20022004. I diagram 3.8 visas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden . Nettoförmögenheten har förbättrats med . Förbättringen har varit som störst . Statsskulden har däremot ökat , vilket främst beror på ökad Den avgörande förklaringen till netto- förmögenhetens förändring är resultaträkningens överskott. Nettoförmög- enheten förbättrades enbart med , varav är hänförbart till årets överskott i resultat- räkningen. En annan förklaring till nettoförmögenhetens ökning är det förändrade värdet av resultat- andelar i dotter- och intresseföretag vid sidan av resultaträkningen. Ökningen uppgår till och avser främst bolagens övergång till redovisnings- principer enligt IFRS (International Financial Reporting Standards). Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statsbudgetens saldo visade ett överskott på . Detta innebar att statens lånebehov definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men med omvänt tecken var negativt, vilket bidrog till att minska statsskulden . Den konsoliderade statsskulden minskade med till 2006. Förutom statsbudgetens överskott var det främst en omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser (orealiserade valuta- vinster) med som bidrog till att skulden minskade. Den statsskuld som redovisas i Årsredo- visningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som redovisar (okonsoliderad) på grund av elimineringar för myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar. Myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten har rätt att placera på den svenska statspappers- marknaden. Tabell 3.7 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2006 Anm.: Med IGN avses , med KAF avses och med RGK avses . Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till ca 2006, varav nästan hela beloppet avser och Kärnavfalls- fondens innehav. Övriga myndigheters innehav har varit . innehav av statspapper elimineras inte eftersom myndig- heten inte ingår i den konsoliderade årsredo- visningen för staten. Sammantaget medför detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar är ca högre än vad som redovisas i balans- räkningen i Årsredovisningen för staten. definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nominellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som ingår för att påverka sammansättningen och löptiden i statsskulden. Derivatinstrument, liksom övriga åtaganden i utländsk valuta, värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. För reala instrument inkluderas upplupen inflationskompensation som med tidigare definition skuldfördes först vid förfall. Nuvarande mått överensstämmer med hur skulden mäts i EU-sammanhang, bl.a. inom ramen för proceduren mot för stora underskott. Jämförelsesiffrorna i tabellerna i detta avsnitt är ändrade i enlighet med det statsskuldsmått som gäller . Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen fastställer riktlinjer för statsskuldens förvaltning, främst avseende statsskuldens sam- mansättning och löptid (i huvudsak mätt i genomsnittlig räntebindningstid). Rikt- värdet för genomsnittlig löptid i den nominella kron- och valutaskulden var enligt rege- ringens riktlinjebeslut (Fi2005/4589). Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan delmål och riktmärken, bl.a. för löptiden i den nominella kronskulden respektive valutaskulden. svarar även för den operativa förvaltningen av statsskulden. Upplåningen och förvaltningen av statsskulden sker i tre skuldslag: nominella lån i svenska kronor, reala lån i svenska kronor, samt nominella lån i utländsk valuta. Tabell 3.8 Statsskuldens utveckling och sammansättning 20022006 Nominella lån i svenska Reala lån i svenska Nominella lån i utländsk Nominella lån i svenska kronor utgör den viktigaste källan för finansiering av statsskulden och svarar för av total statsskuld. Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobligationer (kuponglån med en löptid vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollkuponglån, i huvudsak med en löptid på högst vid emissionstillfället). I skuldslaget ingår även privatmarknadslån som ger möjlighet till dels relativt billig upplåning, dels möjlighet att sprida upplåningen till fler långivare (privatpersoner och mindre företag) och därmed att sprida riskerna. Privatmarknadsstocken var i stort oförändrad och uppgick till (av total statsskuld). En viss omfördelning inom stocken noterades . Sparformen Riksgäldsspar ökade med till som Premie- obligationerna minskade med samma belopp till . Orsaken var framförallt att stora premielån löpte ut . För femårs- perioden 20022006 blev den sammanlagda kostnadsbesparingen nästan . Volymen statsskuldväxlar minskade med 2006. Statsskuldväxlar emit- teras och utgör huvuddelen av kortfristiga upplåning. Volymen av emitterade statsskuldväxlar kan variera kraftigt mellan auktionstillfällen, vilket beror på svängningar i statens lånebehov. använde tillfälligt valuta- terminer i likviditetsförvaltningen över /2007, vilket utgör ett undantag. ningen var att valutasäkrade ett kort lån i utländsk valuta. I valutaskulden ingår terminskontrakt på minus (se kapitel 4, not 45 Statsskulden). Med valutaterminer justerar också valutasammansättningen i valutaskulden. Tabell 3.9 Nominella lån i svenska kronor 20022006 Nominella lån i svenska Anm.: redovisas Övertagna nominella statsobligationslån och Ränte- och valutaswappar under posten nominella statsobligationer. Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funktion i statens låneportfölj då de bidrar till att sprida upplåningen till ytterligare ett skuldslag utöver nominell kron- och valutaskuld. Staten får därmed tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- och riskegenskaper än nominell upplåning, och risken kan därmed reduceras. Låneformen ger även fördelar för investeraren eftersom investeraren erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken. Andelen reala lån har successivt ökat och uppgick till av riktlinjer skall andelen öka till av den totala skulden. Ökningen skall ske i en takt som är avpassad till efterfrågetillväxten och med beaktande av kostnader och risker i övriga skuldslag. Den nuvarande valutaskulden byggdes upp när lånebehovet växte snabbt och utländsk upplåning användes för att tillgodose en stor del av behovet. amorterar staten på valutaskulden för att minska den totala risknivån i statsskulden. statsskulden löpande mäts och värderas i kronor slår ändringar i växelkursen direkt igenom på skuldens storlek. Målet är dock inte att helt avveckla valutaskulden eftersom den minskar exponeringen mot den svenska räntan och på så sätt diversifierar statsskulden. Enligt regeringens riktlinjer skall skulden i utländsk valuta minska så att den utgör av statsskulden. skulle valutaskulden amorteras med varifrån , , fick avvika med +/- . Då bedömde att den svenska kronan temporärt var undervärderad valde att skjuta på en del av valutaamorteringarna och 2006. Sammantaget amorterades , dvs. mindre än vad regeringens riktvärde angav. Resultatet av en utvärdering av denna avvikelse redovisas i skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 20022006 (skr. 2006/07:104). Tabell 3.10 Valutaskulden 20022006 minskade valutaskulden med till totalt . Mätt som andel av total statsskuld minskade valutaskulden till 2006. Utöver amorteringar har den svenska kronan stärkts , vilket reducerat valutaskulden mätt i kronor. De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas i kapitel 5 Statsbudgetens utfall, uppgick till ca 2006. Det är en ökning med jämfört med . Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksam- heten. Den utgiftsmässiga redovisningen inne- håller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna påverkas av underliggande skuld-, ränte- och valutautveckling. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter elimine- ring av räntor till/från statliga myndigheter. Kostnaderna inkluderar även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. Av tabell 3.11 framgår statsskuldens kostnader, vilket utgör en sammanfattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se kapitel 4, not 12 Nettokostnad för statsskulden). Tabell 3.11 Statsskuldens kostnader 20022006 Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över- /underkurs vid (-) / förluster (+) Räntekostnaderna på lån i svenska kronor uppgick till , vilket innebar en ökning med jämfört med . Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta minskade med till . Kostnadsutvecklingen förklaras av de senaste årens allt lägre räntenivåer som fortsatt slå igenom allt eftersom äldre lån med höga kupongräntor förfaller och ersätts med nya. Därtill förklaras kostnadsutvecklingen av att räntorna på lån med kortare löptider steg 2006 i takt med att penningpolitiken i stramades åt. Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta har även påverkats av amorteringarna på valutaskulden. uppstod realiserade valutaför- luster på , jämfört med realiserade valutavinster på året innan. Hur stora förlusterna/vinsterna blir beror på när lån förfaller och hur valutakurserna utvecklats sedan lånen togs upp. minskade realiserade kursför- luster till och över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. till . Orealiserade valutadifferenser, inklusive skuldskötselåtgärder, minskade skuldkostna- derna med 2006. Sammantaget uppgick därmed nettokost- naden för statsskulden till 2006, vilket är en minskning med jämfört med .