prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Överföringen till AP-fonderna avser skillnaden mellan inbetalda socialavgifter och allmänna pensionsavgifter samt de statliga ålderspensionsavgifter som förs till AP-fonderna å ena sidan och de medel som rekvirerats från fonderna för utbetalda pensioner å den andra. Avsättningar till / upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Kärnavfallsfonden och Insättnings- garantinämndens fond. Jämfört med 2005 har avsättningen ökat kraftigt, beroende på att fonden för kompetenssparande på löstes upp under föregående år. Avsättningen till Kärnavfallsfonden har minskat något, i första hand beroende på att ersättningarna till reaktorinnehavare varit högre än föregående år. Fondens ränteintäkter har minskat mot bakgrund av bl.a. det låga ränteläget, men i stället har realisationsvinsterna ökat i samband med omplacering av tillgångar. Avsättningen till fond är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Jämfört med föregående år har avsättningen minskat. Det beror på lägre avkastning på portföljen, men även på utbetalningar i insättningsgaranti- verksamheten till följd av konkurserna i och Allmänna kapital AB. fonder visar nu små förändringar, medan de föregående år minskade kraftigt i samband med avveckling av fonder vid bildandet av den nya . Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 42. Kungl, Tekniska högskolan Summa lönekostnader efter eliminering Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med eller , i första hand beroende på ökade kostnader för pensionsavsättningar. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med eller . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av löne- summan. Myndigheternas inbetalda arbetsgivar- avgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Kostnaderna för statens tjänstepensioner ökade med , varav utbetalda pensioner ökade med och förändringen av försäkringstekniska avsättningar ökat med . Den kraftiga ökningen av kostnader för försäkringsteknisk avsättning beror på sänkning av räntan i de försäkringstekniska riktlinjerna, vilket höjer värdet av de framtida pensionerna och därmed skulden med ca . Se även not 43. Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av för statens avtalsenliga tjänstepensioner, inklusive avgifter till Kåpan (kompletterande ålderspension inom staten) och den individuella ålderspensionen. Pensions- premierna påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till och har därför eliminerats. Några myndigheter gör egna pensionsavsättningar. Dessa ingår också i angivna kostnader och elimineras inte. lönekostnad ökade bl.a. beroende på ökat antal anställda. Försvarsmaktens lönekostnad minskade , vilket främst beror på minskat antal anställda. Vid ökade lönekostnaden till följd av ökat antal anställda. Pensionskostnaden ökade med främst på grund av att inbetalningar gjorts av till kompletterande ålders- pension (KÅPAN) för personal som var anställda vid de allmänna försäkringskassorna . har genomfört två lönerevisioner samt rekryterat drygt 200 fler än de som avgått , vilket medfört ökade lönekostnader . Myndigheten har fått ett tillfälligt extra anslag för utökad skattekontroll som använts för att rekrytera 440 nya medarbetare. Lönekostnaderna vid ökade , vilket kan förklaras av ökade rekryteringskostnader till följd av regeringens beslut om lokalisering av verksamhet till . lönekostnader ökade , vilket förutom lönerevisioner och löneglidning även beror på avgångsersättningar till politiskt anställda samt avsättningar för sådana utbetalningar kommande år. lönekostnader ökade , vilket främst beror på att antalet anställda ökat till följd av inrättandet av Migrationsdomstolar och olika typer av insatser för att arbeta av balanser. lönekostnader minskade till följd av minskat antal anställda. Övriga personalkostnader som utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. ökade med , eller , jämfört med föregående år. Det är främst Försvarsmaktens, Rikspolis- styrelsens och kostnader som ökat. Som kostnader för lokaler redovisas myndigheters kostnader för hyrda lokaler. Redovisning per myndighet görs brutto och inkluderar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokal- kostnader som betalas till och . Försvarsmaktens minskade lokalkostnader med kan främst hänföras till att belastades med en avsättning för framtida hyresutgifter i samband med avveckling av lokaler. kostnadsökning för lokaler var . Av dessa är hänförliga till ökad lokalhyra och avser ökade kostnader för elektricitet. Lunds universitets lokalkostnader ökade med , vilket beror på att nya lokaler tagits i bruk . lokalkostnader ökade med , vilket främst beror på de nyinrättade migrationsdomstolarna. har minskat lokal- kostnaderna med , vilket till största del beror på att avvecklingskostnader för lokaler är lägre än 2005. Vissa garanti- och kreditkostnader Förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i beräknat nettovärde på skadefordringar Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte är av transfereringskaraktär. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de har en sådan karaktär att de kan variera kraftigt mellan åren och annars stör jämförelser mellan åren för driftkostnaderna i övrigt. avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemanget har minskat , därför redovisas en förändring i form av en kostnadsreduktion på . Det beror på att en positiv riskutveckling har lett till ett minskat reserveringsbehov för ett antal större engagemang samt att riskkoncentrationen minskade något, främst beroende på genom- förda återförsäkringar. kostnader för förändring av försäkringstekniskt nettovärde på fordringar minskade med sedan föregående år. Det beror på att de högst värderade fordringarna har betalats av och förändring av fordringarnas värde i garanti- verksamheten bruttoredovisas (jfr not 2, Intäkter av avgifter och andra ersättningar). redovisar kostnads- reduktion avseende återföring av tidigare gjorda avsättningar för garantiförluster. , övrig drift varor och tjänster Summa affärsverk, övrig drift varor Övriga driftkostnader reparationer, reparationer, diverse m.m. anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. Försvarsmaktens minskade driftkostnader avseende tjänster beror dels på att man 2005 gjorde stora avsättningar för omstrukturerings- kostnader, dels på att kostnaderna för materielkonsulter minskat 2006. driftkostnader avseende varor ökade 2006 främst beroende på fler leveranser av JAS 39 . minskade kostnader för varor beror främst på höga kostnader föregående år på grund av reaförluster vid försäljning av fastigheter. Utförsäljningen var en följd av försvarsbeslut . Svenska kraftnäts ökade driftkostnader beror på ökade kostnader för inköp av balanskraft på grund av högre elpriser 2006. , och har aktiverat mer än föregående år för investering i anläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnader för köp av varor och tjänster avseende produktion av försvarsmateriel, väganläggningar och bananlägg- ningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, självgående pjäser, fartyg och båtar. De minskade avskrivningskostnaderna jämfört med föregående år beror i huvudsak på den Avskrivningarna på beredskapsinventarierna är däremot i det närmaste oförändrade mellan åren. och avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsanläggningar. avskrivningar och nedskrivningar har minskat jämfört med föregående år beroende på att en nedskrivning av med som gjordes 2005. Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag Resultat från andelar i dotterföretag Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i intresseföretag Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag - totalt Resultat från andelar i dotterföretag Resultat från andelar i intresseföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatandelarna ökade med . har minskat resultatet med främst pga. att övriga rörelseintäkter minskat med . Överenskommelsen om kompensation för stängningen av innebar som en engångseffekt en nettointäkt på under föregående år. har detta främst kompenserats av förbättrat resultat på den tyska marknaden bl.a. genom högre elmarknadspriser och ökad elproduktion. Resultatet för är i stort sett oförändrat. Världsmarknadspriser och leveransvolymer fortsätter att ligga på en hög nivå. holding AB har förbättrat sitt resultat med . Den främsta förklaringen är större ökning av marknadsvärdet på dotterbolaget fastighets- tillgångar, minskad med därav följande ökning av skattekostnader. Akademiska hus AB har lägre resultat, vilket till största delen kan hänföras till att ökningen av fastigheternas mark- nadsvärde är lägre. Positiva värdeförändringar minskade med till . Som en följd av detta har skattekostnaden minskat med . har förbättrat resultatet med , vilket främst avser realisationsvinst på vid avyttring av industrirörelse samt värdeökning på skogsinnehavet med . har försämrat sitt resultat med , vilket främst förklaras av i ökade skattekostnader. ökade sitt resultat med . beror till största delen på att bolaget 2006 övergått till att redovisa i enlighet med IFRS, vilket bl.a. innefattar orealiserad värdeförändring på förvaltningsfastigheter på . Resultatminskningen för uppgår till . Skattekostnaden har ökat då föregående år inkluderar en positiv engångseffekt på avseende skattepåverkan av tidigare ackumulerade förlustavdrag. Resultatandelen från har försämrats med pga. att resultat motsvarande årets utdelning behandlas som skatteintäkt. Resultatet inklusive skatte- intäkt har förbättrats med . Resultatet i behandlas inte som resultat från andelar utan redovisas som skatteintäkt i samband med utdelning till staten. har förbättrat resultatet med , främst som en följd av högre marknadsräntenivå vid omvärdering av finansiella fordringar och skulder till verkligt värde. Resultatet från har förbättrats med och utgör en vinstandel på . Rörelseresultatet har förbättrats på i stort sett alla marknader, vilket påverkar resultatandelen positivt med . Lägre engångskostnader har ökat resultatandelen med och ökade skattekostnader har reducerat resultatandelen med . har förbättrat sitt resultat med , till största delen hänförbart till realisationsvinst vid börs- introduktion av ett hotellrörelsedrivande dotter- bolag. Finansiella intäkter för förvaltning av Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Intäktsförda, preskriberade obligationer Överkurs vid emission (netto) Realiserade valutavinster (netto) Orealiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för Finansiella kostnader för förvaltning Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade kursförluster (netto) Realiserade valutaförluster (netto) Orealiserade valutaförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för Nettokostnad för förvaltning av Finansiella intäkter och kostnader för förvalt- ning av statsskulden innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden till , en minskning med . realiserade staten valutaförluster på 6 miljarder kronor, jämfört med vinsterna berodde bland annat på att ett par stora förfall av lån i dollar, vilka togs upp till betydligt högre dollarkurser än då de återbetalades. De realiserade valutakursföränd- ringarna uppstår då betalar tillbaka utländska lån och kursen avviker från den kurs som lånade till. Realiserade kursförluster minskade med till . Den viktigaste förklaringen till att netto- kostnaden för statsskulden minskat kraftigt är dock att de orealiserade valutakursföränd- ringarna gick i motsatt riktning jämfört med . De orealiserade valutavinsterna blev 2006 (varav är direkt hänförbara till statsskulden), en ökning med , delvis som följd av kronans förstärkning. De orealiserade valutakursförändringarna uppkommer vid den värdering Riksgälds- kontoret gör av skulder och fordringar i utländsk valuta till bokslutsdagens kurser. De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas under not 12 Nettokostnad för statsskulden. Övriga finansiella intäkter minskade med . Kammarkollegiets finansiella intäkter avser i huvudsak inlevererade överskott som uppgick till . Föregående år uppgick motsvarande intäkt till . Centrala finansiella intäkter omfattar bl.a. räntor på studielån. Kärnavfallsfondens styrelses finansiella intäkter omfattar realisationsvinster vid avyttring av reala och nominella statsobligationer. finansiella intäkter om- fattar huvudsakligen utdelning från aktier i med , vilka Den stora minskningen på mellan åren förklaras av att redovisade en reavinst vid försäljning av aktier, både i samband med TeliaSoneras respektive Nordeas återköp av aktier samt vid utdelning från aktier i . redovisar räntor i skatte- kontosystemet. redovisar ränteintäkter i finansförvaltningen. Minskningen jämfört med föregående år beror på att föregående års redovisade intäkter även innehöll kursvinster på . De finansiella intäkterna hos utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga värde- pappersinnehav samt på leasingtillgångar avseende lok och vagnar. Aktivering av finansiella kostnader finansiella kostnader på avser realiserade och orealiserade kursförluster på tillgångar. Före- gående år redovisade endast i kursförluster och i stället i kursvinster (se även not 13). finansiella kost- nader avser huvudsakligen kursförluster, vilka uppgår till . finansiella kostnader avser främst räntekostnader för lån till infrastrukturella investeringar. övertog , i enlighet med regerings- beslut, för räkning de lån som på öppna marknaden var upptagna av och trafikleder AB. Lånestocken som omfattades uppgick till . Det innebär att de finansiella kostnaderna avseende dessa lån som tidigare redovisades som utomstatliga kostnader nu redovisas som inomstatliga kostnader. Det förklarar minskade utomstatliga finansiella kostnader på . Statens järnvägars finansiella kostnader består bl.a. av skulduppräkning leasing och räntor på leasingsskulder på lok och vagnar. skrev ned det bokförda värdet på OMX aktier med till marknadsvärdet på aktierna. Värdet på aktierna har sedan stigit. De negativa kostnaderna beror på återföring av tidigare nedskrivning. I noten redovisas finansiella kostnader brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång. Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveckling redovisas främst egenutvecklade IT- system och program. balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet samt följdreformer till detta utgör den största delen. Därutöver utvecklar IT-stöd för ärende- hantering. Förändringen jämfört med är nettot av å ena sidan avskrivningar och ned- skrivningar på där pensionssystemet är den största delen, och dels nyutveckling av ett antal IT-system på där ärendehanteringssystem för varit den största delen . ökning av de balanserade utgifterna beror på ett intensifierat utvecklings- arbete av olika stödsystem. ökning av de balanserade utgifterna avser utveckling av IT-stöd för folkbokföring, Init, e-Arkiv och Taxerings- förnyelse. Verket för högskoleservices post utgörs helt av det nya antagningssystemet. Rättigheter och andra immateriella anläggningar Under posten Rättigheter och andra imma- teriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. Posterna för , och består till största delen av licenser inom IT-verksamheten. Ökningen för beror huvudsakligen på ökade investeringar avseende det gemensamma radiokommunika- tionssystemet . post består till största delen av immateriella tillgångar som övertagits från avseende informationssystemet . Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Statens jordbruksverks post omfattar ett antal IT-systemprojekt där utvecklingsarbetet inte är avslutat. Minskningen för beror på att ett förskott avseende nyttjande av centraldatorkapacitet överförts till Rättigheter och andra imateriella anläggningstillgångar . redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivnings- tiden är normalt . Nio större objekt med en sammanlagd investeringsvolym på och en total längd av har öppnats för trafik . Bland annat har motorvägssträckan på förbi öppnats för trafik . Även motorvägssträckan på mellan Vänte Ryr-Båberg har öppnats . I har Götaleden öppnats för trafik. redovisar investeringar i järnvägsanläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivnings- tiden för järnvägsanläggningar är . Exempel på investeringsprojekt som har färdigställts är sträckan Prässebo- Torbacken på /Vänerbanan där utbyggnad av dubbelspår pågår. Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De mark- egendomar som redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Minskningen på Byggnader, mark och annan fast egendom för med beror på avskrivningar, nedskrivningar och försäljning av fastigheter. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. har nyanskaffningar gjorts för som avskrivningar och utrangeringar har skett med , vilket skaffningar är nybyggnad av kontor för , nybyggnad av flygledartorn i och ombyggnad av rullbana i . redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. Ökningen med avser främst investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalpark. förvaltar riksdags- byggnaderna. minskning på byggnader, mark och annan fast egendom med 563 miljoner kronor beror på att årets avskrivningar är större än årets anskaffningar. Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabel- dragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp. förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. De större posterna 2006 återfinns hos och polis- myndigheterna i , och . Försvarsmaktens ökning på avseende förbättringsutgifter på annan fastighet beror i huvudsak på att det har investerats i ny inredning till hangar vid Helikopterflottiljen. Ökningen med avseende Statens fastighetsverks förbättringsutgifter på annans fastighet avser investering i House of i vilken byggs i annans regi. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. post ökade med vilket främst beror på stora anskaffningar av transportmedel inkluderande s.k. taktikfordon. Ökningen beror även på nyanskaffningar av persondatorer, servrar och kommunikationsutrustning. Dessutom har ett leasingavtal avseende persondatorer omklass- ificerats från operationell till finansiell leasing, vilket har bidragit till ökningen med . Ökningen med hos Försvarsmakten beror i huvudsak på inköp av datorer och datoranläggningar samt transport- medel. Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, opto- verksamhet och tele- och informationssystem. redovisar huvudsakligen fordon och maskiner under denna post. pågående större investeringsprojekt avser och i . Förändringen beror på tidigare beslut om ökade investeringar i järnvägar, vilket inneburit ett stort antal pågående järnvägsanläggningar. Som pågående större investerings- projekt räknas E4 Uppsala-Mehedeby i region . pågående nyanläggningar avser anskaffning av delkomponenter till provsystem, vilka används vid verifiering och validering av krigsmateriel till försvarsmakten. pågående nyanläggning avser främst anskaffning av tre flygplan av typ . Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstill- gångar i dels beredskapsinventarier, dels bered- skapsvaror. Dessa redovisas som anläggnings- tillgångar. Beredskapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskaps- varor som t.ex. ammunition, reservmateriel och livsmedel uppgår till . Årets ökning med förklaras i stort sett av Försvarsmaktens ökning med . Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och avskrivningar uppgår till . Exempelvis har 18 39 och 5 helikoptrar anskaffats. har försäljningar och utrangeringar genomförts av materiel till ett bokfört värde av . Beredskapslagret minskade med . Statens räddningsverks beredskapstillgångar har minskat något och består av bl.a. materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. beredskapstillgångar avser sjukvårdsförnödenheter och läkemedel, t.ex. antivirala läkemedel mot pandemi. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. post avser förskott vid byggandet av järnvägsanläggningar. post består främst av förskott avseende väganläggningar. Andelar i dotter- och intresseföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårsbokslut använts. Andelar i dotterföretag ökade med . Ökningen av andelsvärdet för uppgår till , vilket huvudsakligen förklaras av periodens vinst på . Utdelning av har minskat andelsvärdet. säkring har medfört en ökning med . Kassaflödessäkringen avser huvud- sakligen orealiserade värdeförändringar av el- derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. En positiv påverkan av valutasäkring av utländskt eget kapital på har delvis kompenserat för negativa omräk- ningsdifferenser för verksamhet i utlandet på . Omräkningsdifferenserna har uppstått när balansräkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor.