prop · GU031d6 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång, dels ändring i Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltnings- Vad utgiftsområdet omfattar................................................................ Mål för politikområdet ......................................................................... En politik för ett tryggare ....................................................... Ett modernare rättsväsende.................................................................. Verksamhetsområde 1 Brottsförebyggande arbete............................. Verksamhetsområde 2 Utredning och lagföring................................. Verksamhetsområde 3 Dömande verksamhet..................................... Verksamhetsområde 4 Verkställighet av påföljd................................. Verksamhetsområde 5 Reparativ verksamhet ..................................... Verksamhetsområde 6 Övrig verksamhet ........................................... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd....................................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................. Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet .................. Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............. Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Anmälda våldsbrott åren 1996 och 20022005 ....................................................... Antal anställda1 inom rättsväsendet åren 20032005 fördelat på kvinnor, män Polisens genomförda planlagda brottsförebyggande projekt och insatser............ Målutveckling i de allmänna domstolarna 20032005.......................................... Målutveckling i de allmänna förvaltningsdomstolarna 20032005...................... Antal inkomna ärenden .......................................................................................... Genomströmningstider (dagar)............................................................................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:1 .................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:2 Säkerhetspolisen....................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:3 ................ Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:4 ............ Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:5 Domstolar .................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:6 Kriminalvården......................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 20072009 för 4:7 .......... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:8 ................ Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:9 .................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:10 ......... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott........................................................................................................ Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:12 Rättsliga biträden m.m. .......... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivån 20062008, för 4:14 Avgifter till vissa inter- Härledning av anslagsnivån 20072009, för 4:15 Bidrag till lokalt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Anställda med utländsk bakgrund inom rättsväsendet 2005 ................................. Anställda med utländsk bakgrund inom vissa personalkategorier 2005 ............... Beläggning i anstalt (i medeltal) 19962005............................................................ Sysselsättningstimmar vid anstalt (procentandel av tillgänglig tid) 20032005 ... Utvecklingen av IÖV-utsluss 200320051............................................................... Antalet klienter placerade i behandling utom anstalt enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) 20032005 .................................. Andelen (%) narkotikamissbrukare inskrivna i anstalt 19962005....................... Andelen (%) frivårdsklienter med känt narkotikamissbruk 19962005............... Andel klienter (i relation till det totala antalet klassificerade narkotikamissbrukare) placerade i särskild verksamhet mot narkotika- missbruk i anstalt 20032005............................................................................... 4.10 Antal rymningar direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 19962005.... 4.11 Antal inkomna och avgjorda ärenden.................................................................... 4.12 Utbetald brottsskadeersättning samt intäkter från regress.................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång, dels ändring i samma lag (avsnitt 4.7), 2.antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöks- verksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol (avsnitt 4.7), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång, som gäller till och med , dels att lagen skall fortsätta att gälla till och med , dels att 6 § skall ha följande lydelse. I fråga om den som kallas till ett sammanträde genom videokonferens gäller inte bestämmelserna i , konkurslagen (1987:672) eller lagen (1996:242) om domstolsärenden om kallelser och förelägganden och om påföljder för utevaro. Kallelse till sammanträde genom videokonferens skall ske på det sätt som rätten finner lämpligt. Den som har kallats att delta i en förhandling genom videokonferens men som motsätter sig att delta på detta sätt, har rätt att inställa sig i rättssalen. Den som deltar i ett sammanträde genom videokonferens med stöd av denna lag skall anses ha inställt sig inför rätten. Denna lag träder i kraft . 1Lagens giltighetstid senast förlängd 2004:1209. 2Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.2Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol Härigenom föreskrivs att lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol, som gäller till och med , skall fortsätta att gälla till och med . 1 Lagens giltighetstid senast förlängd 2004:1210. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget be- höva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Utgiftsområdet omfattar ett politikområde, Rättsväsendet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 4 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Som framgår av tabell 3.1 omfattar politikområde Rättsväsendet . används för polisväsendet, för åklagarväsendet, för Domstolar och för Kriminalvården. Den övriga verksamheten inom rättsväsendet är , , , , ersättning för skador på grund av brott, kostnader för rättsliga biträden och kostnader för vissa skaderegleringar. Dessa verksamheter förbrukar sammantaget , varav huvudparten () avser utgifter på anslaget 4:12 Rättsliga biträden m.m. (se tabell 4.1). Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20072009. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom politikområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda brott, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsliga anspråk och att ge stöd till dem som drabbats av brott. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av politikområdets verksamhet. Politikområdet innefattar myndigheter inom domstols-, polis- och åklagarväsendena samt Kriminalvården. Dessutom ingår , , och . Inom politikområdet arbetar även myndigheter inom andra utgiftsområden, bl.a. . är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Säkerhetspolisen, och . Styrelsen är chefsmyndighet för . ingår också i samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. är central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet och leds av riksåklagaren. Myndighetens centrala ledningsnivå består av riksåklagarens kansli och fyra utvecklingscentrum, lokaliserade till , , och . På lokal operativ nivå bedrivs verksamheten vid 41 åklagarkammare. Även är en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet. ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt . () är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna samt . Allmänna domstolar är tingsrätterna, hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätterna, kammarrätterna och Regeringsrätten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kriminalvården är förvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Myndigheten är indelad i sex geografiska regioner, ett huvudkontor, beläget i , och en transporttjänst. Varje region leds av en regionchef och huvudkontoret leds av generaldirektören. På operativ nivå bedrivs verksamheten vid 57 anstalter, 30 häkten och 37 frivårdskontor. (Brå) är ett expertorgan inom rättsväsendet och skall löpande bistå regeringen i kriminalpolitiska frågor. Rådets huvudsakliga uppgifter är utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. () är central förvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet. skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet inom genteknikområdet. (BrOM) huvudsakliga uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen. Myndigheten prövar ärenden om rätten till brottsskadeersättning. Vid Brottsoffermyndigheten finns även ett råd som prövar ansökningar om bidrag från Brottsofferfonden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 4:12 Rättsliga biträden m.m. 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 4:14 Avgifter till vissa internationella samman 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Totalt för politikområde Rättsväsendet 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Rättsväsendets ekonomiska läge förändrades från att sammantaget ha ett kreditutnyttjande vid ingången av året till att ha ett anslagssparande vid utgången av året. En bidragande orsak till förändringen var de utgiftsbegränsningar som myndigheterna var ålagda , t.ex. tilldelades de allra flesta myndigheterna ingen anslagskredit. En del av rättsväsendets myndigheter tvingades därför att strama åt sin ekonomi för att klara utgiftsbegränsningarna. har myndigheterna tilldelats normala anslagskrediter. Enligt nuvarande prognoser kommer utfallet för rättsväsendet att i stort sett överensstämma med den utgiftsområdesram rättsväsendet har tilldelats . Regeringen anser att fortsatta satsningar på rättsväsendet är nödvändiga för att kampen mot brottsligheten skall bli framgångsrik. I denna proposition tillförs rättsväsendet därför ytterligare medel utöver de tillskott som den tidigare regeringen aviserat. Hur tillskotten kommer myndigheterna till del framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Tillskott 2007-2009 4:11 Ersättning för skador på grund av 4:13 Kostnader för vissa skade- Regeringen kommer att ställa högre krav på rättsväsendets myndigheter. Det handlar bl.a. om att öka den polisiära närvaron, säkerställa en effektiv åklagarverksamhet, värna domstolarnas oberoende, höja kvalitén inom kriminalvården och stärka brottsofferperspektivet i hela rättskedjan. Re- geringen kommer att återkomma till för att närmare redovisa hur detta skall åstadkommas och vilka ytterligare insatser som krävs 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 för att rättsväsendets myndigheter skall kunna svara upp mot de högre kraven. Rättsväsendets fortsatta effektivisering är en förutsättning för regeringens satsningar på området. Regeringen avser att noga följa vilket resultat resursförstärkningarna får och hur effektiviseringsarbetet bedrivs. Utöver tillskotten till rättsväsendet föreslås i denna proposition omfördelning av medel inom utgiftsområdet respektive mellan utgiftsområde 4 och andra utgiftsområden. Omfördelningen redovisas under respektive anslagsavsnitt. Målet för politikområde rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1). I den mån regeringen bedömer att indelningen i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Brottsligheten orsakar stora skador. Enskilda människors frid, frihet och hälsa kränks och leder till otrygghet för alla. Dessutom medför brottsligheten påtagliga ekonomiska följder för den som drabbas och för samhället i stort. Med narkotikan följer omfattande och svårbemästrad kriminalitet. Många personer drabbas i sin vardag av fordonsrelaterade brott, inbrott, klotter och annan skadegörelse, s.k. mängdbrottslighet. Mängdbrottsligheten kan för en del vara inkörsporten till grövre brottslighet. Ekonomisk brottslighet drabbar näringsidkare och skadar förtroendefulla relationer inom näringslivet och hämmar innovationsviljan, entreprenörskap och över huvud taget en fungerande marknad. Brottsbekämpningen måste ta sin utgångspunkt i den kunskap som finns om vad som orsakar brottslighet. Denna kunskap krävs för att kraftsamla på områden där effekterna är störst. Segregation, arbetslöshet och utanförskap bidrar till att vissa barn och ungdomar utsätts för större risker än andra att dras in i gängkriminalitet där skadegörelser och rån förekommer. Vid andra typer av brottslighet, t.ex. miljöbrott, ekonomisk brottslighet och grov organiserad kriminalitet kan vinstsyftet vara en avgörande faktor. Ök- ningen av alkoholkonsumtionen bidrar till fler och grövre våldsbrott, såväl i nöjeslivet som i hemmiljön. För att nå bästa resultat i kampen mot brotts- 4.4.1En politik för ett tryggare ligheten krävs kraftfulla insatser inom följande skall vara ett tryggt land att leva i. Ut- vecklingen med en ökning av antalet våldsbrott, särskilt bland unga, bidrar till att människor känner sig allt mer otrygga i samhället. Brottsoffer får inte det skydd och det stöd som de behöver. Detta vill regeringen ändra på. Under den kommande mandatperioden kommer regeringen därför att vidta en rad offensiva åtgärder för att förebygga och bekämpa brottsligheten. Särskilt fokus kommer att riktas mot mäns våld mot kvinnor och mot ungdomsbrottsligheten. Regeringen kommer även att prioritera insatser för att utforma ett rättsväsende som är väl rustat för sina uppgifter. Ett väl fungerande rättsväsende är en självklar förutsättning för att kampen mot brottsligheten skall bli framgångsrik och människors känsla av trygghet skall kunna öka. Tidiga och tydliga insatser mot ungdomsbrottsligheten En trygg uppväxt är den mest effektiva brottsförebyggande insatsen. Föräldrar har ett huvudansvar för att förmedla normer och värderingar till sina barn och ungdomar. Skyldigheten för föräldrar och andra vårdnadshavare att medverka under rättsprocessen måste öka. Även skolan har en viktig roll att ge barn och ungdomar goda värdegrunder men kan självfallet aldrig överta föräldrarnas ansvar för detta. Ett bra samarbete mellan skola och polis förebygger brott. Genom tidiga och tydliga insatser mot ungdomsbrottsligheten motverkas allvarlig brottslighet . Påföljderna för unga lagöverträdare skall vara rättssäkra, tydliga och inriktade på att stoppa fortsatt brottslighet. Möjlighet att ingripa tidigt mot drogmissbruk bland ungdo- mar kan förhindra att unga utvecklar ett kriminellt beteende. Det brottsförebyggande arbetet prioriteras Det ställs höga krav på polisens förmåga att förebygga brott. Ett effektivt brottsförebyggande arbete kräver en synlig och närvarande polis. En stor del av alla brott begås av en mindre grupp återfallsbrottslingar. Rekryteringen till denna grupp måste minska. Det kräver tidiga insatser för unga som börjat begå brott, men också kraftfulla åtgärder för dem som redan utvecklat en kriminell livsstil. Sådana insatser måste ofta kombineras med åtgärder mot missbruk av alkohol och narkotika. De som återkommande begår brott är ofta föremål för ingripande åtgärder från rättsväsendets sida . Det skapar förutsättningar för ett effektivt påverkansarbete anpassat till varje individs behov. Det ställer stora krav på samverkan mellan kriminalvården, , psykiatrin och andra huvudmän som har ansvar för den dömdes återanpassning till ett liv utan kriminalitet. Brottsoffrens rättigheter skall stärkas Brottsoffer skall bemötas med medkännande och professionalism. Alla myndigheter inom rättsväsendet måste ha ett tydligt brottsofferperspektiv. Alla former av våld i nära relationer skall bekämpas. Detta gäller såväl mäns våld mot kvinnor som det våld som förekommer i samkönade relationer. Skyddet och stödet för kvinnor och barn som utsätts för mäns våld skall stärkas. Denna brottslighet sker i stor utsträckning i hemmet och är därmed svår att upptäcka. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor måste ges hög prioritet. För att detta arbete skall bli framgångsrikt krävs att det finns väl utvecklade metoder och verktyg som är anpassade för denna brottslighet. Också här är det viktigt med myndighetssamverkan för att utveckla effektiva stödformer för dem som drabbas av brott från närstående. Unga brottsoffer behöver kvalificerat stöd för att kunna bearbeta reaktionerna efter brott. För unga personer som drabbas av brott kan medling vara särskilt effektivt. Unga brottsoffer skall få hjälp till stöd och upprättelse. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Påföljderna måste vara proportionerliga, trovärdiga och förutsebara. Utgångspunkten bör vara att samhället ser allvarligt på brott; i synnerhet grova våldsbrott. Regeringen kommer därför att inleda ett reformarbete av påföljdssystemet. pågår det en kartläggning av domstolarnas straffmätning och påföljdsval vid våldsbrottslighet. Resultatet från detta arbete kommer att utgöra ett viktigt underlag för regeringens fortsatta överväganden i dessa frågor. Det finns även anledning att fortsätta arbetet med förbättringar av påföljdssystemet för unga lagöverträdare. Kraftsamling mot allvarlig och organiserad brottslighet samt terrorism Grov organiserad brottslighet utgör ett allvarligt hot mot samhället som måste tas på allvar. Det har blivit allt vanligare att kriminella grupperingar sätter i system att, som en del i sin verksamhet, hota och trakassera vittnen, journalister eller personal inom rättsväsendet. Därigenom utmanar de också själva grunderna för vår rättsstat och demokrati vilket aldrig kan tolereras. Ofta tillhör dessa brottslingar mer eller mindre slutna kriminella miljöer. För att bekämpa dem krävs gemensamma och målmedvetna mobiliseringar över myndighetsgränser. Polis och åklagare måste ges möjlighet att vända denna utveckling. Inte sällan har brottssyndikaten starka internationella förgreningar. Professionella kriminella arbetar alltmer över nationsgränser och är aktiva inom flera brottsområden , t.ex. narkotikabrottslighet och människohandel. All erfarenhet inom brottsbekämpningen visar att ett väl utvecklat internationellt samarbete är en nödvändighet för att effektivt kunna möta denna utveckling. Det är även viktigt att skapa hållbara strukturer för det internationella samarbete som syftar till att förebygga och bekämpa brott. Utvecklingen i världen gör att stor kraft måste ägnas åt att, med bibehållen respekt för mänskliga rättigheter och frågor om personlig integritet, undanröja risker för terrorhandlingar och andra brott mot rikets säkerhet. Att sådan brottslighet ofta bedrivs av löst sammansatta terrornätverk med omfattande internationella förgreningar medför att bekämpningen kräver ett mycket långtgående samarbete med myndigheter i andra länder. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Också denna form av brottslighet måste bekämpas med stor kraft och beslutsamhet av rättsväsendet. Våra rättsvårdande myndigheter måste ges effektiva verktyg och arbetsmetoder för att med uthållighet kunna förebygga och bekämpa den grova organiserade brottsligheten och terrorismen. Rättsväsendet är av grundläggande betydelse för det demokratiska samhället. Ett väl fungerande rättsväsende måste utvecklas i samma takt som samhället i övrigt. Regeringen kommer att aktivt arbeta för att rättsväsendet skall utvecklas så att det är väl rustat och kan utföra de uppgifter som krävs i ett rättssamhälle. Detta arbete kommer att ske utifrån följande grundläggande principer. Rättsväsendets verksamheter skall utgå från enskilda människors behov. Personer som kommer i kontakt med rättsväsendets myndigheter skall bemötas med respekt och professionalism. Det ställer höga krav på säkerhet, kompetens, snabb och effektiv handläggning med god kvalitet liksom på myndigheternas tillgänglighet och servicenivå. Målsäganden och vittnen skall få relevant information avseende rättsväsendets handläggning av deras ärende. De skall även få vägledning om var de kan få hjälp med att bearbeta konsekvenserna av den händelse som de varit utsatta för. Rättsväsendet har ett särskilt ansvar för den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att den enskilda människan kan lita på lagarna, myndigheterna och domstolarna.