prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Det är inte möjligt att via kreditmyndigheternas redovisningar få en klar och samlad bild över statens utestående krediter och riskerna i dessa eftersom det saknas en enhetlig redovisning av kreditmyndigheternas utlåning. Regeringen gav därför RGK i uppdrag att samordna ett arbete med de andra kreditmyndigheterna samt Ekonomistyrnings- verket för att få till stånd en gemensam redovisning av kostnader och risker inom det statliga kreditområdet. Uppdraget redovisades till regeringen . Där föreslås att redovisningen av statens utlåning skall vara enkel men utförlig och visa statens totala fordran för utlåningen. En tillförlitlig riskavspeglande värdering av lånen skall dessutom utgöra underlag för de nedskrivningar som skall spegla förväntade förluster i statens utlåning. Slutligen föreslår utredningen att en kreditmodell motsvarande garantimodellen införs, dvs. samma principer som gäller för statliga garantier skall gälla för Förslagen bereds i . Beskrivning av utestående lånestock I avsnitt 6.2.1 ges en beskrivning av befintlig utlåning, hur den finansieras samt vilka nedskrivningar som görs för osäkra fordringar enligt respektive myndighets bedömning. Statens externa utlåning med kreditrisk riktad till privatpersoner, företag och projekt var före reservering för osäkra fordringar. Den dominerande posten är studielånen på från (), som också har ställt ut hemutrustningslån till flyktingar på . RGK är efter CSN den myndighet som har störst utlåning, , främst till olika infrastrukturprojekt. Övriga myndigheter har tillsammans en utlåning uppgående till i form av krediter inom bistånd samt lån till jordbrukare, fiskare och småföretag m.fl. av de utlånade 194 miljarderna bedöms av berörda myndigheter som osäkra fordringar. Myndigheternas bedömning grundar sig dock inte i samtliga fall på en sådan riskavspeglande värdering av lånen som föreslås i den ovan nämnda rapporten. Därutöver redovisar () samt affärsverken och viss utlåning, leasing- och leaseholdavtal m.m. under olika fordringsrubriker. Tabell 6.7 Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag för osäkra fordringar Anm.: I denna tabell redovisas statens utlåning med kreditrisk varför beloppet inte stämmer överens med posten Utlåning i balansräkningen. Skillnaden utgörs av RGK:s utlåning till PPM respektive AP-fonden på sammantaget som inte betraktas som lån med kreditrisk. har utlåningen efter avdrag för osäkra fordringar legat . Diagram 6.3 Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra fordringar 2002-2006 Studielånen regleras i studiestödslagen och särskilda förordningar. Ungefär 1,4 miljoner personer har tillsammans studieskulder till CSN på . En stor andel av den totala skulden, , bedöms av CSN som osäker. CSN administrerar flera olika typer av lån som från finansierings- och redovisnings- synpunkt är helt skilda. Lånen kan delas in i två huvudkategorier. Dels äldre lån som finansierats via anslag på statsbudgeten och där låntagarnas återbetalningar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Dels studielån som CSN finansierar via upplåning i RGK. Den låneränta som CSN då betalar till RGK belastar anslaget 25:3 StudiemedelsräntorT m.m. påT statsbudgeten. När sedan låntagarna betalar ränta till CSN återredovisas denna mot statsbudgeten via inkomsttitel. CSN:s upplåningsränta i RGK fastställs av regeringen och baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av stats- skuldsväxlar och statsobligationer . CSN påför sedan låntagarna en ränta som motsvarar av CSN:s upplåningsränta i RGK. I gengäld får låntagarna inte göra avdrag för inbetald ränta i sina självdeklarationer. Räntan på studielånen täcker därmed i princip statens upplåningskostnad. Beroende på låntagarnas individuella förhållanden betalas den påförda räntan helt, delvis eller inte alls. Obetald ränta läggs till kapitalskulden. Denna kapitaliserade ränta är inte upplånad hos RGK. CSN:s beräkning av osäkra fordringar grundas på tre principer: betalningsbenägenhet, betal- ningsförmåga och framtida förluster på grund av dödsfall. Om låntagarna inte sköter sina betalningar lämnas ärendena till kronofogden. rörde det sig om 83 000 personer. En del av de utlånade medlen skrivs av p.g.a. dödsfall, uppnådd åldersgräns m.m. Avskrivningen skall då minska CSN:s skuld till RGK. Den del av avskrivningen som motsvarar CSN:s skuld till RGK belastar statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Avskrivning av kapitaliserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan reducerar CSN:s myndighetskapital. beviljar CSN lån för inköp av hemutrustning till flyktingar enligt särskild förordning. Lån beviljas på maximalt beroende på familjens storlek och om bostaden är möblerad eller inte. Åter- betalningstiden varierar . Den utestående lånestocken var fördelad på 56 333 lån med 79 786 låntagare. Av skulden bedöms som osäker, värderad enligt samma principer som CSN:s studielån. Även hemutrustningslånen finansieras genom att CSN tar upp lån i RGK. I likhet med studielånen fastställer regeringen CSN:s upplåningsränta i RGK baserad på den ovägda genomsnittsräntan för emission av stats- skuldsväxlar och statsobligationer . Den ränta som RGK debiterar CSN belastar anslaget 10:4 HemutrustningslånT påT statsbudgeten. Regeringen fastställer vilken ränta som låntagarna skall betala till CSN. Beroende på låntagarnas individuella förhållanden betalas den påförda räntan helt, delvis eller inte alls. Den nettoränta som löper fram till och med det att lånet förfaller (efter utbetalningen) kapitaliseras löpande . Låntagarnas räntebetalningar till CSN återredovisas mot statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Vid avskrivningar av hemutrustningslånen skall CSN:s skuld till RGK minska. Den del av avskrivningen som motsvarar CSN:s skuld till RGK belastar statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Avskrivning av kapitaliserade räntor och upplupna räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan reducerar CSN:s myndighetskapital. För vissa infrastrukturprojekt har genom särskilda beslut gett RGK i uppdrag att ställa ut lån till statliga eller privata bolag. Det gäller byggandet av och samt de svenska landanslutningarna till . Vid utgången av 2006 var utlånat till dessa projekt. Lånet till , det privata företag som byggt och driver , är ett villkorslån. I stället för återbetalning äger staten rätt till en årlig vinstdelning, som inträder när intäkterna i projektet betalat årliga amorteringar och räntor på externa lån samt genererat en viss avkastning på investerat riskbärande kapital till de privata intressenterna. Återbetalningen av lånet till för de svenska landanslutningarna liksom Konsortiets egna lån skall finansieras med intäkter från . I fallet skall lånen betalas tillbaka med hjälp av avgifter som betalar, vilka i sin tur skall täckas av anslag på statsbudgeten. har beslutat att RGK skall ställa ut lån till och för delfinansiering av utvecklingskostnaderna för vingbalkar respektive flygmotordelar till den nya superjumbon . Med utgångspunkt från det regelverk som gäller för garantier har kredit- riskavgifter motsvarande garantiavgifterna tagits ut på de nya lån som ställts ut. Lånen till och landanslut- ningar kom däremot till innan budgetlagen trädde i kraft och några kreditriskavgifter tas inte ut. På grund av förväntade kreditförluster har värdet på dessa lån skrivits ned med . Övrig utlåning sker i huvudsak via anslag på statsbudgeten. Samtliga nedanstående lån har finansierats genom anslag. Framtida kredit- förluster är därmed redan finansierade. Lån- tagarnas betalningar av räntor och amorteringar redovisas mot inkomsttitel. Sidas utlåning på består av biståndskrediter (, varav osäkra fordringar ) och villkorslån (, varav osäkra fordringar ). Bistånds- krediter lämnas till stater för finansiering av infrastruktur och villkorslånen ges inom två program för näringsutveckling och kapital- marknadsutveckling. Verket för näringslivsutvecklings () utlåning var varav betraktas som osäkra fordringar. Utlåningen bestod av landsbygdslån på , lån med villkorad återbetalningsskyldighet baserad på riskdelning i teknikbaserade affärsutvecklingsprojekt, s.k. såddfinansiering, övertagna från på samt lån administrerade för Sidas räkning på . Verket för innovationssystem () övertog s.k. såddlån från har utestående lån på till olika projekt i för att motverka utsläpp av klimatpåverkande gaser genom investeringar i effektivisering av produktion och distribution av energi, företrädesvis baserad på förnybara energikällor för uppvärmning. De osäkra fordringarna bedöms till . Vidare har utestående villkorslån inom energisektorn med varav bedöms som osäkra fordringar. Länsstyrelserna har tidigare lånat ut till jordbruk enligt låneprogram som är stängda för nyutlåning. Kvarstående lån är på , varav bedöms som osäkra fordringar. Kammarkollegiet har utestående lån på från tidigare öppna program eller enligt särskilda beslut. Endast en mycket liten del av beloppet bedöms som osäkra fordringar. Avgifter till och bidrag från EU 7 Avgifter till och bidrag från EU I detta avsnitt redovisas den svenska EU- avgiften och återflödet från EU-budgeten. Avgiften baseras på ett antal olika komponenter och tar emot EU-bidrag inom flera olika sektorer. har sedan EU-inträdet betalat in mer i avgift till EU-budgeten än vad som har kommit tillbaka i form av bidrag från EU:s budget till svenska mottagare. 7.1Avgiften till EU:s budget EU:s budget, dvs. utgifter och inkomster, upp- rättas med stöd av artikel 268 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Budgetens utgifter och inkomster skall balansera varandra och det är budgetens utgifter som styr nivån på inkomsterna. Inkomsterna finansieras huvudsakligen med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna vilka fastställs i fördragets artikel 269 och i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). En mindre del finansieras av övriga inkomster, som bl.a. utgörs av eventuellt överskott från föregående år, gemenskapsskatter och gemenskapsavgifter, räntor samt EES- ländernas bidrag. Den totala avgiftens olika beståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med icke-medlemsländer. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av intäkterna för att finansiera administrations- kostnader. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas också ut särskilda jordbrukstullar och en produktionsavgift för socker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa in- komster tillfaller gemenskapsbudgeten, med av- drag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsats som för tullavgifter. Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster un- der . Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla med- lemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. reducerades det högsta tillåtna uttaget av moms- avgiften från till maximalt av medvärdesskattebasen och reduce- rades uttaget till maximalt . Utfallet 2006 beräknas uppgå till . Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets BNI beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomster som tillfaller ett landTF1FT. 1T T BNI definieras som BNP minus räntor, löner och kollektiva avgifter betalda till utlandet, plus räntor, löner och kollektiva avgifter erhållna från utlandet., minus skatter betalda till EU, plus subventioner erhållna från EU. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. har beviljats en nedsättning av sin avgift, vilken finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen fattades med hänsyn till det brittiska nettobidraget. reducerades finansieringsandel till av den tidigare andelen. De medel som erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från och strukturfonderna. får också medel från bl. a. forsknings- och utvecklingsprogram. Nedan redogörs kortfattat för några av de olika fonderna. En stor del av återflödet går via statsbudgeten, en mindre del går direkt till olika myndigheters verksamhet och en del redovisas inte alls inom staten. Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är gårdsstöd, djurbidrag och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garantisektion (EUGFJ- garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser under strukturfonderna (EUGFJ- utveckling). Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regio- nal- och arbetsmarknadsstöd. Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, Europe- iska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU) samt Utvecklingssektionen vid (EUGFJ-utveckling). I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlandet (se vidare not 4 till resultaträkningen). Återflö- det från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag (se vidare not 3 till resultaträkningen). Redovisningen i resultaträkningen är periodise- rad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaden för EU-avgiften redovisas det år avgiften avser. Intäkt av EU- bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kost- naden uppstår. Det finns också vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovi- sas på statsbudgeten utan endast i resultaträk- ningen. tog universitet och hög- skolor samt övriga statliga myndigheter emot i bidrag från EU:s institu- tioner som enbart redovisas som intäkter av bidrag i resultaträkningen. I tabell 7.1 nedan redovisas kostnaden för EU-avgiften 2006. En jämförelse görs med de totala intäkterna av bidrag från EU. Tabell 7.1 Periodiserade avgifter till EU 20022006P Periodiseringen av EU-avgiften försvåras av att korrigeringar kan göras i efterhand. har avseende momsavgiften, avseende BNI-avgiften samt avseende Storbritannienavgiften periodiserats till 2002. har avseende momsavgiften, avseende BNI-avgiften samt . periodiserats till 2003. har avseende BNI-avgiften periodiserats till 2003. redovisade kostnader för avgiften till EU ökade något 2006 jämfört med . Ök- ningen av den mervärdeskattebaserade avgiften är främst orsakad av att ju- sterat beräkningar av medlemsländernas moms- underlag, vilket resulterat i en högre avgift för . Ökningen av tullavgifterna beror på en ökad handel och import. Minskningen av den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten beror främst på att även ju- sterat beräkningarna av medlemsländernas BNI, både och . BNI har visat sig vara mindre relativt övriga länder, vilket innebar en lägre avgift . Den lägre BNI- avgiften beror även på att övriga avgifter i ökad grad finansierat unionens kostnader. BNI- avgiften utgör en restfinansiering för att täcka återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter har fastställts. Bidragen från EU ökade med 2006. Bidragsökningen avser i huvudsak ersättningar från Europeiska unionens solidari- tetsfond för vissa kostnader för det offentliga med anledning av stormen . Nettoflödet till EU minskade 2006 med . På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgifts- sida. Dessa anslag återfinns inom flera olika ut- giftsområden. Betalningar från EU-kommissio- nen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas under ut- giftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen. Redovisningen på stats- budgeten är i dessa delar kassamässig. mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jord- bruksfondens garantisektion och strukturfon- derna. Jordbruksfonden regleras den tredje var- dagen i efter utbetalnings- månaden i . För strukturfonderna för- skotteras medlemsländerna en viss del av bidra- gen och därefter överförs medel löpande allt eftersom kostnaderna uppstår. Slutlig reglering sker vid programperio- dens slut. I tabell 7.2 nedan sammanfattas det kassamäs- siga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statsbudgeten . Tabell 7.2 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 20022006 Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EG Nettoflöde från statsbudgeten till EU Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket Fonden för fiskets utveckling Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m. Avgiften ökade med medan bidragen från EU minskade med , vilket innebär att nettoflödet till EU ökade kassamässigt med . Övriga utgifter och bidrag kopplade till EU Uppgifterna i tabellerna ger ingen helhetsbild av effekterna av EU-medlemskapet för statsbudgeten. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfinansieringen är en förutsättning för att medel från bl.a. strukturfonderna skall kunna utbetalas. Utgifterna för medfinansieringen avräknas mot anslag på statsbudgeten. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer naturligtvis även under myndigheters för- valtningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före anslutning , är dessa mycket svåra att särskilja. Dessutom förekommer naturligtvis andra indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna exakt. 7.5Anslag finansierade med EU- medel Det finns olika anslag som helt eller delvis finan- sieras av EU. Anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för och jordbruksfonden, upp- gick 2006 till . Medel för att finansiera stöd från och strukturfonder redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU och uppgår då endast till . Att utfallen på anslag skiljer sig med från vad som redovisats som bidrag från EU beror på periodiseringseffekter och beslut. Exempelvis har avseende gårdsstöd och djurbidrag betalats ut från anslaget 2006, medan bidragen från EG:s jordbruksfonds garanti- och utvecklingssektioner uppgår till . Återstående bidrag betalas in och redovisas mot inkomsttitel . Tabell 7.3 Anslag finansierade med EU-medel insatser för asylsökande och Europeiska socialfonden m.m. för stöd till Transeuropeiska nätverk Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för strukturstöd till fisket m.m. åtgärder för landsbygdens miljö 1P P Den del av anslaget som finansieras med EU-medel Nedan redogörs för fyra betydande anslag knutna till och struktur- fonder. Anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag Från anslaget utbetalas gårdsstöd, handjursbi- drag och mjölkbidrag samt bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Gårdsstöd och djurbidrag utgör den största andelen av direkt- stöden till jordbruket. Gårdsstöd betalas ut till brukare med stödrätter, vilka i princip motsvarar den brukade arealen . Anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från anslaget utbetalas medel motsvarande EU:s finansiering av strukturstöd och miljöersätt- ningar med anknytning till jordbruket som re- dovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur. Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Anslaget skall finansiera projekt som är inriktade på åtgärder som underlättar möjligheterna att få arbete, skapar lika förutsättningar för arbets- kraften och medverkar till kompetensutveckling. Anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 20002006 Målet med Europeiska regionala utvecklings- fonden och anslaget är att bidra till att avhjälpa regional obalans genom att delta i utvecklingen och strukturanpassningen av regioner som utvecklas långsammare och i omstruktureringen av industriregioner på tillbakagång. bedriver revision genom årlig re- vision och effektivitetsrevision. Den årliga revi- sionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredovis- ningar. I avsnitt 8.1 redovisas revisionsberättelser med invändning avseende 2006. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av in- vändningarna. I budgetpropositionen avser regeringen även att redovisa och kom- mentera granskningsrapporter som lämnats av effektivitetsrevisionen. Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) svarar för den externa revisionen av EU:s bud- get. Revisionsrätten granskar unionens samtliga utgifter och inkomster och prövar om den eko- nomiska förvaltningen varit sund. I avsnitt 8.2 redovisas rättens väsentligaste iakttagelser från granskningen av . väsentliga fel i myndighetens årsredovisning avseende balansposter och därmed påverkan på årets kapitalförändring samt redovisning mot an- slag. bedömer på grund av detta att årsredovisningen sammantaget till väsentliga delar inte ger en rättvisande bild av myndig- hetens ekonomiska ställning och resultat. har följande invändning mot led- ningens förvaltning. har överskridit anslaget 2:2 anslagspost 1, med på grund av bristande intern styrning och kontroll. har följande invändning. Integra- tionsverket har avseende ersättningar till kom- muner för havda kostnader för bl.a. hälsounder- sökningar underlåtit att redovisa upplupna kostnader. Det föreligger därför ett väsentligt fel i myndighetens balansräkning och därmed på- verkan på årets kapitalförändring. Detta innebär att årsredovisningen inte är i allt väsentligt rätt- visande. Nedan lämnas en redovisning av de invändningar lämnat i 11 revisionsberättelser avseende . Antalet invänd- ningar 2005 var 16. har följande invändning. har inte vid sin värdering av till- gångar och skulder beaktat beslutet om avveck- ling av myndigheten. har följande två invändningar. AvyttringU av tidningen har genom avtal, underteck- nat , överlåtit tidningen till ett av konsumentråd helägt ny- bildat bolag. Av årsredovisning framgår att riksdag och regering på olika sätt agerat i frå- gan om avyttring av tidningen . Bland annat hänvisas till propositionen Trygga kon- sumenter som handlar hållbart (prop. 2005/06:105). I denna proposition konstaterade regeringen att Konsumentråd kommer att ta över tidningen från Konsu- mentverket fr.o.m. . Det kommer att stärka organisationens möjligheter att bedriva opinionsbildande arbete. Att kunna erbjuda en- skilda medlemmar en tidning ökar också organi- sationens möjligheter till ett bredare medlems- underlag bland enskilda konsumenter. Reger- ingen ser positivt på denna utveckling. konstaterar att även om re- geringen enligt propositionen ställt sig positiv till överlåtelsen av tidningen togs inget regeringsbeslut i frågan. Regeringens uttalande och information i bl.a. propositionen kan inte likställas med ett regeringsbeslut. har inte identifierat något re- gelverk, regleringsbrev eller liknande där det framgår att inte får avyttra Råd & Rön. Det finns emellertid skäl som talar för att borde ha inhämtat ett regeringsbeslut före avyttring. Råd & Rön är en omfattande verksamhet.