prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Över hälften av utgiftsområdena uppvisar inte någon eller endast en ringa förändring över tiden, såvitt avser utgiftsområdenas andel av de takbegräns- ade utgifterna. Några av de större förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. minskar utgiftsandelen kraftigt för utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 13 Arbetsmarknad och 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, medan utgiftsandelen ökar för utgiftsområdena 7 Internationellt bistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 25 Allmänna bidrag till kommuner. påverkas utgifterna i varierande grad av den makroekonomiska utvecklingen. Detta gäller exempelvis den öppna arbetslösheten, som har minskat med flera procentenheter. Förändringar av öppen arbetslöshet och av antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program påverkar utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbets- marknad. Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regel- styrda transfereringssystem. Exempel på stora volymförändringarna återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Särskilt gäller detta antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension), som beräknas öka från 423 000 till cirka 540 000 . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegrän- sade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd senarelagts och tidigarelagts. På motsvarande sätt påverkas utgiftsutvecklingen för utgifts- område 27 Avgiften till Europeiska gemen- skapen av en tidigareläggning av en del av avgiften till EU och av att en del av avgiften anslagsavräknades 2004. Tabell 6.11 Utgifter 19972010 Utfall 19972006, prognos 2007 och beräknat 20082010. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdomP Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske Allmänna bidrag till kommunerP 1P P Till följd av förändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna under UO 6 med 1,4 mdkr och under UO 16 med 1,6 mdkr. Under 2005-2006 överfördes 0,125 mdkr från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 20062007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. beräknas UO 25 tillföras 1,22 mdkr avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan UO 16 beräknas minska med 1,82 mdkr. beräknas 2,0 mdkr överföras från UO 16 till UO 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan. 2P P ökade utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålderspensionsreformen. Vidare ökade utgifterna med 6,0 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyftes in på statsbudgeten. ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes av högre förtidspensioner, vilket beräknades till cirka 2,9 mdkr. ökade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10. I och med att de allmänna försäkringskassorna förstatligades , kom de att omfattas av de statliga tjänstepensionssystemet, vilket ökade utgifterna under UO 10 med 0,4 mdkr 2005. 3P P minskade utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen men ökade utgifterna med 0,6 mdkr när delpensioner lyftes in på statsbudgeten. ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna för folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). minskade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10. 4P P ökade utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. 5P P ökade utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. överfördes bidraget till skyddad anställning hos en offentlig arbetsgivare () från statsbudgetens utgiftssida till inkomstsidan. Årseffekten av detta beräknades till cirka 0,8 mdkr, varav hälften i tabell 6.12 har lagts in som en teknisk nedjustering 2003 och hälften som en teknisk nedjustering 2004. beräknas att OSA och särskilt anställningsstöd om cirka 2,3 mdkr överföres från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan. 6P P ökade utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. 7P P Sammantaget skedde tekniska förändringar inom UO 25 med -4,8 mdkr 2000, -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -36,7 mdkr 2003, +0,1 mdkr 2004, -17,6 mdkr 2005 och +0,9 mdkr 2006. beräknas det sammantaget till +11,2 mdkr. Inkomstskattereformerna 2000-2002 innebar att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. ett höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. ett höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänktes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. sänktes statsbidragen p.g.a. att kommunernas skatteinkomster ökade då den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras även av att kommunernas inkomster ökade genom att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till cirka 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att en skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. överfördes kommunmomssystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen justerades även upp med 2,5 mdkr till följd av en grundavdragshöjning som ingick i den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutat om (bet. 2002/03:FiU3). Statsbidraget minskades 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Nedjusteringen 2004 till följd av den justerade beräkningen är 1,367 mdkr. Av detta belopp avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabell 6.12 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjämningssystem för LSS infördes på statsbudgetens utgiftssida vilket ökade utgifterna med ca . En lika stor förändring gjordes på statsbudgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. beräknas utgifterna för LSS-utjämning till nära 1,8 mdkr. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Nivåjustering gällde men justerades först , varför nedjusteringen avseende 2003 inträffade . Detta resulterade i att neddragningen 2004 blev 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. En teknisk justering har gjorts med endast 1,3 mdkr motsvarande den permanenta neddragningen. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet , som innebär en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet vilket också motiverat en minskning av utgiftstaket för staten om 26 mdkr. överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 20062007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. tillfördes statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. Under 2005-2006 överfördes 0,125 mdkr från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Under 20052006 ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 mdkr 2005 och 3,06 mdkr 2006. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 mdkr 2005 och 2,5 mdkr 2006, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån. beräknas UO 25 tillföras 1,22 mdkr avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan UO 16 beräknas minska med 1,82 mdkr. beräknas 2,0 mdkr överföras från UO 16 till UO 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan. beräknas att sysselsättningsstöd flyttas från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan med 7,0 mdkr. 8P P Ingår ej i de takbegränsade utgifterna. 9P 1999P ökade utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen. minskade utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen fördes över till statsbudgetens UO 11. 10P P beräknas olika energistöd flyttas från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan med cirka 1,0 mdkr, vilket inte har beaktats i tabell 6.12. 11P P Regeringens bedömning av utgiftstak i budgetpropositionen och bedömning av utgiftstak i den ekonomiska vårpropositionen 2007. Tabell 6.12 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972010 Utfall 19972006, prognos 2007 och beräknat 20082010. Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats enligt de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhetP Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Justerat för teknisk förändringP Ekonomisk trygghet vid ålderdomP Justerat för teknisk förändringP Ekonomisk trygghet för familjer och Justerat för teknisk förändringP Justerat för teknisk förändringP Justerat för teknisk förändringP Justerat för teknisk förändringP Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommunerP Justerat för teknisk förändringP Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av Justerat för tekniska förändringar För fotnoter se tabell 6.11. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar betydande förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskar utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna , vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 1997 till 2010. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna med 1,4 procent- enheter . Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökar från av bruttonationalinkomsten (BNI) av BNI . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med . Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . Detta förklaras främst av ökade utgifter för statlig assistansersättning, tandvårds- förmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med 2,6 procent- enheter med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Antalet personer utan tilläggspension minskar gradvis, som den genomsnittliga tilläggspensionsnivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen till att de reala pensionerna beräknas stiga. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, vilket i förlängningen minskar behovet av garantipension och bostadstillägg som ingår i statsbudgeten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under anslaget 21:1 AllmännaT barnbidrag ökadeT från 1997 till 2006. ökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts. Utgifterna under anslaget 21:2 FörT - äldraförsäkringT ökade med . Rensat för effekten av införandet av statliga ålderspensionsavgifter förklaras ökningen främst av fler ersatta netto- dagar och en högre medelersättning i föräldra- penningen. beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen öka till . Fler födda barn, löne- utvecklingen, pappornas successivt ökande ut- nyttjande av föräldraförsäkringen tillsammans med beslutade och aviserade reformer, som höjd grundnivå i föräldraförsäkringen, förlängd för- äldraförsäkring, höjd ersättning för de så kallade lägstanivådagarna samt höjt tak i föräldraför- säkringen, förklarar utgiftsutvecklingen . Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade ut- gifterna öka . Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med 5,2 procent- enheter med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kost- nader minskade sammantaget med . Antalet öppet arbetslösa minskade från 342 000 personer 1997 till 246 000 personer 2006 och beräknas bli 198 2010. Det genomsnittliga antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program som redovisas på statsbudgetens utgiftssida inom utgifts- område 13 Arbetsmarknad minskade från cirka 191 000 personer 1997 till cirka 135 000 personer 2006, och beräknas ytterligare minska till 90 000 personer 2010. Antalet platser i program som redovisas på statsbudgetens inkomstsida (an- ställningsstöd) har ökat från i genomsnitt cirka 15 000 personer 2000 till nära 38 000 personer 2006. I och med att flera anställningsstöd av- vecklats och det särskilda anställningsstödet flyttas från inkomst- till utgiftssidan redovisas inga arbets- marknadspolitiska program på statsbudgetens inkomstsida . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Flera stora reformer har genomförts . Bland annat infördes maxtaxa inom barnomsorgen 2002 och en satsning på fler lärare och andra specialister i skolan genom ett riktat bidrag till personal- förstärkning i skolan . genomfördes även en riktad satsning på personalförstärkning i för- skolan. Ökningen förklaras vidare av en permanent utökning av antalet högskoleplatser samt ökade satsningar på forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik Utgifterna under anslaget 31:2 RäntebidragT m.m.T har minskat från 1997 till 2006, till följd av såväl tidigare beslutade förändringar av räntebidrags- systemet som lägre räntor. Utgifterna under anslaget 21:1 BostadsbidragT T minskade från till . Detta förklaras främst av regel- ändringar, minskad arbetslöshet samt ökade real- löner. Som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas utgiftsområdets andel av de tak- begränsade utgifterna minska med 3,7 procent- enheter . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under anslaget 92:1 RäntorT på statsskuldenT har sjunkit från 1997 till 2006. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. Ut- gifterna under utgiftsområdet beräknas minska till 2010. 6.6Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden Enligt tilläggsbestämmelsen 5.12.1 i riksdags- ordningen skall beslut om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgifts- område fattas i samband med beslut med an- ledning av den ekonomiska vårpropositionen. har regeringen följande förslag till sådana ändringar. 6.6.1Tillsyn av offentlig upphandling Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som finansieras från det under utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansför- valtning uppförda anslaget 1:7 NämndenT för offentlig upphandling flyttasT till utgiftsområde 24 Näringsliv. Skälen för regeringens förslag: På tilläggs- budget i denna proposition (avsnitt 7.2.2) föreslår regeringen att () avvecklas per . För att effektivisera och vidareutveckla tillsynen av offentlig upphandling anser regeringen att denna verksamhet bör slås samman med . Verksamheten kommer under återstoden av 2007 att utföras av inom ramen för ändamålet för anslaget 1:7T handling.T Av detta skäl föreslås att de ändamål och verksamheter som finansieras från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 1:7T flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser inskrivningsverksamheten och som finansieras från det under utgifts- område 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:5 Domstolar flyttas till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Lantmäteriverksamheten (prop. 2005/06:5) redovisade regeringen bedömningen att huvud- mannaskapet för inskrivningsverksamheten bör överföras från till Lantmäteri- verket. Vid riksdagsbehandlingen uttalade riks- dagen att det synes föreligga en bred enighet om att en överföring bör ske (bet. 2005/06:BoU4, rskr. 2005/06:51). beslutade regeringen att ge i uppdrag att tillsammans med förbereda överflyttningen av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten till (dnr M2006/2116/Bo). En särskild utredare har även sett över bland annat vissa juridiska och organisa- toriska aspekter i anslutning till överföringen av huvudmannaskapet från till (dir. 2006:59). Betänkandet Den nya inskrivningsmyndigheten (SOU 2007:7) överlämnades till regeringen och remissbehandlas för närvarnade. Denna förändring innebär att ändamål och verksamhet som avser inskrivningsverksamheten bör flyttas från utgiftsområde 4 Rättsväsendet till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, bygg- ande samt konsumentpolitik. Regeringens förslag: Delar av de ändamål och verksamheter avseende Försvarshögskolan som finansieras från det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 6:5 FörsvarshögskolanT T samt 6:1 Förbandsverksamhet,T beredskap och fredsfräm- jande truppinsatser m.m.T flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av förslag i regeringens proposition Högskole- utbildning av officerare m.m. (prop. 2006/07:64) anser regeringen att delar av ändamål och verk- samheter avseende Försvarshögskolan som finansieras från anslaget 6:5 FörsvarshögskolanT T samt 6:1 Förbandsverksamhet,T beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m.T bör flyttas från utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen avser, efter kompletterande upp- gifter från berörda myndigheter, att återkomma till i budgetpropositionen med förslag till förändringar av utgiftsområdes- ramar och anslag. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter avseende bistånd till som finansieras från det under utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd uppförda anslaget 8:1 BiståndT - sverksamhetT flyttas till utgiftsområde 5 Inter- nationell samverkan respektive utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av starka ekonomiska tillväxt är det naturligt att fasa ut bistånd till . Regeringen anser dock att det finns ett svenskt intresse av fortsatt samarbete med inom miljö- och kärnsäkerhetsområdet, nukleär icke-spridning samt inom området mänskliga rättigheter. Medel för dessa ändamål har tidigare beräknats i statsbudgeten under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Denna indelning är inte längre ändamålsenlig. Regeringen föreslår därför att medel flyttas från den del av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som inte klassificeras som bistånd i enlighet med /DAC:s definition till ut- giftsområde 5 Internationell samverkan respek- tive utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. äldrebostäder m.m. och som finansieras från det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och Regeringens förslag: Huvuddelen av de ändamål och verksamheter som utförs vid myndigheten och som finansieras från det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 14:6 InstitutetT för psykosocial medicinT flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten () inrättades 1980. Institutets uppgift är att bedriva och främja forskning inom psykosocial medicin. Eftersom forskning har varit IPM:s huvudsakliga uppgift har det funnits skäl att överväga andra organisationsformer för verksamheten än myndighetens. Regeringen föreslår på tilläggs- budget i denna proposition (avsnitt 7.2.8) att IPM avvecklas . Huvuddelen av verksamheten kommer under återstoden av 2007 att bedrivas av . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att verksamheten flyttas till högskole- väsendet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. social omsorg uppförda anslaget 17:1 StimulansbidragT och åtgärder inom äldrepolitikenT bör flyttas till utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som finansieras från det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 10:1 IntegrationsverketT T flyttas till utgiftsområde 1 , utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgifts- område 8 Migration samt till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Skälen för regeringens förslag: Integrations- verket avvecklas fr.o.m. vilket innebär att vissa myndighetsuppgifter måste föras över till andra myndigheter. Verksamheten inom ramen för anslaget 10:1 IntegrationsverketT kommerT under återstoden av 2007 att utföras av , länsstyrelserna, Ungdoms- styrelsen, och Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF- rådet). 6.6.6Investeringsstöd till äldrebostäder Som en följd av beslutet om att avveckla Regeringens förslag: De ändamål och verks- amheter som avser investeringsstöd till äldre- bostäder m.m. och som finansieras från det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 17:1 StimulansT - bidrag och åtgärder inom äldrepolitiken flyttasT till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik. Skälen för regeringens förslag: Regeringen strävar efter att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. Nödvändiga förändringar genomförs stegvis. I syfte att ytterligare anpassa indelningen i politikområden till arbetsformer anser regeringen att de ändamål och verksamheter som avser investeringsstöd till bör inom utgiftsområde 8 Migration få ansvaret för myndighetsuppgifter som avser vissa nyanlända invandrare m.fl. uppgift bör vara att övergripande arbeta för att tillse att det finns en beredskap och kapacitet att ta emot skyddsbehövande som beviljats uppehållstill- stånd.