prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — omkom en totalförsvarspliktig i tjänsten i . Till detta kommer att två personer dödades under tjänstgöring i utlandsstyrkan. Det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter arbetet med att undanröja riskerna för dödsfall och svåra skador i tjänsten. Utgångspunkten måste vara att ingen skall skadas eller omkomma i tjänsten. Kompetensförsörjningsområdet har till stor del präglats av Försvarsmaktens arbete med ett reformerat personalförsörjningssystem. Detta har även avsett frågor som rör anpassning av officersutbildningen till de kvalitetskrav som gäller för högskoleutbildning, sök- och intresseförfarande till Försvarsmaktens befattningar, karriärväxlingsmöjligheter samt lämplighetsprövning (urval). Utbildningsstoppet inom yrkesofficersutbildningen har inneburit att antalet studenter varit reducerat. Ett förändringsarbete avseende det reformerade militära skolsystemet har bedrivits och för den grundläggande yrkesofficersutbildningen har kursplaner tagits fram i samverkan mellan . Den granskning som gjorde av officersutbildningen (Fö2005/3045/MIL) har bl.a. omfattat detta arbete. Den tidigare regeringen har tidigare redovisat sin syn på att officersutbildningen så långt som möjligt bör jämställas med högskoleutbildning. , Officersutbildningen i , visar att det arbete som bedrivits av Försvarsmakten och Försvarshögskolan i syfte att anpassa officersutbildningen till de kvalitetskrav för gäller för högskoleutbildning i stora delar varit framgångsrikt. Rapporten konstaterar att den högre officersutbildningen som bedrivs vid är högskolemässig och håller hög kvalitet men att vissa brister finns inom den grundläggande officersutbildningen. Försvarsmakten och Försvarshögskolan har arbetat för att åtgärda de brister som påpekats och har granskat de vidtagna åtgärderna. Detta uppdrag redovisades och ligger till grund för den fortsatta beredningen i . Regeringen kan konstatera att det reformarbete som bedrivits har präglats av en hög ambition. Regeringen avser återkomma i denna fråga. Den tidigare regeringen har gett myndigheter inom det militära och civila försvaret i uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram förslag till jämställdhetsintegrerade mål och resultatindikatorer. Myndigheternas underlag har integrerats i styrningen av desamma, t.ex. via regleringsbreven. Försvarsmaktens arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den verksamhet som myndigheten utför fortsätter. Myndighetens arbete med lönekartläggning, såsom redovisats i avsnitt om arbetsgivarfrågor, och en handlingsplan för jämställda löner har fortsatt. har Försvarsmakten utvecklat en ny handlingsplan, Försvarsmaktens gemensamma jämställdhetsplan för perioden 20062008 (kompletteras på förbanden med åtgärdsplan och lönekartläggning). Tre områden prioriteras särskilt: att öka andelen kvinnor som officerare, totalförsvarspliktiga och chefer, att aktivt arbeta för att underlätta kombinationen arbete och föräldraansvar samt att uppmärksamma och åtgärda osakliga löneskillnader mellan män och kvinnor. En annan målsättning är att trakasserier p.g.a. kön eller sexuella trakasserier inte skall förekomma och Försvarsmakten har vidtagit en mängd åtgärder för att motverka förekomsten av trakasserier. Cheferna spelar en viktig roll i arbetet. Ett händelserapporteringssystem för samtliga former av trakasserier och diskrimineringsgrunder har tagits fram och redovisat till () . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten har vidare utarbetat en Handlingsplan för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk och religiös tillhörighet eller funktionshinder. Planen innehåller mål, definitioner och åtgärder som skall visa vägen för ökad likabehandling. Förslag till Plan mot diskriminering p.g.a. sexuell läggning och könsidentitet har även utarbetats. Försvarsmakten har fortsatt arbetet med att förbättra situationen för homobi- och transpersoner. Målet är att ingen, vara sig anställd eller totalförsvarspliktig, mot sin vilja skall behöva dölja sin sexuella läggning för chefer och kollegor. Försvarsmakten, Försvarshögskolan och har redovisat uppdraget att ta fram strategier för att motverka ogynnsamma attityder och skapa ett ledarskap som bidrar till en arbetsmiljö som främjar jämställdhet och mångfald. Försvarsmakten har genomfört utbildning om säkerhetsrådsresolution (Kvinnor, fred och säkerhet) för kvinnor och män som skall tjänstgöra internationellt. Utvecklingspartnerskapet Genderforce har även bedrivit ett arbete . Arbetet har fokuserats på att anlägga ett genusperspektiv i internationell krishantering och har bedrivits tillsammans med ett antal övriga myndigheter och organisationer. Inom Försvarsmakten utarbetas en s.k. uppförandekod som avses gälla för kvinnor och män som skall tjänstgöra internationellt. tog Försvarshögskolan fram en mångfaldsplan även innehållande en plan för att motverka diskriminering. fastställdes även myndighetens jämställdhetsplan. Samtliga planer innehåller mål som skall stödja myndighetens strävan att motverka alla former av diskriminering. Försvarshögskolans långsiktiga mål gällande könsfördelning bland anställd personal är att uppnå en könsfördelning med 60/40 mellan män och kvinnor, mot dagens könsfördelning på 70/30. Myndigheten har i sin delårsrapport redovisat hur arbetet med jämställdhetsintegrering av verksamheten fortskrider bl.a. i form av utbildningsinsatser, seminarier och inventeringar. inarbetades övergripande mål för funktionshinder och sexuell läggning i arbets- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Ett utbildningsmaterial med fokus på systematiskt arbetsmiljöarbete, som tar upp ansvar och roller, utarbetades vidare . har arbetat för att öka jämställdheten. I de interna ledarutbildningarna ingår information om hur arbetet med jämställdhets- och integrationsfrågor skall bedrivas vid bl.a. nyrekrytering. För att säkerställa att ingen diskrimineras görs alltid en jämförande meritförteckning när en tjänst varit utannonserad. har reviderat handlingsplanen mot sexuella trakasserier och kränkande särbehandling. Handlingsplanen omfattar samtliga typer av kränkningar och inkluderar homosexuella, bisexuella och transpersoner. Att öka andelen chefer, projektledare och laboratorer- och forskningschefer som är kvinnor är ett angeläget mål i myndighetens jämställdhetsarbete. Totalförsvarets forskningsinstituts jämställdhetsmål var att andelen projektledare som är kvinnor skall vara högre än samt att andelen laboratorer och forskningschefer som är kvinnor skall vara högre än . Målet är uppsatt efter ambitionen att fördelningen av kvinnor och män i chefspositioner skall motsvara fördelningen bland myndighetens anställda i stort. Detta mål har uppnåtts . Myndigheten har som mål att öka andelen anställda kvinnor samt andelen kvinnor som är chefer. Avseende mångfald har rekryteringen av kvinnor och män med annan härkomst än svensk ökat. har samlat policy och handlingsplaner mot diskriminering i ett underlag gällande kränkande särbehandling. Där framgår att det finns en s.k. nolltolerans för kränkande särbehandling och diskriminering inom myndigheten. Myndigheten har mål för kompetensförsörjningen som bland annat innebär jämnare könsfördelning. Målen har inte nåtts. Myndigheten ser möjligheter till en jämnare könsfördelning först , eftersom antalet medarbetare som når pensionsåldern kommer vara hög . Arbetet för att upptäcka, förhindra och åtgärda osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män har fortsatt. Myndigheten fortsätter att arbeta mot målet att vardera könet skall vara representerat till i respektive personalkategori. Arbetet försvåras av låg personalrörlighet. I arbetet för etnisk och kulturell mångfald har myndigheten anordnat utbildningstillfällen för personalen. Enligt regleringsbrevet skulle myndigheten genomföra av ett projekt i syfte att bättre förbereda ungdomar med utländsk bakgrund inför mönstring, antagningsprövning och plikttjänstgöring. Regeringen bedömer att arbetet som pågår bidrar till att synliggöra den problematik som finns avseende diskriminering. Myndigheterna har kommit olika långt inom olika områden och arbetet med att främja jämställdhet och mångfald samt att motverka alla former av diskriminering behöver fortsätta med en höjd ambitionsnivå. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet finansieras genom utbildningsuppdrag och organisationsstöd. Försvarsmakten har betalat ut till de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet vilket är mindre än 2004. har betalat ut i organisationsstöd till 4 av de totalt 23 frivilliga försvarsorganisationerna. Vidare har betalat ut sammanlagt i uppdragsmedel till 10 frivilliga försvarsorganisationer. Utbildningsuppdragen har främst syftat till att möta behoven vid svåra påfrestningar på samhället i fred och genomförts inom de områden som bedöms ge ett väsentligt tillskott till samhällets krishanteringsförmåga. överfördes till för att fördelas till frivilligorganisationers arbete att stärka den enskilda människans förmåga att hantera det egna skyddet. Lämnade bidrag har använts till att genomföra utbildning inom bl.a. första hjälpen, säkerhet och överlevnad samt brandkunskap. bedömning är att den enskilda människans förmåga har stärkts genom de kurser som frivilligorganisationerna har genomfört. betalade ut till frivilliga försvarsorganisationer för deras arbete med att stödja utvecklingen av frivillig försvarsverksamhet i , , , , och . Den stödjande verksamheten i , , och kommer att avslutas . Verksamheten i och kommer att avslutas . Utbildningsverksamheten på uppdrag av Försvarsmakten har genomförts med lägre antal deltagare och utbildningsdagar än föregående år. Försvarsmakten uppger att en anledning till detta är att Försvarsmaktens anslag har reducerats. En annan förklaring är att personal från de frivilliga försvarsorganisationerna deltog i insatser i anslutning till stormen , vilket påverkade flera kårers och förbunds förmåga att genomföra ordinarie verksamhet. Försvarsmakten redovisar att nuvarande insatsorganisation har behov av att de frivilliga försvarsorganisationerna bemannar ca 12 000 befattningar, varav ca 11 000 i hemvärnet. har ca 11 900 personer ingått frivilligavtal med Försvarsmakten, varav ca 9 400 i hemvärnet. Försvarsmakten anger att myndighetens behov av kompetenser och förmågor skall vara styrande för uppdragen till de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen delar denna uppfattning. Regeringens sammanfattande bedömning är att den genomförda verksamheten har uppfyllt målen för verksamheten. beslut om försvarspolitisk inriktning innebar ytterligare förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation. 16 organisationsenheter lades ned. I allt väsentligt har avvecklingen av dessa enheter slutförts. De nya organisationsenheterna Marinbasen, , Luftstridsskolan och Försvars- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 maktens tekniska skola har inrättats. Likaså har de beslutade omlokaliseringarna, bl.a. Artilleriregementet till och till /, genomförts. Med utgångspunkt i beslut med anledning av propositionen Avveckling av militärdistriktsorganisationen har Södra, Mellersta och Norra militärdistriktsstaberna liksom ledningsgrupperna i och lagts ned (prop. 2004/05:160, bet. 2005/06: FöU2, rskr. 2005/06:28). Avvecklingen av dessa enheter har samordnats med den övriga avvecklingen ortvis. Försvarsmakten bedömer att avvecklingen kommer att kunna slutföras . inrättades inom Högkvarteret fyra säkerhets- och samverkanssektioner lokaliserade till Revinge, , och . Sektionerna leder säkerhetstjänsten samt samordnar och samverkar med civila myndigheter. De förändringar av verksamheten i som innefattades i beslut om försvarspolitisk inriktning har genomförts. Detta innebär bl.a. att Försvarsmaktens vinterenhet har bemanning i och , att vinterutbildning av nationella och internationella enheter genomförs i och att utbildning och utveckling av jägarförband är lokaliserad till . Kopplat till frågorna om verksamhet i har arbetet fortsatt med att utveckla den internationella militära test-, utbildnings- och övningsverksamheten i (ITÖ). Försvarsmakten och skall i ett gemensamt projekt utveckla ITÖ och belysa frågor om bl.a. organisationsform för ITÖ, svensk ambitionsnivå och marknadsföring. I årsredovisningen behandlar Försvarsmakten grundorganisationsförändringarna i enlighet med den utvecklade modell som regeringen anvisade i propositionen Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43) . Redovisningen enligt den utvecklade modellen skall göras genom ett antal grundläggande termer som visar utvecklingen per ort och förband. Syftet med modellen är att förbättra regeringens möjligheter att följa upp verksamheten. I årsredovisningen redovisar Försvarsmakten också införandet av en ny organisation i . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 för denna förändring har varit att öka organisationens flexibilitet, förbättra styrning och samordning, öka kvaliteten i arbetet samt att minska kostnaderna för den centrala ledningen. Organisatoriskt har Högkvarteret omorganiserats till en s.k. resursorganisation. Detta innebär att kompetenskategorier har förts ihop till avdelningar. kan enligt myndigheten liknas vid en personalpool från vilken de verksamhetsansvariga beställer kompetens. De grundorganisatoriska förändringar som ingick i beslut om försvarspolitisk inriktning har genomförts. 3.7.1.3Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Materielförsörjningen har präglats av behovet att revidera tidigare planering i syfte att skapa handlingsutrymme på kort sikt. Detta för att inrymma nytillkomna behov av materielanskaffning med krav på kort leveranstid såväl till pågående internationella operationer som den nordiska snabbinsatsstyrkan. Fortsatta åtgärder har vidtagits för att implementera materielförsörjningsstrategin. Styrningen av materielförsörjningen har bl.a. utvecklats genom förändrade krav på redovisning och återrapportering i Försvarsmaktens regleringsbrev. Exempel på detta är redovisningar om genomförda satsningar inom de utpekade nischområdena och utfallet av materielinvesteringar. Försvarsmakten har även fått i uppdrag att redovisa det samlade behovet av inhemsk kompetens för vidmakthållande av materiel och system. Inriktningen mot ett utökat internationellt samarbete implementeras successivt i Försvarsmaktens materielförsörjningsprocess, bl.a. genom att Försvarsmakten utgår från ett budgetantagande om kostnadsdelning i internationellt samarbete för utvecklingsprojekt. Materielförsörjningen har genom arbetet med att omhänderta nytillkomna materielbehov visat förmåga till nödvändig flexibilitet. Graden av planeringsmässig handlingsfrihet i materielförsörjningen har ökat. Ett viktigt element för att kunna bedöma hur materielförsörjningen utvecklas är redovisningen av spårbarhet mellan Försvarsmaktens operativa behov och materielplaneringen. Inom detta och ytterligare några områden finns det behov av en utvecklad redovisning. återstår också arbete med att implementera materielförsörjningsstrategin genom att i högre grad tillämpa direkt anskaffning och i lägre grad beställa utveckling av materiel. Materiel för har tillförts Försvarsmakten. Leveranser av tillförda system, viktigare materiel och studieverksamhet redovisas under respektive stridskraft. Särskilda resurser har tidigt avdelats för att forcera förändringar av infrastrukturen i , , och . I ett senare skede har förändringar påbörjats i och . Arbetet med avveckling har prioriterats till garnisonsorterna. Avvecklingen har genomförts på det sätt som Försvarsmakten bedömer vara det mest fördelaktiga. Kostnaderna för avvecklingsverksamheten har sjunkit i förhållande till föregående år. Den största delen av Försvarsmaktens överskottsmateriel har skänkts bort med stöd av förordningen (2000:278) om gåvor och överföringar av överskottsmateriel hos Försvarsmakten. Försvarsmakten har skänkt överskottsmateriel till andra statliga myndigheter, kommuner, frivilliga försvarsorganisationer, humanitära biståndsorganisationer samt museal verksamhet. I mindre omfattning, och i andra hand, säljs Försvarsmaktens överskott. Som ett sista alternativ skrotas den övertaliga materielen. Kostnaderna för verksamheten 2004 var . var motsvarande kostnader . Förutom att Försvarsmakten blivit bättre på att prognostisera har även myndigheten arbetat fram bättre fungerande arbetsformer, vilka effektiviserat verksamheten. Försvarsmaktens beställningar av forskning och teknikutveckling (FoT) har som övergripande inriktning och syfte att bidra till myndighetens utveckling med nödvändig kunskap, kompetens och teknikförsörjning. har myndigheten fortsatt genomföra ett brett program för demonstratorer inom FoT. Omsättning med nya projekt görs efter behov när ekonomiska förutsättningar så medger. Verksamheten genomförs av i samverkan med industrin. har myndigheten utvecklat databasen för öppna forskningsrapporter så att den nu är tillgänglig för Försvarsmaktens olika enheter. De s.k. FoT-områdena som hade störst omfattning var: sensorer inkl. signaturanpassning, vapen, verkan och skydd, ledning, inkl. IT och samband samt undervattenssensorer och vapen. Försvarsmakten har fortsatt med att utveckla det internationella samarbetet inom ett materielprojekts samtliga faser. Viktigt informations- och kunskapsutbyte har genomförts med andra länder. Allt fler verksamheter fullföljs genom bi- eller multilaterala samarbeten. Av de olika internationella samarbetsformerna bedömer myndigheten den bilaterala som den konkreta och framgångsrika och den kommer även fortsättningsvis utgöra grunden för det internationellt materielutbyte. I och med avvecklingen av WEAG har Försvarsmakten riktat om sina resurser för att bidra till uppbyggnaden av () i . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Verksamheten har i huvudsak löpt enligt plan och inga större avvikelser har noterats. Den europeiska försvarsbyrån () har fortsatt omfattande projektarbeten inom områdena lednings- och sambandssystem, obemannade flygfarkoster samt stridsfordon. Därutöver har framsteg gjorts avseende konsolidering av den europeiska försvarsindustrin i och med att en uppförandekod för materielanskaffning antagits. Koden trädde i kraft och har anslutit sig till koden. har även övertagit projekten från det tidigare WEAG. Inom det så kallade sexnationerssamarbetet (Framework Agreement/Letter of Intent, FA/LoI) har implementeringsarbetet kommit långt och substantiella samarbeten har inletts inom ramen för områdena som rör harmonisering av militära krav, forskning och utveckling respektive säkerhetsskydd. Delar av resultatet har överlämnats till . Ett viktigt område där implementeringsarbetet inte kommit lika långt är leveranssäkerhet. Genom ökat samarbete och åstadkommande av skalfördelar kan kostnaderna för materielförsörjning minska. Långtidsvisionen, som utarbetats i samarbete mellan , och EU ISS () för att klarlägga framtida militära kapacitetsbehov för ESDP kan spela en viktig roll för fortsatt arbete. genomför bilateralt materielsamarbete med flera europeiska länder, men även med länder utanför . Det totala antalet övergripande bilaterala samarbetsavtal på regeringsnivå uppgår till mer än tjugo stycken. Flera bilaterala samarbetsprojekt kan även utvecklas genom samarbetet till multi- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 laterala projekt, vilket bl.a. kan minska kostnaderna för varje enskilt land. Export har blivit allt tydligare som ett medel att säkerställa försörjning av materiel och kompetens till det svenska försvaret och försvarsindustrin. Även möjligheterna till civil s.k. spin-off och civila synergieffekter motiverar exportstödet. Exportstödet har bedrivits samordnat och aktivt från och myndigheterna. Verksamheten inom exportstödsgrupper, s.k. Koordinations- och referensgrupperna, har ytterligare utvecklats och effektiviserats från att t.ex. omfatta specifika produkter till ett bredare produktområde och systemtänkande. Försvarsdepartementet har ytterligare utvecklat sin exportstödverksamhet i syfte att än bättre kunna främja industrins exportansträngningar. Försvarsmakten har genomfört ett antal nationella insatser . Dessa har varierat i nivå från mindre omfattande händelser som eftersök av försvunna personer, sjöräddning och omhändertagande av ammunitionseffekter. Mera omfattande insatser har genomförts efter orkanen samt stöd till efter . Ledning och genomförande av insatsverksamheten har legat på en kvalitativ god nivå. De internationella insatserna har skiftat i karaktär från observatörstill truppinsatser. Svensk närvaro har funnits i ett 15-tal olika insatsområden med en kontinuerlig personalstyrka om cirka 800 personer. Insatserna har genomförts inom ramen för FN, , EU och Nato. Försvarsmakten har övertagit ledningen av den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad, Provincial Re-construction Team (PRT) i Mazar-e-Sharif, inom ramen för ISAF. trädde en lag i kraft som ger polisen utökade möjligheter att begära stöd från Försvarsmakten vid terrorismbekämpning, lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terroristbekämpning. Försvarsmakten har utvecklat förmågan och beredskapen att genomföra internationella insatser. Detta innefattar att i samverkan med andra länder ha förmåga att förebygga och hantera kriser i och globalt samt att kunna verka i hela skalan av krishanteringsuppgifter från förtroendeskapande, konfliktförebyggande, fredsbevarande uppgifter till fredsframtvingande insatser och i vissa fall även stöd till humanitära insatser. har EU:s kapacitetsutvecklingsarbete inom ramen för EU Headline 2010 pågått fortlöpande. Utarbetandet av en behovskatalog, vilken identifierar de militära förmågor som EU behöver tillgång till för att kunna genomföra krishantering, såväl som , presenterades . Medlemsstaterna lämnade in sina anmälningar av förband till EU:s styrkekatalog . Efter att medlemsstaternas totala anmälningar sammanställts och värderats övergår processen övergå till att identifiera förmågebrister, dvs. i vilken utsträckning tillgängliga förband i styrkekatalogen uppfyller behoven enligt Headline 2010. Genom att delta i PARP-processen (Planning and Review Process) inom ramen för PFF- samarbetet och i samband härmed anmäla förband till aktuella styrkeregister, bl.a. OCC (Operational Capability Concept) Pool of Forces, utvecklar Försvarsmakten förbandens internationella interoperabilitet. genomfördes en översyn av befintliga s.k. partnerskapsmål. Därefter beslutade den tidigare regeringen att anta totalt 60 partnerskapsmål för Dessa partnerskapsmål omfattade anmälning av förband till av samma förband och enheter som tidigare anmälts till EU. Vid samma beslutstillfälle fattade regeringen beslut om att anmäla samma förband även till FN (, UNSAS). Samarbetet inom EU och Partnerskap för fred har haft en stor betydelse för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser. Försvarsmakten har genomfört följande större truppinsatser: ISAF (Assistance Force), Det svenska bidraget har bestått av cirka 120 personer ingående i ISAF Headquarters, säkerhetspluton och Military () ingående i den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad (Provincial Reconstruction Team, PRT) i Mazar-e-Sharif. UNMIL (United Nations Mission In ), Det svenska bidraget har bestått av 4 stabsofficerare och ett mekaniserat skyttekompani 90 om ungefär 230 personer. Det svenska kompaniet ingår i den irländska bataljonen som utgör UNMIL:s snabbinsatsstyrka. (European Union Force,) Det svenska bidraget har bestått av ungefär 80 personer. Huvuddelen av dessa personer har ingått i en multinationell logistikenhet. KFOR (Kosovo Force), Kosovo Det svenska bidraget har bestått av ungefär 330 personer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Utfallet för anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser i sin helhet och per insats framgår av tabellen nedan: Tabell 3.7 Utfallet för anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser 2005 Får användas först efter 1P P Fler boende på campen än planerat har minskat dygnspriset för samtliga boende på campen och detta ökar betalningsvilligheten hos deltagande länder.