prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — 8.elevavgiften för elever som avses i8 e § första stycket är skälig med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten, bidrag och omständigheterna i övrigt, 9.skolan är öppen för alla elever som avses i 8 e § första stycket, med undantag för sådana elever som det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter att ta emot för skolan, 10.urvalet, om det inte finns platser till alla behöriga sökande, görs på grunder som godkänner, 11.sådana elever som avses i 8 e § första stycket och deras vårdnadshavare ges tydlig information om skolans innehåll och inriktning mot fortsatta studier utomlands samt om vad utbildning vid en internationell skola på gymnasienivå kan innebära vid fortsatt utbildning i , samt 12.skolan följer övriga bestämmelser i denna lag och i andra föreskrifter som avser internationella skolor på gymnasienivå. skall, för annan utbildning än sådan som leder fram till International Baccalaureate, i beslutet om rätt till bidrag ange vilket nationellt program utbildningen skall jämställas med i bidragshänseende. I beslutet skall även ange det högsta antal elever som är folkbokförda i och som omfattas av skolans bidragsrätt. För att en nystartad skola skall ha 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rätt till bidrag skall skolan ha ansökt om att bli förklarad som bidragsberättigad före kalenderåret innan skolan startar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om ansökningsförfarandet. Elevens hemkommun skall lämna bidrag till den internationella skolan för en elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 d § om 1. eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven, 2. eleven antingen för är bosatt i eller har andra skäl att få utbildning i en internationell skola på gymnasienivå, och 3. hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började. Bidraget enligt första stycket skall uppgå till det belopp som hemkommunen och den internationella skolan kommer överens om. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilket belopp som elevernas hemkommuner skall betala enligt första stycket om dessa och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen, utöver vad som följer av andra stycket, lämna ett extra bidrag. Bidraget skall motsvara huvudmannens kostnader för det extra stödet under förutsättning att motsvarande kostnader skulle ha uppkommit om eleven gått i en av kommunen erbjuden gymnasieutbildning. Kommunen behöver dock inte lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommunens bidrag skall bestämmas i stället för det som anges i andra och tredje styckena, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en internationell skola på om annat, skall bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Fristående skolor som avses i 1 Fristående skolor som avses i 1 5 §§ skall i utbildning för skolpliktiga elever stå utbildning för skolpliktiga elever och under tillsyn av och utbildning för vilken bidrag lämnas vara skyldiga att delta i den 7 a §, att delta i den uppföljning och också omfatta kontroll av att skyldigheter enligt lagen (2000:873) omfatta kontroll av att huvud- inom förskoleverksamhet, skola och I fråga om fristående skolor som I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 6 eller 6 a § skall den får bidrag enligt 6, 6 a eller 7 a § skall kommun där skolan är belägen ha den kommun där skolan är belägen rätt till insyn i verksamheten. ha rätt till insyn i verksamheten. skolor är skyldiga att i den Sådana skolor är skyldiga att i den bestämmer delta i den uppföljning bestämmer delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör och den utvärdering som kommunen av sitt eget skolväsende. gör av sitt eget skolväsende. Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informera eleverna och deras vårdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov. Fristående skolor som får bidrag Fristående skolor som får bidrag för viss utbildning enligt 8 eller 8 b § för viss utbildning enligt 8, 8 b eller skall, i fråga om den utbildningen, 8 d § skall, i fråga om den 9Senaste lydelse 2000:875. 10Senaste lydelse 1996:1044. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stå under tillsyn av utbildningen, stå under tillsyn av och vara skyldiga att delta i den att delta i den uppföljning och I fråga om fristående skolor som I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 8 eller 8 b § skall, i får bidrag enligt 8, 8 b eller fråga om den utbildningen, den skall, i fråga om den utbildningen, kommun där skolan är belägen ha den kommun där skolan är belägen rätt till insyn i skolans verksamhet. ha rätt till insyn i skolans verk- Sådana skolor är skyldiga att i den Sådana skolor är skyldiga att utsträckning som kommunen be- i den utsträckning som kommunen stämmer delta i den uppföljning och bestämmer delta i den uppföljning utvärdering som kommunen gör av och utvärdering som kommunen gör sitt eget skolväsende. av sitt eget skolväsende. Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om en fristående skola som har Om en fristående skola som har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b § inte rätt till bidrag enligt 7 a, 8, 8 b eller längre uppfyller kraven för att få 8 d § inte längre uppfyller kraven för bidrag och bristerna inte avhjälps att få bidrag och bristerna inte avhjälps efter påpekande för skall förklaringen om rätt till bidrag huvudmannen, skall förklaringen om Detsamma gäller om en rätt till bidrag återkallas. fristående skola trots påpekande inte gäller om en fristående skola trots iakttar sin skyldighet enligt 13 § att påpekande inte iakttar sin skyldighet delta i den uppföljning och enligt 13 § att delta i den uppföljning och utvärdering som genomförs av Om verksamheten vid en fristående skola som har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner, skall återkalla rätten till bidrag. Rätten till bidrag skall också återkallas, om skolan tar ut avgifter i strid med 10 §. följande ärenden får överklagas hos av godkännande för en fristående skola enligt 1, 5 eller 12 §, av godkännande för en fristående skola enligt 1, 5 eller 12 §, 16 c §, rätt till bidrag eller återkallande 16 c §, 11Senaste lydelse 2002:159. 12Senaste lydelse 2002:159. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av sådan rätt enligt 6, 6 a, 8, 8 b, 12 eller 14 §, eller förklaring om fortsatt rätt till bidrag enligt 16 c § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående 12 §, eller överklagande till kammarrätten. utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ Beslut som avses i 3 § får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. rätt till bidrag eller återkallande av sådan rätt enligt 6, 6 a, 7 a, 8, 8 b, 8 d, 12 eller 14 §, eller förklaring om fortsatt rätt till bidrag enligt 16 c §. Beslut av styrelsen för utbildningen i följande ärenden får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1 § tredje stycket 12 §, eller 16 c §. överklagande till kammarrätten. utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ Beslut som avses i 3 § får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 9 kap. 7 a, 7 b, 8 d, 8 e, 11, 13, 14 och 17 §§ tillämpas i fråga om utbildning och bidrag som avser och . 2.En förklaring om rätt till statsbidrag för en internationell skola skall, om förklaringen gäller vid utgången av , anses som en förklaring om rätt till bidrag enligt denna lag. 3.För de internationella skolor som avses i 2 skall i särskilda beslut ange dels det högsta antal i folkbokförda elever på grundskolenivå respektive gymnasienivå som varje skolas bidragsrätt omfattar, dels för annan utbildning på gymnasienivå än sådan som leder fram till International Baccalaureate vilket nationellt program utbildningen skall jämställas med i bidragshänseende. 4.Vid tillämpningen av 9 kap. 7 b och 8 e §§ för skall bidragsåret anses börja . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning 2 § lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning skall ha följande lydelse. Utbildningen skall anordnas med statsbidrag eller särskilda medel efter ansökan av utbildningsanordnaren. Bidragen eller medlen skall fördelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. En utbildningsanordnare, som beviljats sådan finansiering som avses i första stycket, får efter anmälan till regeringen eller en myndighet bedriva uppdragsutbildning mot annan ersättning. Regeringen meddelar föreskrifter om till vilken myndighet en sådan anmälan skall göras. Regeringen får meddela föreskrifter om att en myndighet får ta ut avgifter av en sådan utbildningsanordnare som avses i andra stycket. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:530. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2004:871) om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:871) om ändring i skollagen (1985:1100) dels att 5 kap. 4 c, 11, 24, 24 a och 33 §§, bilaga 2 samt punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall utgå, dels att punkt 1 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse. Denna lag träder i kraft i fråga om 5 kap. 9 och 14 §§ och i övrigt . Beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ som har fattats före den och som inte innehåller någon tidsbegränsning skall upphöra att gälla . Denna lag träder i kraft i fråga om 5 kap. 9 och 14 §§ . Beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ skall upphöra att gälla den Regeringen får besluta att sådana beslut skall upphöra . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Utgiftsområdet omfattar politikområdena Storstadspolitik, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Utgiftsområdet avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt myndigheter inom utbildningsområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 16 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet Utbildningspolitik har i huvudsak följande omfattning och behandlas i följande avsnitt: -Barn- och ungdomsutbildning förskoleverksamhet förskoleklass skolbarnsomsorg grundskola gymnasieskola specialskola särskola sameskola svensk skola i utlandet vuxenutbildning (komvux) statlig vuxenutbildning vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) svenskundervisning för invandrare (sfi) kvalificerad yrkesutbildning (KY) folkbildning vissa kompletterande utbildningar med enskilda huvudmän universitet och högskolor (grundutbildning, forskarutbildning och forskning) inkl. enskilda utbildningsanordnare inom högre utbildning I politikområdet ingår även myndigheter inom skol-, studiestöds- och högskoleområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska unescorådet. De samlade kostnaderna inom politikområdet uppgår till knappt 239 miljarder, inklusive medel från kommuner och landsting. Av detta täcker anslagen under politikområdet vilket hänger samman med att huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i politikområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola, särskola och viss vuxenutbildning (komvux, särvux och sfi). Antalet fristående skolor fortsätter att öka inom skolväsendet. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Inom folkbildningen (folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten dominerande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet. Anslagen inom politikområdet finansierar studiestödet, huvudsakligen grundutbildningen vid universitet och högskolor samt till två tredjedelar de kvalificerade yrkesutbildningarna. Den statliga finansieringsandelen är lägre när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och viss vuxenutbildning finansieras främst med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna samt vissa riktade statsbidrag, t.ex. för maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter, men har i övrigt en högst begränsad andel. Forskning och forskarutbildning vid universitet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och högskolor finansieras av anslagsmedel och externa medel såsom medel från forskningsråd och forskningsstiftelser samt EU-medel och medel från andra externa finansiärer. Nedanstående figur ger en översikt över politikområdet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ca 60 universitet, högskolor och enskilda utbildningsanordnare Forskarutbildning 2 Grundutbildning 2 5 år 17 nationella program Ca 800 gymnasieskolor Svensk skola i utlandet Ca 5 000 skolor Särskola för elever med 9/10 år går vidare till gymnasieskola både flickor och pojkar *Siffrorna omfattar de som examinerades mellan 1996/97 och 2000/01 och som påbörjat forskarstudier tom 2004/05. **Siffrorna omfattar de som avslutade sina gymnasiestudier /03. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.1 Antal barn och studerande 2000-2005, 1 000- tal1 1Merparten av uppgifterna avser läsår. Heltidsekvivalenter om inte annat anges. 2Inkluderar förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Hel- och deltidsinskrivna barn. 3Omfattar obligatorisk särskola och gymnasiesärskola. 6Helårsstudenter i grundutbildning exklusive uppdragsutbildning. Tabell 4.2 Offentliga kostnader budgetår 2000-2005, Mdr 1Kostnader exklusive studiestöd. Redovisningen omfattar inte offentliga respektive privata kostnader för personalutbildning och inte offentligt finansierad arbetsmarknadsutbildning. 2Inkluderar förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Nettokostnad exklusive avgifter. 3Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 4Inkluderar sfi, särvux, vuxenutbildning och CFL. 5Kvaliteten avseende kostnadsdata för folkhögskolorna är bristfällig varför siffran enbart omfattar studieförbunden. 6Inkluderar forskning och forskarutbildning. 7Inkluderar kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och pensionsavgifter. Tabell 4.3 Antal lärare/personal och studerande fördelade på kön, 2000-20051, 1 000-tal 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 = Uppgift saknas. 1Lärare/personal omräknat till heltidsekvivalenter. 2Barnomsorgspersonal omfattar anställda som arbetar med barn inom förskola, fritidshem, öppen förskola samt annan verksamhet. 3Avser antalet anställda som arbetar med barn. redovisas antalet årsarbetare. 4Inkluderar sfi, särvux, vuxenutbildning och CFL. 5Antal inom komvux avser antalet elever, inte att förväxla med heltidsstudenter i tabell 4.1. 6Helårsstudenter i grundutbildning exklusive uppdragsutbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.5 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 15 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 2003 15 25:5 Vuxenstudiestöd m.m. Totalt för utgiftsområde 15 Anslag inom utgiftsområde 16 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet 25:6 Särskilda insatser på skolområdet 25:8 Maxtaxa i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg 25:9 Bidrag till viss verksamhet motsvarande förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grundskola och 25:10 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 25:11 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:12 Bidrag till viss verksamhet inom 25:13 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 25:14 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:16 Utveckling av påbyggnadsutbildningar 25:18 : Forskning och 25:20 : Forskning och 25:22 : Forskning och 25:24 : Forskning och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:26 : Forskning och 25:28 : Forskning och 25:30 : Forskning och Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och 25:34 : Forskning och 25:36 : Forskning och 25:38 : Forskning och 25:40 : Forskning och 25:42 : Forskning och 25:44 : Forskning och 25:46 : Forskning och 25:48 : Forskning och 25:50 : Forskning och 25:53 Gymnastik- och : 25:56 Högskolan på : Grundutbildning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:65 i : Grundutbildning 25:66 i : Grundutbildning 25:68 i : Grundutbildning 25:69 Enskilda utbildningsanordnare på 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 25:74 Verket för högskoleservice 25:77 Internationella programkontoret för 25:78 Myndigheten för nätverk och samarbete inom 25:79 Kostnader för medlemskap i 25:80 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena 2006 16 25:9 Bidrag till personalförstärkningar i 2006 16 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i 2006 16 25:13 Bidrag till vissa organisationer för 2006 16 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna 2005 16 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder 2002 16 25:4 Program för IT i skolan Totalt för utgiftsområde 16 Anslag inom utgiftsområde 17 25:1 Bidrag till folkbildningen 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning Totalt för utgiftsområde 17 Anslag inom utgiftsområde 23 Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Utbildningspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna propositionen. Målet är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . 4.4.1Styrmedel och insatser inom politikområdet Huvudmannaskap och finansieringsformer som statliga insatser varierar mellan olika verksamheter inom politikområdet. Styrmedel och insatser består av: -Statlig finansiering. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom politikområdet till av driftskostnaderna, vilket innebär att detta inte är den dominerande finansieringskällan. Anslagen avser studiestöd, statlig verksamhet samt bidrag till och enskild verksamhet. Anslagen till grundläggande högskoleutbildning är huvudsakligen prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. -Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet, utom för folkbildningen, fastställs mål och regler i lagar och andra författningar. Vidare ingår mål för de statliga myndigheternas verksamhet. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget, medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. För förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och kommunernas vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100), olika skolforms- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förordningar och läroplaner. För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller främst högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) samt för studiestödsområdet främst studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Dessa lagar, förordningar och läroplaner är också i stor utsträckning giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina och för förordningen (1993:221) för . De centrala myndigheterna , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, och har uppföljnings- och statistikansvar på sina respektive områden. svarar för gemensam utbildningsstatistik. -Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina respektive områden och genomför omfattande utvärderingsprogram. Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor, förskolor, fritidshem och kommuner skall upprätta kvalitetsredovisningar. genomför regelbundet inspektion av varje kommun avseende förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Regeringen anser att inspektionen och granskningen av skolväsendet skall skärpas. svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten har 1994 och 2001 tagit initiativ till statliga utvärderingar av denna verksamhet. Universitet och högskolors kvalitetsarbete är ett åliggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor. beslutar också om examenstilllstånd inom grundläggande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högskoleutbildning för den statliga högskolan. Dessutom genomför verket nationella utvärderingar som kan vara inriktade på särskilda aspekter. Tillsynen inom politikområdet utövas av de centrala myndigheterna.