prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — I tabellen görs även en jäm- förelse mot de makroekonomiska förutsätt- ningar i budgetpropositionen som låg till grund för statsbudgeten. Tabell 5.6 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell förändring om annat inte anges -0,2 -0,2 -0,1 Fasta priser, procentuell förändring. Dagkorrigerade arbetade timmar och NR-timlön. Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år. En viktig variabel för prognosen av skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekono- min. Skatt på arbete påverkas främst av löne- summan, men också skiktgränserna som justeras med förändringen i KPIPF1FP. Inkomst över skikt- gränserna beskattas högre. Om skiktgränserna höjs, så att en större andel av inkomsterna hamnar under skiktgränsen, leder det till lägre skatteintäkter. 1T T För skatt på arbete avseende 2006 används förändringen av konsumentprisindex (KPI) . Skatt på energi påverkas av KPIPF1FP genom den årliga indexeringen av skattesatserna. Hushållens konsumtionsutgifter påverkar intäkterna från såväl mervärdesskatt som punktskatter. Sedan beräkningen till statsbudgeten gjordes har hushållens konsumtionsutgifter utvecklats starkare än förväntat, vilket har lett till högre mervärdesskatteintäkter än beräknat. Arbetsmarknaden har utvecklats starkare än förväntat, vilket har bidragit till att lönesumman blev högre. Därmed blev in- täkterna från skatt på arbete högre än beräknat. KPI är marginellt högre än prognostiserat. De totala skatteintäkterna 2006 beräknas uppgå till , vilket är högre än statsbudgeten . Statens skatteintäkter, dvs. exklusive EU-skatter, kom- munalskatt och avgifter till ålderspensions- systemet, beräknas uppgå till , vilket är högre än statsbudgeten. Summa inkomster, som utgörs av Skatter m.m. och Övriga inkomster blev högre än beräknat till stats- budgeten. Främst är det högre intäkter från skatt på arbete och skatt på kapital som förklarar de stora avvikelserna gentemot statsbudgeten. I kapitlet som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 5.7 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser gentemot statsbud- geten. För de skatteintäkter som ingår i den årliga inkomsttaxeringen redovisas prognoser . Redovisningen av skatterna innehåller två delar. Den första delen redovisar skatteintäkter och den andra delen redovisar justeringsposter. Skatteintäkter är periodiserade skatter, dvs. skatterna har en direkt koppling till den ekonomiska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomst- huvudgrupperna Skatt på arbete, Skatt på kapital, Skatt på konsumtion och insatsvaror samt Restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna, som i relation till BNP utgör skattekvoten. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspen- sionssystemet och staten. Den andra delen av redovisningen innehåller ett antal justeringsposter som bl.a. behövs för att redovisa summa inkomster. Justeringsposterna redovisas under följande inkomsthuvudgrupper: Tillkommande inkomster, Avräkningar och Periodiseringar. 1T T skattesatser justerades med förändringen av KPI . Tabell 5.7 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster jämfört med statsbudgeten Skillnad mot statsbudget 2006 -82,1 -71,3 -8,8 -8,5 -0,5 -0,1 Skatt på kapital, hushåll -0,5 -0,8 -3,1 -0,1 -0,1 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 -0,5 -1,0 -0,6 Övriga skatter på energi och miljö -2,0 -0,3 Restförda och övriga skatter -1,9 -0,8 -5,4 -7,6 -1,2 -0,6 -0,1 -0,1 -0,1 -72,7 -64,4 Intäkter som förs till fonder -2,1 -2,2 -0,2 -0,3 -56,9 -54,5 -1,6 -1,3 Stöd som ges via krediteringar på skattekonto -13,7 -13,6 -16,4 -13,1 -2,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid Skatt på arbete utgör under av de totala skatteintäkterna. I tabell 5.7 visas skatt på arbete . Posterna under direkta skatter fastställs i taxeringen 2007 och uppgifterna är därmed en prognos. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av bl.a. utbetalda löner och transfereringar. Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete brukar delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Utfallet för skatt på arbete blev . Prognosen är , vilket är högre än 2005. med ökningen av timlönen har medfört en starkare utveckling av intäkterna från skatt på arbete. Direkta skatter består till av kommunala inkomstskatter och utgör mer än hälften av skatt på arbete. blev utfallet för de direkta skatterna . beräknas intäkterna öka till , vilket är ca högre än i statsbudgeten. beräknas intäkterna från den kom- munala inkomstskatten uppgå till , vilket är högre än utfall. Ökningen förklaras av den högre utveck- lingen av lönesumman. Den gynnsamma ekonomiska utvecklingen har medfört att skatteunderlaget utvecklats starkare. Jämfört med statsbudgeten har in- täkterna reviderats upp med . Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 2006. Den högre utvecklingstakten av timlönen har medfört att prognosen är högre än statsbudgeten. Även intäkterna avseende 2005 har reviderats upp med . Skatteintäkterna från statlig inkomstskatt beräknas 2006 vara högre än 2005. Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatte- underlaget för direkta skatter. Intäkterna från den allmänna pensionsavgiften beräknas öka 2006. På grund av den starka ökningen av skatteunderlaget är prognosen uppreviderad med 0,3 respektive . ökade storleken på skattereduktionerna med till . Ökningen förklaras i huvudsak av egen- avgiftskompensationen samt fastighetsskatte- reformen. De indirekta skatterna utgör av skatt på arbete och beräknas 2006 uppgå till . Jämfört med föregående inkomstår ökade intäkterna . Till skillnad från de direkta skatterna där merparten av intäkterna överförs till kom- munerna tillfaller de indirekta skatterna huvud- sakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs av arbetsgivaravgifter. Prognosen är högre än statsbudgeten. Jämfört med utfallet , är det högre, vilket motsvarar en ökning . beräknas den särskilda löneskatten bli lägre än 2005. Minskningen beror på en tillfällig premiebefrielse för blev som beräknat. Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. beräknas skatt på kapital uppgå till av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster svarar för drygt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar de största variationerna över åren. Det är också för dessa skatter prognososäkerheten ofta är störst. Anledningen till att dessa skatter är svåra att prognostisera är dels att avkastningen på kapital varierar mycket, dels att det är svårt att knyta skatterna till utvecklingen av någon makro- ekonomisk variabel. De flesta skatter i undergruppen skatt på kapital fastställs i den årliga taxeringen i november året efter inkomståret. Intäkterna från skatt på kapital är därför en prognos . Skatt på kapital, hushåll Hushållen betalar kapitalinkomstskatt på nettot av sina kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av hushållens skatt på kapital kommer från realiserade kapitalvinster. På grund av att kapitalvinsterna ofta varierar mycket mellan olika år, varierar även hushållens kapitalskatt. Kapitalvinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar i ekonomin samt när vinsterna realiseras. Flera års uppgång på de finansiella marknaderna samt en lång uppgång på fastighetsmarknaden har gjort att kapitalvinsterna var höga och förväntas stiga ytterligare 2006. beräknas utfallet av skatten bli . det en revidering med ringen beror på att kapitalvinsternas storlek har reviderats upp . Utfallet av skatt på kapital för hushållen var 2005. Skillnaden beror på högre kapitalvinster. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juster- ingar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Utfallet för företagens inkomstskatt 2006 beräknas bli . Det är en ökning med ca jämfört med utfallet . Skillnaden jämfört med statsbudgeten är . Vinst- utvecklingen i företagssektorn var mycket stark och en stor del av denna vinstökning skedde . Det ledde till att prognosen reviderades upp kraftigt i 2006- års ekonomiska vårproposition. I och med detta påverkades den underliggande skatten som reviderades upp. En stor del av prognosrevideringen jämfört med prognosen i statsbudgeten beror därför på revideringen av den underliggande skatten som skedde ekonomiska vårproposition. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Basen för beskattningen är ett kapitalunderlag som utgörs av värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen. Kapitalunderlaget multipliceras med statslåne- räntan året före beskattningsåret för att beräkna en schablonmässig intäkt som tas upp till beskattning. Det beräknade utfallet av avkastningsskatten är ca . Det är en minskning med jämfört med utfallet . Minskningen beror på att statslåneräntan var låg . Skillnaden jämfört med statsbudgeten uppgår till . Fastighetsskatt tas ut på småhus, hyreshus, och industrifastigheter. För hyreshus gäller olika skatteregler för den del som avser bostäder re- spektive den del som avser lokaler. Nya regler för uttag av fastighetsskatt beslutades i enlighet med budgetpropositionen . begränsades skatteuttaget på markvärdet för småhus. Taket för markvärdet är per kvadratmeter eller maximalt . Intäkterna från fastighetsskatt beräknas bli 2006. Det är lägre jämfört med statsbudgeten. Skillnaden beror i princip enbart på den införda markvärdesbegränsningen. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för stämpelskatt blev . Det är högre jämfört med prognosen i statsbudgeten. Differensen beror på en starkare prisutveckling på fastigheter samt en högre omsättning på fastighetsmarknaden än beräknat. högre än i statsbudgeten. Ökningen beror på en starkare utveckling på de finansiella marknaderna än i prognosen till statsbudgeten. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar till- sammans inkomsthuvudgruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick intäkterna till . Skatt på konsumtion och insatsvaror utgör av de totala skatteintäkterna, varav mervärdes- skatten står för och punktskatter står för av de totala intäkterna. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar. Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2006, vilket är högre än 2005. Utfallet blev högre än i statsbudgeten, vilket till lika delar förklaras av högre konsumtion i hushållen samt en ökad konsumtion. Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de skall kompensera för de externa kostnader för samhället som uppstår i samband med förbruk- ning av vissa varor och tjänster. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Utvecklingen av skatteintäkterna från punktskatter påverkas främst av skattebasernas volymutveckling och av prisutvecklingen. uppgick punktskatterna till sammanlagt , vilket är lägre än statsbudgeten. Tobaksskatten utgörs till största delen av skatt på cigaretter. Skatt på tobak uppgick till . Intäkterna blev högre än statsbudgeten, vilket beror på en ökad försäljning av tobaksvaror , till följd av höjda skattesatser fr.o.m. . Alkoholskatterna uppgick till . Utfallet blev högre än statsbudget, varav högre intäkter från skatt på etylalkohol. Förklaringen är en större inhemsk försäljning än väntat för såväl sprit, vin som öl. Under skatt på energi återfinns energiskatt och koldioxidskatt. uppgick intäkterna från energiskatt till , vilket är lägre än i statsbudgeten. Koldioxidskatten uppgick till och blev lägre än i statsbudgeten. Främst var det koldioxidsskatt på oljeprodukter m.m. som blev lägre än beräknat. Skatt på vägtrafik utgörs till största delen av fordonsskatter. Totalt uppgick skatt på vägtrafik 2006 till , vilket är högre än beräknat. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av kronofogdemyndigheten indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av tidigare fattade taxeringsbeslut samt diverse inkomster som förs till exempelvis insättningsgarantiavgifter, bilskrotningsavgifter m.fl. Restförda skatter blev högre än statsbudgeten och övriga skatter lägre än statsbudgeten. Sammantaget blev restförda och övriga skatter högre än statsbudgeten. Tillkommande inkomster, avräkningar och periodiseringar I tillkommande inkomster ingår s.k. EU-skatter och kommunala utjämningsavgifter. EU- skatterna utgörs främst av momsbaserad EU- avgift och tullmedel. EU-skatterna redovisas via statsbudgeten och tillfaller slutligen EU:s budget. Därmed ingår de inte i statens skatte- intäkter. EU-skatterna beräknas 2006 uppgå till . De tillkommande inkomsterna beräknas 2006 uppgå till , vilket är högre än statsbudgeten. Av- vikelsen förklaras främst av högre tullmedel och av en högre prognos för momsbaserad EU- avgift. Avräkningarna uppgick till . Under avräkningar redovisas bl.a. skattekrediteringar, som enligt nationalräken- skaperna är att likställa med utgifter. uppgick kompensation för mer- värdesskatt till , varav avräknad mervärdesskatt hos statliga myndig- heter och kompensation för mervärdesskatt för kommunsektorn . Stöd som ges via skattekrediteringar på skatte- konto uppgick till 2006, vilket är lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Merparten av avvikelsen förklaras av att det genomsnittliga antalet personer i insatserna Plusjobb och Utbildningsvikariat blev betydligt lägre än beräknat. har i enlighet med regeringens förslag vårproposition beslutat att krediteringar på skattekonto som bokförs på inkomsttitel Stöd för energieffektivisering i lokaler med offentlig verksamhet inte får minska med ett större belopp än 2006. Avvikelsen förklaras främst av de långa ledtiderna från det att stöd beviljas tills dess de stödberättigade åtgärderna slutförs och stöden betalas ut. har i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen beslutat att kreditering på konto som bokförs på inkomsttitel Stöd för konvertering från oljeuppvärmning får minska statens inkomster med . Periodiseringar utgörs framför allt av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Såväl uppbörden av skatter som fastställs vid den årliga taxeringen, som betalningen av skatter är svåra att prognostisera och orsakar i regel avvikelser. ÅrT 2006 beräknas periodiseringarna ha ökat statsbudgetens inkomster med . Uppbördsförskjutningar ökade statsbudgetens inkomster med och betalningsförskjutningar ökade dem med . Jämfört med statsbudgeten är det högre än beräknat. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. (3,) lägre än vad som beräknats i den ursprungliga statsbudgeten antagen av . Skillnaden förklaras främst av att Inkomster av försåld egendom blev lägre än beräknat. Inkomster av statens verksamhet blev däremot högre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.8 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk, och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovisas ränteinkomster, aktieutdel- ningar från bolag med statligt ägande, offentlig- rättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till och var därmed (40,) högre än beräknat i statsbudgeten. Ökningen hänför sig främst till Inkomster av statens aktier, som blev högre än beräknat. blev Inkomster av statens verk- samhet (57,) högre än 2005. Den största ökningen hänför sig till Inkomster av statens aktier, som ökade med (89,) mellan åren. Övriga inkomster av statens verksamhet Utfallet var -, vilket främst berodde på regleringen av kom- munkontoskulden. Tabell 5.9 Inkomster av statens verksamhet Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till och var därmed (26,) högre än beräknat i statsbudgeten. inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt uppgick till . Det är högre än beräknat i satsbudgeten . inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. blev inkomsterna av Rörelse- överskott (3,) lägre än 2005. inlevererade överskott minskade med , medan Svenska kraftnäts inlevererade utdelning m.m. ökade med . Inlevererat överskott från AB redovisades tidigare i denna inkomst- huvudgrupp. redovisas detta överskott på inkomsttitel i inkomst- huvudgruppen Skatt på konsumtion och insats- varor. Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens fastighets- förvaltning blev och var därmed (26,) högre än beräknat i statsbudgeten. Överskottet från och uppgick till respektive . Utfallet för Överskott av statens fastighets- förvaltning blev lägre än 2005. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till och var därmed (1,) högre än beräknat i statsbudgeten. Ränteinkomster på studielån upptagna efter uppgick till , viket är högre än beräknat. Räntor på skattekonto m.m., netto blev . Det är lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för Ränteinkomster blev (4,) högre än 2005. Ränte- inkomster på studielån upptagna efter ökade med (6,) och Räntor på skattekonton m.m. netto minskade med (5,). Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier (utdelningar) uppgick till och var därmed (86,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utdelningar, som bolagen betalade ut , hänför sig till . Utbetalda utdelningar redovisas i tabell 5.12. Utdelningen från TeliaSonera uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Denna är en extra utdelning. Utbetald utdelning från minskade med till efter avdrag för kompensation för stängningen av . Utdelningen före avdraget var . Totalt ökade aktieutdelningarna med (89,) . I beloppet ingår från . redovisas utdelningen från Systembolaget på inkomsttitel Systembolagets AB:s överskott i inkomsthuvudgruppen Skatt på konsumtion och insatsvaror. (4,) beräknat i statsbudgeten. De största avvikelserna mot statsbudgeten återfinns under Expeditions- och ansökningsavgifter () och Offentligrättsliga avgifter blev (1,) högre än 2005. Expeditions- och ansökningsavgifter samt Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor ökade med respektive . redovisas följande inkomsttitlar i inkomsthuvudgruppen Skatt på konsumtion och insatsvaror: 1457 Avgifter till Kemikalieinspektionen 1487 Koncessionsavgifter på televisionens område 1491 Avgifter för telekommunikation Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till , vilket är () högre än vad som beräknades i kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Om vissa förutsättningar är uppfyllda köper och lagrar bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och statsbudget beror på en ökad försäljning av varor som lagrats. blev Försäljningsinkomster högre än 2005. Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev högre. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var därmed (18,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomst- titeln blev , vilket är högre än beräknat. Inkomsterna av Böter m.m. blev (4,) lägre än 2005. Skattetillägg och Förseningsavgifter redovisas på inkomsttitlarna 1625 respektive 1636 i inkomsthuvudgruppen 1600 Restförda och övriga skatter. Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till och blev därmed lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utfallet för Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till -. Den negativa inkomsten berodde främst på regleringen av den s.k. kommunkontoskulden . Enligt regeringsbeslut reglerades den s.k. kommun- under nettoutlåning på stats- budgetens utgiftssida. Statsbudgetens saldo på- verkades således inte av beslutet. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. In- komster av försåld egendom uppgick till endast . lägre än 2005. uppgick till , varav Tabell 5.13 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån. Dessa uppgick till och var därmed högre än beräknat i statsbudgeten. Återbetalning av studielån blev lägre och Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor blev högre än beräknat. Återbetalning av lån blev (6,) lägre än 2005. Återbetalning av studiemedel minskade med . Tabell 5.14 Återbetalning av lån Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. Inkomsterna uppgick till , vilket är (9,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln avgifter blev , vilket är högre än beräknat i stats- budgeten. Utfallet för inkomsttiteln på statskapital blev , vilket är lägre än beräknat i stats- budgeten. Kalkylmässiga inkomster blev (11,) lägre än 2005. övertog de allmänna försäkrings- kassornas fastigheter och redovisade till följd därav på denna inkomsttitel (regeringsbeslut Tabell 5.15 Kalkylmässiga inkomster Avgifterna för den statliga tjänstepensioneringen uppgick till . Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Administra- tionskostnaderna för det statliga tjänstepen- sionssystemet blev . Tabell 5.16 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jord- bruksfond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till och var därmed (3,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Bidragen från uppgick till , vilket var lägre än beräknat i statsbudgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror på att ett flertal stöd, som tidigare redovisades som djurbidrag, numera redovisas som gårdsstöd. Till följd därav blev inkomsterna på inkomsttiteln högre än beräknat i statsbudgeten. Denna inkomsttitel benämndes tidigare Arealbidrag. Inkomsterna på inkomsttiteln , struktur- och regionala åtgärder perioden 20002006 blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln från perioden 20002006 blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror främst på att en stor del av bidragen betalades ut från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad . Eftersom inkomsterna av bidragen från EU betalas i efterskott redovisas dessa bidrag på denna inkomsttitel först . Övriga bidrag från EG uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Ökningen avser bidrag från Europeiska unionens solidaritetsfond för vissa offentliga kostnader till följd av stormen . Jämfört med 2005 blev bidragen från EU (1,) lägre. Djur- bidrag minskade med , medan Gårdsstöd ökade med . Som tidigare nämnts redovisas flera stöd numera som gårdsstöd istället för som djurbidrag. Utfallet för Bidrag från perioden 20002006 minskade med jämfört med .