prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — Prisuppgången var bred och omfattade både råvaror och bearbetade varor. Råvarupriserna steg kraftigt till följd av ett stigande oljepris, hög internationell efterfrågan på en del råvaror samt utbudsstörningar hos vissa råvaruproducenter. Priset på importvaror har ökat mer än priset på inhemskt producerade varor. Det beror främst på att importpriserna på råolja, petroleumprodukter, stål och metall har stigit kraftigt . För bearbetade varor har importpriserna däremot minskat mer än priset på inhemskt producerade varor. Under återstoden av 2006 och 2007 väntas kronan förstärkas och världsmarknadspriset på olja sjunka, vilket bedöms bidra till att priset på råvaror sjunker och . Förstärkningen av kronan väntas även bidra till att importpriset på bearbetade varor sjunker ytterligare och . Tabell 3.6 Import av varor och tjänster samt prisutveckling -3,0 -0,3 1P P Varugrupper enligt SNI. Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Varuimporten utvecklas starkt under prognosåren väntas industriproduktionen öka i god takt, som hushållens konsumtion tar ytterligare fart. Eftersom lagren bedöms vara små har företagen dock begränsad möjlighet att använda dessa för att utöka produktionen, vilket tyder på en starkare importutveckling framöver. Även importpriserna bidrar till denna utveckling. Priset på importerade varor väntas växa långsammare än priset på inhemskt producerade varor vilket leder till att importen blir relativt sett billigare. Därmed kommer bl.a. konsumtionen i större utsträckning än tidigare att bestå av importerade varor. Den väntade prisdämpningen på råvaror bidrar också till en ökad import av dessa varor . kommer en något svagare investeringstillväxt att dämpa importtillväxten något. Å andra sidan bidrar den starka konsumtionsutvecklingen och uppbyggnaden av insatsvarulagren inom industrin till en fortsatt stark importtillväxt . Sammantaget bedöms varuimporten öka och . bedöms importen av varor att dämpas något. Tjänsteimporten har ökat mycket starkt. Liksom för exporten av tjänster utgör tjänster såsom konsulttjänster, licenser, patent och banktjänster, den största posten i tjänsteimporten. Dessa tjänster står för omkring hälften av tjänsteimporten. Den förutspådda goda tillväxten i varuimporten bedöms även bidra till en högre efterfrågan på import av dessa tjänster. Som en följd av en ökad varuimport väntas även importen av transporttjänster öka. Nästan en tredjedel av tjänsteimporten utgörs av svenska resenärers utgifter i utlandet. Med en stark inhemsk konsumtionsutveckling och ett stigande värde på kronan bedöms resandet och därigenom utgifterna i utlandet också öka i en god takt framöver. Sammantaget leder den ökade varuimporten och den starka inhemska konsumtionsutvecklingen till att importen av tjänster ökar starkt och i god takt . Tjänsteimporten bedöms öka och . 2006/07:1 BILAGA 2 Industriproduktionen har tagit ny fart blev ett mellanår för den svenska industriproduktionen. Orsaken var främst en kraftig inbromsning i exporten /2005 som ledde till en mycket svag produktion . Utöver detta var den inhemska efterfrågan på svensktillverkade industriprodukter förhållandevis svag som lageruttagen inom industrin var stora. syntes emellertid flera tecken på en återhämtning, och under inledningen av 2006 har industriproduktionen fått ny fart. Bakom uppgången ligger främst en återhämtning av efterfrågan på svenska varor i utlandet. Dessutom har efterfrågan från hemmamarknaden återhämtat sig avsevärt. Den förbättrade efterfrågan i kombination med en lageruppbyggnad resulterade i att industrins produktion ökade , enligt statistik från . Förutsättningarna för att industriproduktionen ska fortsätta att öka framöver är gynnsamma. De senaste årens stora investeringar, bl.a. inom gruv-, massa- och pappersindustri har medfört en utökad produktionskapacitet (se avsnitt 3.2). Vidare är de relativa enhetsarbetskostnaderna låga, vilket indikerar att svenska industriföretags konkurrenskraft är god. Även enkätundersökningen i KI:s konjunkturbarometer tyder på en fördelaktig konkurrenssituation. Barometern visar att det är framförallt på den för svenska industriföretag viktiga EU-marknaden som konkurrenssituationen har förbättrats ytterligare de senaste kvartalen (se avsnitt 3.1). Efterfrågan på svenska varor i utlandet väntas bli god , men den dämpas något framöver i takt med att den globala konjunkturen mattas. Eftersom den svenska industrin är starkt exportorienterad följer varuexporten och industriproduktionen ett liknande mönster (se diagram 3.17). Med draghjälp av den förbättrade efterfrågan från hemmamarknaden förväntas därför industriproduktionen växa i en god om än något avtagande takt . KI:s barometer ger också stöd för denna bedömning. Såväl orderingång som produktionsvolym har varit hög , men förväntningarna framöver är dämpade. Diagram 3.17 Industriproduktion och varuexport Källor: och . Sammanfattningsvis beräknas industriproduktionen öka 2006 (se tabell 3.7). , när exportefterfrågan mattas, väntas industriproduktionen växa . Tabell 3.7 Näringslivets produktion Anm.: Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Källor: och . Byggproduktionen stark trots resursbristen Byggproduktionen ökade 2005, vilket var den högsta tillväxten . Det var främst den kraftiga ökningen av bostadsbyggandet som drog upp produktionen i byggföretagen. KI:s barometer tyder på en fortsatt mycket hög tillväxt av byggproduktionen men på att byggkonjunkturen är på väg in en lugnare fas. Barometern visar också att bristen på arbetskraft i byggbranschen är mycket stor (se diagram 3.18). Än så länge tycks dock resursbristen inte fått något betydande genomslag, och bostadsbyggandet har fortsatt att utvecklas starkt (se avsnitt 3.2). har dessutom investeringskonjunkturen på byggsidan breddats då även bygginvesteringar i bl.a. industrin och kommersiella lokaler ökat snabbt. förväntas bidra till en ännu starkare bygginvesteringsutveckling än . I takt med att nivån på bostadsinvesteringarna blir allt högre, att räntorna stiger och att resursbristen i byggbranschen bedöms bli alltmer kännbar, väntas tillväxten i bygginvesteringarna mattas 2007. Diagram 3.18 Brist på arbetskraft inom byggverksamhet Anm.: Kurvan visar andelen företag som svarat ja på frågan om bristen på arbetskraft utgör det främsta hindret för ökad produktion. Sammantaget innebär detta att 2006 blir ännu ett starkt år för byggbranschen, och byggproduktionen förväntas växa . dämpas produktionstillväxten till som en följd av avmattningen i bygginvesteringarna. Fortsatt god produktionstillväxt i tjänstesektorn Produktionen i tjänstesektorn växte i god takt 2005, och under inledningen av 2006 har tillväxten stärkts ytterligare. Det är framförallt produktionen av företagstjänster som har fortsatt att öka starkt. Även andra tjänstebranscher såsom exempelvis finansiell verksamhet har bidragit till den goda utvecklingen för tjänstesektorn som helhet. Efterfrågeutvecklingen i ekonomin medför att den positiva utvecklingen för tjänsteproduktionen väntas hålla i sig . Den kraftigaste produktionsökningen förväntas företagstjänsterna stå för. Företagstjänsterna drivs av den inhemska efterfrågan från industrin och bygg- och anläggningssektorn, men också av den starka efterfrågan på svenska tjänster i utlandet. Den ökande hushållskonsumtionen gynnar handelns produktion och även produktionen inom andra branscher såsom hushållstjänster, hotell och restaurang. 2006/07:1 BILAGA 2 KI:s barometer tyder också på att den positiva utvecklingen inom många delar av tjänstesektorn fortsätter . Barometern indikerar att efterfrågan inom de privata tjänstenäringarna ligger på en hög nivå (se diagram 3.19), och i många branscher, såsom exempelvis transport och uppdragsverksamhet, är optimismen stor. Inom detaljhandeln, där läget länge varit mycket starkt, har förväntningarna dämpats något jämfört med inledningen av året. Konfidensindikatorn för detaljhandeln ligger dock fortfarande på en nivå över det historiska genomsnittet. Den goda efterfrågan på tjänster innebär att produktionstillväxten för tjänstesektorn som helhet väntas uppgå till 2006. mattas efterfrågan och tjänsteproduktionen förväntas då växa . Diagram 3.19 Efterfrågan på privata tjänster Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgett att efterfrågan har ökat respektive minskat. Sammanfattningsvis medför den totala efterfrågutvecklingen i den svenska ekonomin att näringslivets produktion växer i god takt , och att tillväxten blir förhållandevis balanserad mellan varu- och tjänsteproducenter. Näringslivets produktion väntas öka 2006 och 2007. Under kalkylåren 2008 och 2009 förutses näringslivets produktion öka med 3,7 respektive . Den offentliga produktionen är summan av de varor och tjänster som produceras inom offentlig sektor, vilket är detsamma som bidraget till BNP. 2006/07:1 BILAGA 2 största delen av sysselsättningen mätt som antalet arbetade timmar. Tillhandahållandet av välfärdstjänster inom vård, skola och omsorg sker huvudsakligen i regi, men har kommuner och landsting i allt större utsträckning lagt ut verksamhet på entreprenad, hyrt in personal och privatiserat eller bolagiserat förskolor, sjukhus och annan verksamhet. Denna strukturomvandling förklarar att konsumtionen växer snabbare än produktionen. ökade produktionen inom sektor , medan konsumtionen ökade . Ökningen i konsumtion drevs i stället av förbrukning av material och tjänster samt sociala naturaförmåner (läkemedel, tandvård, privata daghem, m.m.). Produktionen förväntas öka , samt respektive . minskade den statliga produktionen . förväntas den minska . De i denna proposition aviserade ökade anslagen för bl.a. rättstrygghet, internationella operationer, forskning, m.m. påverkar den statliga produktionen positivt. förväntas därför produktionen öka . Utvecklingstakten 20082009 beräknas uppgå till respektive . Sammantaget väntas produktionen i offentlig sektor öka med i genomsnitt 20062009. Överskottet i bytesbalansen uppgick till av BNP 2005, vilket är en minskning jämfört med året innan. Dämpningen berodde på ett lägre överskott i handelsbalansen vilket delvis motverkades av ett kraftigt ökat tjänstenetto. bidrar den starka utvecklingen av varuexporten till att handelsbalansen stärks. leder även den starkt positiva tjänstebalansen till att bytesbalansöverskottet blir större. Att importpriserna ökar snabbare än exportpriserna innebär dock att det så kallade bytesförhållandet försvagar bytesbalansen 2006. bedöms överskottet från både varu- och tjänstehandeln öka ytterligare. Förstärkningen 2007 förklaras även av att exportpriserna sjunker mindre än importpriserna. Överskottet i bytesbalansen beräknas uppgå till av BNP och av BNP 2007. Under kalkylåren 20082009 bedöms bytesbalansöverskottet vara fortsatt högt (se tabell 3.8). Miljarder kronor, löpande priser, om ej annat anges Anm.: Bytesbalansen redovisas enligt definition. Fördelningen mellan bytesbalansens poster i statistik skiljer sig från NR:s fördelning i försörjningsbalansen. 1P P De kraftigt negativa kapitaltransfereringarna 2006 kan hänföras till en kraftigt negativ kapitalbalans . Anledningen till detta kan vara att ett svensk företag förvärvat en immateriell rättighet från utlandet. Ett sådant förvärv kan då av redovisas som en kapitaltransferering. Detta innebär även att skillnaden mellan bytesbalansöverskottet och det finansiella sparandet blir ovanligt stor . Källor: , och . Överskottet i bytesbalansen, justerat för så kallade kapitaltransfereringar, motsvarar det finansiella sparandet i ekonomin. Tillsammans med det reala sparandet som domineras av fasta investeringar bildas bruttosparandet. Det totala bruttosparandet uppgick till av BNP (se tabell 3.9). Omkring en fjärdedel av bruttosparandet utgjordes av finansiellt sparande medan det reala sparandet svarade för omkring tre fjärdedelar. Av det finansiella sparandet står hushållen för den största delen. uppgick hushållens finansiella sparande till av BNP. Framöver beräknas hushållens finansiella sparande minska, framför allt på grund av att hushållens konsumtion väntas öka mer än deras disponibla inkomster. Som andel av BNP beräknas hushållens finansiella sparande uppgå till , för att sedan successivt minska till 2009. Starka offentliga finanser medför att det offentliga finansiella sparandet överstiger under hela prognosperioden (se kapitel 5). Framöver väntas både det finansiella och det reala sparandet öka. Sammantaget ökar bruttosparandet därmed successivt till av BNP 2009. Andel av BNP i löpande priser -0,1 1P P Enligt definition. Källor: , och . 2006/07:1 BILAGA 2 Bruttonationalinkomsten (BNI) beräknas genom att till BNP i löpande priser addera svenska inkomster i utlandet och subtrahera utländska inkomster i . BNI ligger till grund för beräknandet av bl.a. biståndsanslaget och EU-av- giften. väntas nettot av primärinkomsterna från utlandet vara negativt. Detta beror i huvudsak på att nettot av kapitalinkomsterna från utlandet bedöms bli svagt . År 20072009 bedöms BNI vara högre än BNP då nettoställning gentemot omvärlden stärks (se tabell 3.10). Miljarder kronor, löpande priser 1P P Löner, kapitalavkastning, subventioner och skatter gentemot utlandet. Källor: , och . 2006/07:1 BILAGA 2 4Arbetsmarknad, löner, inflation Löneökningstakten är dämpad och inflationen är låg och resursutnyttjande Läget på arbetsmarknaden har förbättrats . Sysselsättningen och antalet arbetade timmar har stigit och den öppna arbetslösheten har minskat. Nivån på både den öppna och den totala arbetslösheten är dock fortfarande hög. Utvecklingen på arbetsmarknaden väntas bli fortsatt god Förutsättningarna för en fortsatt stark utveckling på arbetsmarknaden är goda. BNP-tillväxten är hög och indikatorerna pekar mot en stark sysselsättningsökning . Den ökande sysselsättningen verkar inte ännu ha lett till några generella problem för företagen att hitta lämplig personal att anställa. Sysselsättningen och arbetskraftsutbudet påverkas också av förändringar i antalet arbetsmarknadspolitiska program mellan åren. Antalet deltagare i program som räknas som sysselsatta stiger relativt mycket vilket bidrar till att öka sysselsättningen. Det innebär att den reguljära sysselsättningen, där sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program exkluderas, ökar långsammare än den totala sysselsättningen. minskar dock dessa program och därmed blir utvecklingen den omvända. Även antalet deltagare i program som definieras som om de är utanför arbetskraften minskar . I kombination med de utbudsstimulerande reformer som föreslås i budgetpropositionen bidrar dessa neddragningar till att öka arbetskraftsutbudet och även sysselsättningen. Arbetskraftsutbudet förväntas öka relativt snabbt . Det ökar betydligt mer än vad som följer av att befolkningen växer eftersom den ökande efterfrågan på arbetskraft gör att fler söker sig in på arbetsmarknaden. ökar dessutom arbetskraftsutbudet mycket till följd av den ovan nämnda neddragningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen utanför arbetskraften. Arbetskraftsutbudet bedöms då öka mer än sysselsättningen vilket innebär att den öppna arbetslösheten stiger. Åren därefter ökar dock sysselsättningen snabbare än utbudet och den öppna arbetslösheten faller. Löneökningstakten har successivt dämpats . Den låga löneökningstakten beror sannolikt på att det finns ledig arbetskraft i ekonomin som konkurrerar om jobben och det är därför förhållandevis lätt för arbetsgivarna att rekrytera lämplig personal. I takt med att sysselsättningen ökar framöver förväntas löneökningstakten stiga något. Ett stigande arbetskraftsutbud kan i kombination med förändrade regler i arbetslöshetsersättningen minska risken för att löneökningstakten accelererar ytterligare. Inflationen har varit låg . Den dämpade löneutvecklingen i kombination med en stark produktivitetstillväxt håller nere företagens kostnader för arbetskraft, vilket bidrar till att den inhemska inflationen är dämpad. Höjda energipriser och stigande priser på importerade varor har dock inneburit att konsumentprisindex (KPI) har stigit en del . När löneökningstakten stiger framöver som produktivitetstillväxten dämpas ökar det inhemska inflationstrycket något. En starkare krona och fallande energipriser bidrar dock till att dämpa inflationen framöver. Procentuell förändring om annat ej anges ningsgrad, 2064 årP Anm.: Siffrorna i tabellen avser icke kalenderkorrigerade data. En utförligare tabell återfinns i tabellsamlingen. 1P AntaletP sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 2P IP procent av arbetskraften. 3P Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , , och . Resursutnyttjandet bedöms vara lågt Kombinationen av en relativt hög arbetslöshet, en generellt sett låg andel företag som uppger att det är brist på arbetskraft, måttliga löneökningarna och ett svagt inhemskt inflationstryck tyder på att det finns gott om lediga resurser på arbetsmarknaden . Det betyder att betydligt fler skulle kunna bli sysselsatta utan att löner och priser börjar stiga i alltför hög takt. Det kan också uttryckas som att det s.k. sysselsättningsgapet är negativt, dvs. den faktiska sysselsättningen ligger under den potentiella. Sysselsättningsgapet bedöms minska successivt framöver till följd av att den faktiska sysselsättningen stiger snabbare än den potentiella. Den faktiska medelarbetstiden bedöms ligga på en högre nivå än den potentiella, dvs. medelarbetstiden bedöms vara högre än normalt. Framöver beräknas det positiva gapet minska i samband med att frånvaron väntas öka när sysselsättningen stiger. Produktiviteten steg snabbt 2003 och 2004. Produktivitetsnivån avvek därmed från trenden och produktivitetsgapet bedöms därför ha blivit positivt. utvecklades produktiviteten relativt svagt och det skedde en återgång mot en mer långsiktigt hållbar nivå. stiger dock produktiviteten oväntat snabbt och det positiva gapet vidgas därför på nytt. minskar dock gapet successivt. Diagram 4.1 Gap för olika variabler -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Anm.: Gapen beräknas som skillnad mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av respektive potentiell nivå. BNP-gapet, som är summan av ovanstående tre delgap, är svagt negativ . ligger BNP- gapet kvar på en oförändrad nivå trots att sysselsättningen då stiger relativt mycket. Det beror på att minskningen av det negativa sysselsättningsgapet motverkas av att de positiva produk- 2006/07:1 BILAGA 2 tivitets- och medelarbetstidsgapen sammantaget minskar mer. Ekonomin väntas gå mot fullt resursutnyttjande Beräkningarna avseende BNP-tillväxten, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationen etc. bygger på bedömningar av resursläget 2007 samt på den potentiella tillväxttakten. Anledningen till att ingen konjunkturprognos görs är att det är allt svårare att göra en konjunkturbedömning ju längre fram i tiden beräkningarna sträcker sig. Potentiell BNP beräknas 2008 och 2009 öka respektive . Den potentiella sysselsättningen ökar respektive , vilket är lägre än 2007. Det beror främst på en svagare befolkningsutveckling och 2009 än åren innan. Den potentiella produktivitetstillväxten beräknas uppgå till . Medelarbetstiden ökar 2008 bland annat till följd av de förslag som aviseras i denna budgetproposition. bedöms dock medelarbetstiden falla, främst till följd av att de äldre och yngre åldersgrupperna, vars medelarbetstid är lägre än genomsnittet, ökar som andel av befolkningen. De förslag som aviseras i budgetpropositionen bedöms få betydande positiva effekter på potentiellt arbetskraftsutbud, sysselsättning, arbetslöshet, medelarbetstid och BNP. Eftersom det fortfarande bedöms finnas lediga resurser i ekonomin 2007 kan faktisk sysselsättning och BNP öka mer än den potentiella både 2008 och 2009 utan att det uppstår bristsituationer på arbetsmarknaden som driver upp löner och priser. Gapen minskar successivt och 2009 är alla gapen slutna. Den reguljära sysselsättningsgraden i åldrarna väntas uppgå till 2009 och den totala arbetslösheten till . Lönerna ökar både 2008 och 2009 något mindre än vad som är förenligt med en ekonomi i balans eftersom det bedöms ta tid innan löneutvecklingen anpassas till fullt resursutnyttjande. Den underliggande inflationstakten stiger successivt och beräknas ligga strax under inflationsmål 2009. 2006/07:1 BILAGA 2 Riskerna främst förknippade med bedömningar om effekterna av nya förslag samt om resursläget Riskerna avseende prognoserna på arbetsmarknadsområdet är främst förknippade med osäkerheten kring bedömningar av hur stora effekterna av regeringens politik blir och hur snabbt de slår igenom. Effekterna kan bli större än den nuvarande bedömningen. Osäkerheten är också stor kring hur högt resursutnyttjandet är i ekonomin. är bedömningen att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är relativt lågt. Även om bristen på arbetskraft generellt sett är låg uppger företagen att bristen har ökat , speciellt inom vissa sektorer. Om bristsituationen snabbt blir mer utbredd kan det uppstå flaskhalsar i ekonomin som leder till att lönerna och inflationen stiger snabbare än väntat. Antalet sysselsatta kan därmed bli färre och arbetslösheten högre än väntat mot slutet av perioden. I avsnitt 6 presenteras två alternativa scenarier där svensk ekonomi utvecklas annorlunda än vad som presenteras i avsnitt 1-5. Efter att ha utvecklats svagt vände sysselsättningen uppåt . Den positiva sysselsättningsutvecklingen har fortsatt . Den öppna arbetslösheten har dock inte fallit i motsvarande grad som sysselsättningen ökat eftersom även arbetskraftsutbudet ökat snabbt (se diagram 4.2). har den totala arbetslöshetenTF11FT varit i stort sett oförändrad. På grund av ett brott i statistiken i samband med den statistikomläggning som gjordes 2005 är det svårt att med säkerhet uttala sig om vilka grupper som fått arbete . Det troliga är att de till en stor del utgörs av personer som tidigare räknades som studerande och därmed utanför arbetskraften.TF12FT 11T T Öppet arbetslösa och deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program som andel av arbetskraften. 12T T Omläggningen av den svenska Arbetskraftsundersökningen genomfördes för att den bättre ska harmonisera med andra EU-länders. 2005/06:1 bilaga 2, s. 43, för en mer utförlig beskrivning av statistikomläggningen. SCB väntas publicera länkade serier . Diagram 4.2 Sysselsättning och arbetskraftsutbud Utvecklingen i näringslivets olika sektorer skiljer sig åt. Sysselsättningen har kontinuerligt ökat i mycket snabb takt i byggsektorn , medan den minskat svagt i industrin. I den sysselsättningsmässigt klart största sektorn, privata tjänster, har sysselsättningen ökat i god takt de senaste sex kvartalen. Samtliga större delbranscher har haft en positiv utveckling. Uppgången i den privata tjänstesektorn drivs dock i relativt stor utsträckning av den kraftiga uppgången inom företagstjänster. I den kommunala sektorn har sysselsättningen ökat efter att ha minskat svagt . Ökningen förklaras dock i hög utsträckning av ett ökat antal personer i plusjobb och inte av en stigande reguljär sysselsättning. I den statliga sektorn har sysselsättningen minskat marginellt . Antalet nyanmälda lediga platser som anmälts till landets arbetsförmedlingar har ökat kontinuerligt . Nivån är högre än den var då sysselsättningen ökade i mycket hög takt. Historiskt har sysselsättningen samvarierat relativt väl med nyanmälda platser med en eftersläpning på två kvartal (se diagram 4.3). Den kraftiga ökningen ska dock tolkas med viss försiktighet sedan det framkommit att AMS har haft problem med att vissa nyanmälda lediga platser har dubbelräknats. Att antalet lediga jobb ökat kraftigt understöds dock av SCB:s företagsbaserade statistik som visar på en ökning i privat sektor på jämfört med tidigare.TF13FT Diagram 4.3 Nyanmälda lediga platser och sysselsättning Nyanmälda lediga platser, två kvartal tidigare (vänster)