prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 anställde professorer eller lektorer . Totalt anställde dessa högskolor 25 professorer och 85 lektorer. Av dessa 110 anställda var kvinnor. Av högskolorna var det dock endast tre som låg inom målintervallet; fem högskolor anställde en högre andel kvinnor och sju högskolor en lägre andel kvinnor. Flera högskolor anställer endast ett fåtal professorer/lektorer . Målet har därför satts för fyraårsperioden 20052008. Det är därför också för tidigt att uttala sig om måluppfyllelsen för enskilda högskolor. Samtliga lärosäten har i uppdrag att redovisa åtgärder för jämnare könsfördelning på ledningsnivå. Utöver hänvisning till ledarskapsutbildningar och behovet av synliggörande av kvinnor lyfter flertalet universitet och högskolor fram medverkan i projektet (Intentification, Development, Advancement, Support) i sin rapportering. syftar till att få fler kvinnor på höga akademiska poster inom universitet och högskolor i . Flera lärosäten pekar på som utgångspunkt för flera regionala och lokala nystartade nätverk. Av lärosätenas redovisningar framgår att genusperspektiv integreras i ett stort antal utbildningar. De högskolepedagogiska kurserna lyfts fram som viktiga fora för att sprida kunskap om genusperspektiv och könsmedveten pedagogik och i kursutvärderingar efterfrågas hur väl perspektivet är integrerat i utbildningen. Det är särskilt inom humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen som genusperspektiv ingår i utbildningarna, men det förekommer även i utbildningen inom många andra ämnen som t.ex. folkhälsa. Kvinnor och män skall ha samma, inte bara formella utan också reella, möjligheter att göra sig gällande i den akademiska världen. All form av diskriminering skall motverkas. Till viss del kan den mycket ojämna könsfördelningen bland de främsta anställningarna inom högskolan förklaras av ojämställda förhållanden i det förflutna. Genom det strikta meriteringssystem som råder inom högskolan lever historiska mönster kvar och påverkar den nuvarande situationen. Men även förekommer diskriminering av kvinnor. Det finns en rad jämställdhetsbefrämjande åtgärder som bör genomföras och vidareutvecklas. Ökad öppenhet och klarhet när det gäller urval och antagningar skapar förutsättningar att bryta upp invanda mönster. De kriterier utifrån vilka anställningar sker skall vara tydliga. På så sätt motverkas att kompetenta kvinnliga sökande förbigås. De organ som bereder anställningar inom högskolan skall i görligaste mån ha en jämställd representation av kvinnor och män. Det är viktigt att alla löne- och anställningsvillkor bygger på kompetens och attraktivitet på arbetsmarknaden och inte på kön. Det gäller att lärosätena aktivt arbetar med både rekryteringen av studenter av underrepresenterat kön och miljön på utbildningarna för att såväl kvinnliga som manliga studenter skall ha likvärdiga möjligheter att utbilda sig inom det område som intresserar dem. En stor del av det praktiska jämställdhetsarbetet måste bedrivas på varje arbetsplats inom högskolan. Det är där grunden läggs för jämlika villkor för kvinnor och män i utbildningens och forskningens vardag. För alla högskolor eller enheter inom högskolan borde det vara självklart att ha en formellt utarbetad och aktuell jämställdhetsplan. Där bör särskilt uppmärksammas utformningen av antagningen av doktorander så att kvinnor inte missgynnas. Arbetstider och arbetsformer bör vara anpassade så att både manliga och kvinnliga anställda kan förena yrkes- och familjeliv. Det är också viktigt att ett genusperspektiv anläggs i själva undervisningen. 7.2.6Möjlighet att kombinera elitidrott och högskolestudier Svenska idrottare på elitnivå bör kunna bedriva högskolestudier parallellt med sin idrottssatsning. Det är viktigt att en elitidrottare efter sin karriär som aktiv har goda förutsättningar för ett nytt yrkesliv, inte minst med tanke på att de ekonomiska villkoren varierar stort mellan olika idrotter och mellan manliga och kvinnliga idrottsutövare. I syfte att underlätta för elitidrottare att studera vid högskolan har vissa lärosäten, bl.a. , , och , utvecklat samarbeten med och olika specialidrottsförbund. Högskolestudier i kännetecknas av stor flexibilitet genom framför allt möjligheterna till en individuell anpassning av studiegången och utbudet av distansstudier. Flexibiliteten är en viktig förutsättning för möjligheten att kombinera elitidrott och högskolestudier. Regeringen ser positivt på det samarbete som vissa lärosäten har utvecklat med och olika specialidrottsförbund. Det är viktigt att erfarenheterna från dessa tas till vara och att en fortsatt utveckling sker av denna typ av samarbeten, som också innebär en viktig profilering av medverkande lärosätens verksamhet. 7.2.7Uppdrag angående förkortad utbildningstid inom sjuksköterske- och lärarutbildningarna fick , och i uppdrag att utarbeta konkreta modeller för validering, för tillgodoräknande av kunskaper och yrkeserfarenheter för förkortad utbildningstid inom sjuksköterskeutbildningen och lärarutbildningen med inriktning mot och förskola. Resultaten från uppdraget presenterades i Rapport från utredningen angående förkortad utbildningstid inom sjuksköterske- och lärarutbildningarna (U2006/3221/UH). Eftersom valideringen måste vara individuell konstateras i rapporten att man måste räkna med stora individuella variationer i valideringens resultat. Detta ger i sin tur krav på individuella utbildningslösningar, vilket ställer stora krav på flexibilitet och tillgänglighet på lärosätena. En student kan behöva komma och gå i den reguljära utbildningen. Utbildningstiden kommer då troligtvis att kunna avkortas i reell studietid om än inte i någon större utsträckning i kalendertid. Den individuella hanteringen innebär också att det krävs goda resurser för antagning och tillgodoräknande grundat på reell kompetens. Av rapportens redogörelse för den validering och metodutveckling som förekommer i lärarrespektive sjuksköterskeutbildningar i , framgår att det finns mest erfarenhet av detta arbete inom lärarutbild- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En förklaring till detta kan enligt rapporten vara att sjuksköterskeyrket är ett legitimationsyrke och därför omgärdas av både formella och informella hinder. Lärarutbildningen är uppbyggd med större valmöjligheter när det gäller inriktningar, specialiseringar etc. Detta gör lärarutbildningen mer tillgänglig än sjuksköterskeutbildningen för att validera kunskaper och kompetens i förhållande till utbildningens krav. Omfattningen av antalet möjliga poäng att tillgodoräkna varierar stort utifrån individernas bakgrund. Inom ramen för lärarutbildningen förekommer tillgodoräknande av upp till ca 40 poäng. Av de få lärosäten som överhuvudtaget har rutiner för tillgodoräknande inom sjuksköterskeutbildningen uppgår antalet poäng till maximalt 7. Arbetsgruppen konstaterar att deras genomgång av lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens inte ger stöd för någon förenklad modell för hur denna metod kan användas för att generellt avkorta en utbildning. Däremot kan de förslag som redovisas utifrån exemplifierade modeller utvecklas och tillämpas av varje lärosäte och även anpassas till de specifika förutsättningar som gäller för respektive utbildning. Arbetsgruppen bedömer vidare att det är viktigt att information om möjligheter till validering når ut till presumtiva studenter. Av rapporten framgår tydligt att lärosätena har betydligt mer kunskap om bedömning av reell kompetens inom lärarutbildningen än inom sjuksköterskeutbildningen. Det framgår också att tillgodoräknande inom ramen för sjuksköterskeutbildningen innebär andra utmaningar jämfört med lärarutbildningen. Regeringens bedömning är att det fortsatt är viktigt att utveckla möjligheterna att tillvarata den reella kompetensen. Rapporten bör kunna bidra till att utveckla högskolans instrument för validering och tillgodoräknande av kunskaper och yrkeserfarenhet för bl.a. undersköterskor och barnskötare. Resultaten bör även kunna ge synergieffekter som kan komma andra utbildningar och yrkeskategorier till del. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 överlämnade studieavgiftsutredningen betänkandet Studieavgifter i högskolan (SOU 2006:7). Utredningens huvudsakliga uppgift var att föreslå en ordning som innebär att statliga universitet och högskolor skall ta ut avgifter av studenter från länder utanför EES för grundläggande högskoleutbildning. Vidare skulle också övervägas om det bör finnas möjligheter att ta ut avgifter av doktorander från länder utanför EES för forskarutbildning. I uppdraget ingick även att föreslå hur en bestämmelse om studieavgiftsfrihet för studenter från länder inom EES kan utformas i högskolelagen. I betänkandet föreslås att utbildning på grundnivå och avancerad nivå för studenter från länder utanför EES skall finansieras genom avgifter som fastställs av varje högskola. Avgifterna skall beräknas så att de utöver själva utbildningskostnaderna täcker kostnaderna för stöd och service. Utredningen påpekar att avgiftssystemet inte bör införas isolerat, och nämner ett antal insatser som behöver ingå i en strategi för att avgiftssystemet skall ge önskvärda resultat. Till exempel föreslås att ekonomiskt stöd till avgiftsskyldiga studenter skall ges genom de stipendiesystem som svarar för. rekommenderas därför få ytterligare medel för stipendier. Utredningen är inte beredd att förorda att avgifter skall kunna tas ut av enskilda doktorander. Anledningen är dels att inte komplicera dialogen mellan högskolor och externa forskningsfinansiärer, dels att de flesta doktorander får ersättning av högskolan för att genomgå forskarutbildning vilket gör att det inte finns naturliga förutsättningar för ett avgiftssystem. Däremot anser utredningen att möjligheterna till uppdragsutbildning på forskarnivå bör övervägas. Remissvaren skall vara inkomna . Syftet med de statliga myndigheternas kompetensförsörjning är att säkerställa att kompetens finns för att uppnå verksamhetens mål, på både kort och lång sikt. Myndigheterna redovisar sin kompetensförsörjning i årsredovisningen. I regleringsbrevet angavs att universitet och högskolor särskilt skall redovisa vilka övergripande, långsiktiga mål som gäller för myndighetens kompetensförsörjning avseende kärnkompetens (lärare och forskare) samt vilka mål som gäller för lednings- och stödkompetens. De långsiktiga målen avseende kärnkompetens skall ta hänsyn till bl.a. behovet av forskarutbildade, vetenskaplig och pedagogisk meritering efter doktorsexamen samt tydliga karriärvägar och anställningsvillkor. Redovisningarna ligger till grund för regeringens uppföljning och utvärdering av myndigheternas arbetsgivarpolitik och kompetensförsörjning. Av redovisningarna framgår bl.a. följande. Antalet anställda vid landets universitet och högskolor 2005 var 61 500 personer. Omräknat motsvarar detta 50 600 heltidspersoner vilket utgör drygt en fjärdedel av all statligt anställd personal. Andelen lärare och forskare är ; en andel som legat relativt . I jämförelse med 2004 har antalet anställda minskat . Minskningen har skett i de flesta anställningskategorier, men antalet professorer och lektorer har ökat något. Andelen av den forskande och undervisande personalen som har doktorsexamen har kontinuerligt ökat och uppgick . Andelen av personalen som har utländsk bakgrund är betydligt högre inom högskolesektorn än inom staten som helhet. Genomsnittsåldern för personalen vid universiteten och högskolorna ligger nära genomsnittsåldern vid samtliga statliga myndigheter. Sjukfrånvaron fortsätter att sjunka för högskolemyndigheterna såväl som för statliga myndigheter totalt. Kvinnor utgör drygt hälften av alla anställda personer vid universitet och högskolor. Bland den forskande och undervisande personalen fortsätter andelen kvinnor att öka och utgjorde 2005, men bland professorerna var andelen . Lärosätena har generellt ett målmedvetet arbete för att öka andelen kvinnor såväl bland professorer som på ledande befattningar. Detta till trots går utvecklingen tämligen trögt. För att uppfylla de övergripande och långsiktiga mål som gäller för lärosätenas kompetensförsörjning värnar de bl.a. den egna arbetsmiljön för att kunna rekrytera och behålla kvalificerad personal. Dessa övergripande planer är dock för många lärosäten ännu relativt outvecklade. De flesta lärosäten beskriver på olika sätt i sin övergripande plan de kommande pensionsavgångarna. Majoriteten av dessa lärosäten ser ingen överhängande fara för den framtida kompetensförsörjningen, även om enskilda ämnen kan få problem. Många lärosäten ser ett strukturellt problem för de nydisputerade. Flera lärosäten arbetar med att skapa bättre karriärvägar efter disputation, bl.a. genom att inrätta fler postdoktorala anställningar. När det gäller övergripande och långsiktiga mål för lednings- och stödkompetens framhåller alla lärosäten på olika sätt behovet av insatser för att förbättra jämställdheten. Universiteten och högskolorna har generellt sett en fungerande kompetensförsörjning. Landets lärosäten arbetar på olika sätt aktivt med att uppnå etnisk och kulturell mångfald, en god arbetsmiljö med minskad sjukfrånvaro och ökad jämställdhet. Lärosätena är medvetna om de utmaningar som de kommande pensionsavgångarna ställer på verksamheten samt behovet av jämn könsfördelning inom de olika personalkategorierna. 7.2.10 Finskt språk- och kulturcentrum anvisades 2002 för uppbyggnad av ett finskt språk- och kulturcentrum. Centrumet har inriktning mot den sverigefinska populationen, dess kultur och sverigefinskans villkor. Centrumet bedriver också utbildning i finska och ger kurser om . Antalet studerande varierar mellan 30 och 70 beroende på termin. Vidare har initiativ till samarbete tagits mellan finskundervisande institutioner i och med relevanta institutioner i . finansieras verksamheten genom högskolans anslag. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen utgår från att verksamheten kommer att fortsätta inom ramen för högskolans reguljära anslag. Universitet och högskolor har i regleringsbrev haft i uppdrag att redogöra för hur lärosätet har arbetat med att införliva kunskap om FN:s konvention om barnets rättigheter () i utbildningar där sådan kunskap bedöms betydelsefull. Utgångspunkten har varit det arbete och de slutsatser som redovisar i sin rapport angår högskolan, Rapport från ett regeringsuppdrag (2003:6 R). Av lärosätenas redovisningar framgår att behandlas i ett stort antal olika utbildningar. Särskilt vanligt är att utbildning om konventionen ingår i lärarutbildningarna, och då oftast inom det allmänna utbildningsområdet. Där utgör ofta en del av den obligatoriska kurslitteraturen och flera universitet och högskolor anger att konventionen ses som ett viktigt styrdokument. Även inom vårdutbildningarna är utbildning om vanligt förekommande. Utbildning om konventionen förekommer också inom t.ex. humanistiska och samhällsvetenskapliga områden, liksom inom vissa konstnärliga utbildningar. Att sprida kunskap om är ett viktigt inslag i förverkligandet av konventionen i . Enligt den strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171) som en enhällig riksdag antagit bör på olika sätt behandlas i utbildningar för de yrkesgrupper som skall arbeta med barn. berör ett stort antal samhällsområden, allt ifrån barnets rätt till kultur till frågor om levnadsstandard och hälsa. Det finns av den anledningen många utbildningar där studenternas kunskap om kan komma att få betydelse för flickors och pojkars livsmiljö och välbefinnande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.2.12 Forskning och forskarutbildning Den kraftiga ökningen av antalet examinerade som har präglat ser ut att ha planat ut. Minskningen av antalet personer som påbörjade forskarutbildning har fortsatt. Nybörjarantalet 2005, knappt 2 800 personer, är det lägsta . Könsfördelningen bland nybörjarna i forskarutbildning var jämn både 2004 och 2005. Även bland samtliga aktiva doktorander har könsfördelningen blivit jämnare och 2005 var kvinnor och män. Inom vissa områden är den dock mer ojämn. Den genomsnittliga nettostudietiden för både kvinnor och män som avlade doktorsexamen var knappt med en bruttostudietid på omkring . Någon förändring av dessa tider har inte skett . har andelen av nybörjarna som tar ut doktorsexamen ökat, och den tid inom vilken det sker minskat. Den summerade examensfrekvensen har enligt ökat från till . Andelen nybörjare som tagit ut doktorsexamen har ökat märkbart från av nybörjarna och första halvan av till 2001. Huvuddelen av forskarutbildningen bedrivs vid de äldre universiteten. De fyra yngsta universiteten samt högskolorna med vetenskapsområde står tillsammans för av landets forskarutbildning. Vid lärosätena bedrivs ett aktivt arbete för att utveckla kvaliteten och effektiviteten i forskarutbildningen. Åtgärderna handlar ofta om förstärkt handledning och studieuppföljning, men insatser görs avseende allt från antagningsprocessen till undersökningar bland avnämare och tidigare examinerade. Effektiviteten i forskarutbildningen har långsiktigt förbättrats och lärosätena arbetar fortlöpande för att förbättra utbildningen, t.ex. genom att följa upp och ta tillvara erfarenheter från tidigare doktorander och avnämare. 7.2.13 Tillgänglighet för funktionshindrade Enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken har uppdrag givits åt universitet och högskolor att upprätta och inkomma med handlingsplaner för hur lokaler, verksamhet och information skall bli tillgängliga för personer med funktionshinder. De flesta universitet och högskolor har vidtagit åtgärder vid nybyggnation och ombyggnad av befintliga lokaler. Inredning och utrustning som behövs för personer med funktionshinder beaktas också i lokalplaneringen. och högskolor har anlitat tillgänglighetskonsulter när det gäller arbetet med fysisk tillgänglighet. Ett fåtal av lärosätena anser att de har en godtagbar fysisk grundtillgänglighet, men inventeringar av lokaler fortsätter. och högskolor arbetar med att anpassa sina webbplatser enligt riktlinje eller att på annat sätt göra informationen mer tillgänglig för funktionshindrade. Arbetet har kommit olika långt. har utvecklat sin hemsida med talsyntes för att göra informationen mer tillgänglig för synskadade studenter, men även för studenter med specifika lässvårigheter/ dyslexi. Ett antal universitet och högskolor har föreläsningar och seminarier riktade till all personal om svensk handikappolitik samt tillgänglighet och bemötande av personer med funktionshinder. Majoriteten av universitet och högskolor har talbokstillstånd vilket innebär att de kan ladda ned studielitteratur från Talboks- och och överföra talböcker lokalt till CD- eller DVD-skivor till studenterna. Vid några få lärosäten finns resursrum för studenter med dyslexi eller annan funktionsnedsättning eller t.ex. datorarbetsstationer med specialprogram för studenter med läs- och skrivsvårigheter. I enstaka fall förekommer också att lärosätena anställer speciell personal som dyslexipedagoger eller specialpedagoger för att stödja studenterna. Av de handlingsplaner för ökad tillgänglighet som lärosätena redovisat framgår att de flesta av universiteten och högskolorna följer riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning. I arbetet med handlingsplanerna ingår målsättningen att lyfta fram funktionshinderperspektivet. Regeringen bedömer att lärosätenas arbete med handlingsplanen för ökad tillgänglighet för funktionshindrade är ett viktigt arbete som fortsatt bör utvecklas för att främja förbättrade studievillkor för personer med funktionshinder. Pris- och löneomräkningen är en sammanvägd omräkning som består av tre delar, en lönedel, en hyresdel och en del för övrig förvaltning. Som underlag för omräkningen av lönedelen beräknar () ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för arbetare och tjänstemän inom tillverkningsindustrin. Omräkningen av hyresdelen görs i två delar. De hyresavtal som inte skall omförhandlas dvs. det år som omräkningen avser, genererar en omräkning som motsvarar av konsumentprisindex. För de hyresavtal som skall omförhandlas , dvs. det aktuella året, beräknar Statskontoret ett hyresindex, som bl.a. baseras på prisutvecklingen på marknaden. Slutligen gör , med hjälp av prisökningstal som fastställts av SCB, omräkning av den del som avser övrig förvaltning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Pris- och löneomräkningen utgör ett vägt genomsnitt för samtliga anslag till grundutbildning samt till forskning och forskarutbildning och samma omräkning används för samtliga lärosäten. För anslaget 16 25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning begärs uppgifter om fördelning på löner, hyra och övrig förvaltning från berörda landsting. Med dessa uppgifter beräknas ett sammantaget genomsnittligt omräkningstal för samtliga ovan uppräknade anslag. Detta omräkningstal kan sedan komma att justeras uppåt eller nedåt till följd av inträffad retroaktivitet i löne- eller hyresuppräkning från föregående budgetår. Omräkningstalet används sedan som pris- och löneomräkning även för anslagen 16 25:69 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. samt 16 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Inom högskolesektorn har lärosätenas anslag och anslagsposter för grundutbildning och forskning pris- och löneomräknats för . Förändringar av anslag till grundutbildning I kapitlet Insatser, avsnittet Dimensionering av högre utbildning, redovisas den föreslagna ökningen av antalet högskoleplatser fördelat på lärosäten. I tabell 7.10 framgår de resursförändringar som föreslås . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.10 Förändring 2007 av anslagen till grundutbildning Förändring av anslag till forskning och forskningsutbildning föreslås att anslagen till forskning och forskarutbildning ökar i enlighet med den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). Anslaget till universiteten ökar även med ytterligare . Vidare ökar vissa universitets anslag med ytterligare med anledning av förstärkningen avseende pensioner till läkare med kombinerad anställning som Resursfördelningen mellan olika vetenskapsområden m.m. framgår under respektive universitets och högskolas anslag för forskning och forskarutbildning. Tabell 7.11 Förändring av anslagen till forskning och forskarutbildning Vidare anges i tabell 7.12 planeringsförutsättningar på anslagen för forskning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och forskarutbildning för respektive universitet och högskola. Ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi, naturvetenskap, teknik och farmaci har räknats upp till följd av den kvalitetsförstärkning som regeringen föreslår i föreliggande proposition. Till detta har samtliga ersättningsbelopp räknats upp med pris- och löneomräkningen på . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 beloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för vara: Tabell 7.13 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, 1Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning. 2Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot samt utbildning vid /vid . Den högre utbildningen måste ges förutsättningar att vara en utbildning i världsklass. Den högre utbildningens och forskningens frihet skall garanteras. Förutsättningar skall skapas för att utveckla och bibehålla starka, självständiga lärosäten. Studenter och lärosäten skall ges goda förutsättningar för internationellt samarbete och utbyte. Kvalitetsförbättringar i den högre utbildningen ges högsta prioritet. Ökade resurser måste också tillföras forskarutbildningen för att ge förutsättningar för att uppnå en verksamhet med hög kvalitet och trygga villkor.