prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensions- medlen i Premiesparfonden. Såväl Premiespar- fonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verk- samhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 9.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP- fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssystemet. I denna sammanställning av den statliga sektorn redovisas även det fonderade kapitalet i premiepensionssystemet på samma sätt som AP-fondernas tillgångar. De redovisas som Nettoförmögenhet/Eget kapital i den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder, tabell 9.1. Även i nationalräkenskaperna (NR) ingår sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. beslutade att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har ändrats av Euro- stat till att avgiftsbestämda fonderade pen- sionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som klassificerar sådana allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har medgett en övergångstid att ändra redovisningen till . Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive . De för- valtar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna. Tabell 9.4 AP-fonderna 2006 AP-fondernas sammanlagda resultat är . Fondkapitalet påverkades dessutom av utbetalda pensionsmedel och administrationsersättningar till Försäkrings- kassan samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto tillfört kapital på totalt . I den konsoliderade balansräkningen för staten redovisas Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. Avsättningarna avser den beräknade pensionsskulden för statligt anställd personals avtalspension. I princip samtliga myndigheter betalar pensionspremier till som skuldför den beräknade pensionsavsättningen. Därutöver gör några myndigheter egna pensionsavsättningar (se not 43 till balansräkningen, Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser). I den konsoliderade resultaträkningen redo- visas ålderspensioner som transferering. Skill- naden mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner redovisas som nettoöverföring till ålderspensionssystemet under transfereringar (se även not 4 till resultaträkningen, Trans- fereringar). redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräkningen eller hos AP- fonderna. Åtaganden i premiepensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning, men inte i sammanställningen i tabell 9.1 där PPM:s fonderade kapital hanteras på samma sätt som AP-fondernas och redovisas som Netto- förmögenhet/Eget kapital. På samma sätt redovisas även skulder avseende ej fastställda avgiftsmedel som Nettoförmögenhet/Eget kapital. Enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt förordningen (2002:135) om årlig redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemet finansiella ställning och utveckling skall närmast berörda myndigheter göra en årlig redovisning av ålderspensionssystemets ekonomiska ställning och utveckling. Den samlade redovisningen av ålderspensionssystemet sammanfattas i avsnitt 9.5 Pensionssystemets årsredovisning. I det avsnittet redovisas avgiftstillgång och pensionsskuld enligt en beräkningsteknisk modell. I avsnitt 5.4.31 återfinns information om utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 9.3Statliga bolag, banker och finansinstitut I tabell 9.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till . Ägande i företag där statens andel är ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sammanställning av nyckeltal avseende för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto och de summerar, efter elimineringar, till beloppen i sammanställningen över statliga sektorns förmögenhet (tabell 9.1). I tabell 9.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Det högre värdet av bolagen i den statliga sektorn i jämförelse med det bokförda värdet är främst hänförligt till , vars bokförda värde endast uppgår till , men i tabell 9.1 ingår med beloppet . En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2006 kommer att presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår till . De sex största bolagen är , , , (), och som tillsammans svarar för av det bokförda värdet. och motsvarar av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruktureringar, bolagens resultat m.m. Bostadsfinansieringsaktiebolag har ökat sina tillgångar med , vilket främst förklaras av ett ökat innehav av obligationer och andra räntebärande värdepapper samt ökad utlåning till allmänheten. Bolaget har byggt upp en likviditetsportfölj som buffert mot likviditetsrisk. Skulderna har ökat med till största delen avseende emitterade värdepapper. AB har ökat sina tillgångar med . Det är främst utlåning till allmänheten och obligationer och andra värdepapper som har ökat. Utlåningsökningen avser främst företagssektorn, men även utlåningen till kommuner ökar. Den svenska kronans förstärkning har reducerat ökningen av tillgångarna. Skuldökningen med avser främst emitterade värdepapper. har minskat tillgångarna med och skulderna med . De största förändringarna av tillgångsvärden avser banktillgodohavanden, som ökat med och anläggningstillgångar som minskat med . Tillgångarnas minskning förklaras i övrigt främst av ny redovisningsprincip avseende utsläppsrätter som bolaget erhållit gratis från olika statsmakter. Principbytet har reducerat både tillgångar och skulder med . De skulder i övrigt som minskat är väsentligen räntebärande skulder, som amorterats ned med samt uppskjuten skatteskuld, som minskat med . Eget kapital har ökat med , främst som en följd av årets vinst på . Eget kapital har påverkats negativt av utdelning till staten av och i omräkningsdifferenser, samt positivt med av kassaflödessäkring och av valutasäkring av utländskt eget kapital. Dessutom har det egna kapitalet höjts med efter en justering av uppskjuten skatteskuld i startbalansräkningen vid bolagiseringen av . TeliaSonera AB:s tillgångar uppgår till , varav statens andel uppgår till . Minskningen är , vilket avser räntebärande fordringar. Skulderna har ökat med , vilket främst avser ökad långfristig upplåning med som kortfristiga lån minskat med . Statens andel av eget kapital har minskat med som ett resultat av utdelning till staten av och valutakursdifferenser vid sidan av resultatet på . Minskningen har delvis kompenserats av andelen av årets vinst på . tillgångar har minskat med och skulderna med . Minskningen av tillgångarna avser främst banktillgodohavanden och värdepapper i utländsk valuta, som minskat med . Dessutom har huvudsakliga refinansieringstransaktioner minskat med och avser främst en minskning av den penningpolitiska repan för att finansiera utdelningen av till staten. Skuldernas minskning kan främst hänföras till minskade värderegleringskonton för orealiserade valutakursvinster. Som en följd av kronans förstärkning har värderingen av valutareserven, för flertalet valutor, istället medfört orealiserade förluster som ingår som kostnad i resultaträkningen. Det egna kapitalet har ökat med , vilket förklaras av årets överskott reducerat med utdelning av till staten. har i uppdrag att göra en redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålders- pensionen omfattar inkomst- och tilläggs- pensionen från inkomstpensionssystemet samt premiepension. Ett mål med redovisningen är att informera om de förlopp demografiska, ekonomiska och beteendemässiga som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, eller kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt skall ansluta till vedertagna redovisningsprinciper för försäkringsföretag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till publikation - Pensionssystemets årsredovisning 2006. Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premie- pensionen konsoliderats. I koncernbokslutet har () redovis- ning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprättade årsredovisningen. Pensionsavgifter tas ut av pensionsgrundande förvärvsinkomster, trans- fereringar m.m. varav tillförs inkomstpensionssystemet och 2,5 procent- enheter premiepensionssystemet. Inkomstpensionssystemet är ett fördelnings- system, där inbetalda pensionsavgifter i princip direkt används till att betala samma års pensions- utbetalningar. Buffertfonden, det vill säga Första Fjärde och Sjätte , hanterar de över- eller underskott som uppstår på grund av skillnader mellan inbetalda pensionsavgifter och pensionsutbetalningar. Tillgångarna i systemet är värdet av flödet av pensionsavgifter avgifts- tillgången och buffertfonden. Avgiftstillgången beräknas i princip genom att årets inbetalda pensionsavgifter multipliceras med den tid som en krona i genomsnitt ligger i pensionssystemet Avgiftstillgången bestäms till stor del av sysselsättningen och inkomst- utvecklingen. Premiepensionssystemet är ett fonderat system där pensionsspararna själva väljer i vilka fonder premiepensionspengarna skall placeras. Pensionen utbetalas genom att det ackumulerade kapitalet säljs av. Tillgångarna utgörs främst av pensionsspararnas placeringar i fonder. Pensionsskulden avser både skulden till aktiva och pensionerade. Pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som råder vid värderingstillfället. Ett undantag från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva avseende tilläggspension. Den utgör av den totala pensionsskulden, men andelen minskar snabbt framöver. är som ATP-poäng kan tjänas in. Nedan redovisas resultat- och balansräkning för ålderspensionssystemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i . Tabell 9.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning tillgångar (a) Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i avgiftstillgång (b) Nya pensionsrätter och ATP- Värdet av förändring i pensionsskuld (c) Årets resultat (a)+(b)+(c) Avser buffertfonden samt premiepensionstillgångar. Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar och positiv post (+) innebär att pensionsskulden minskar. Varav inkomstpensionssystemet -och Tabell 9.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning 31/12 2006 31/12 2005 Summa skulder och resultat Ålderspensionssystemets balansomslutning är . Årets resultat i inkomstpensionssystemet är . Inkomstpensionens tillgångar ökade med sammanlagt , eller . med sammanlagt och utgör nu av tillgångarna. Avkastningen svarade för , vilket motsvarar en kapitalvägd avkastning på . Pensionsavgifterna översteg pensionsutbetalningarna, vilket efter avdrag för administrationskostnader bidrog till en buffertfondökning med . Ökningen på skuldsidan var , vilket motsvarar . Indexeringen på stod för av ökningen. ökade medellivslängden, vilket medför att pensionerna betalas ut längre. Det ökade skulden med . Resterande del av skuldökningen förklaras främst av att nyintjänade pensionsrätter och ATP-poäng, inklusive vissa justeringar, översteg årets utbetalningar. För premiepensionen uppgick årets resultat till . De fonderade premiepensionstillgångarna har ökat med , varav avser nya pensionsrätter och avser värdeförändring. Värdeutveck- lingen har varit . Pensionsskulden ökade med 2006. Förändringen av pensionsskulden avser nyintjänade pensionsrätter, en positiv kapital- förvaltning och utbetalning av pensioner.