prop · GU031d9 · 2007-01-01 00:00:00 — Regeringen kommer i sedvanlig ordning att ta beslut om anslagsfördelningen i regleringsbrev och i samband med dessa beslut redovisa fördelningen. Sida administrerar den största delen av biståndet under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. De senaste årens ökningar av biståndvolymerna har ställt ökade krav på myndigheten. finns ett behov av att konsolidera verksamheten. Mot denna bakgrund beräknas Sidas del av anslaget 8:1 Biståndverksamhet ligga kvar på samma nominella nivå som . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.4 Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Sida Humanitära insatser och konflikthantering Tabell 3.5 Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom UD, SRV, RPS och SI Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och - Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet - Organisations- och temastöd, inklusive globala tematiska fonder och - Konferenser, seminarier, utredningar och projekt - Sektionen för turkiskt-svenskt samarbete - och , ODA-länder - och , icke ODA-länder 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.6 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20032006 FN:s flyktingkommissarie () för Palestinaflyktingar (UNRWA) mot brott och narkotika (UNODC) P FN:s program för boende och bebyggelse (UN-HABITAT) FN:s samlade program mot hiv/aids () UNODC är en sammanslagning av 2004. Obligatorisk medlemsavgift baserad på fastställd bidragsskala i euro. Tabell 3.7 finansiering av banker och finansieringsinstitutioner Övriga utvecklingsbanker och fonder Bistånd ges i form av projekt- eller programstöd. Projektstöd innebär ett tydligt avgränsat stöd till en liten komponent i ett samarbetslands utveckling. Det kan handla om en satsning på lärarutbildning eller ett vägbygge. Programstöd innebär stöd till en större del av samarbetslandets utvecklingspolitik. Det kan vara ett brett program omfattande en sektor, som skola och utbildning, hälsovård eller infrastruktur. Sådant stöd kallas sektorprogramstöd. Programstöd kan också vara stöd till samarbetslandets samlade strategi för att bekämpa fattigdom. Det benämns då generellt budgetstöd för fattigdomsbekämpning, eller budgetstöd. I de länder där budgetstöd används utgör det mellan av det svenska stödet. Det är angeläget att i varje samarbetsland få till stånd en lämplig kombination av stödformer för att kunna bedriva ett så effektivt utvecklingssamarbete som möjligt. Programstöd fungerar bäst i länder eller sektorer där det finns inhemsk kapacitet att genomföra en fattigdomsinriktad utvecklingspolitik. Enligt politiken för global utveckling skall en större andel av biståndet kanaliseras som budgetstöd eller sektorprogramstöd när samarbetslandets kapacitet att genomföra och rapportera om verksamheten ökar. Men andelen programstöd i det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet har varit relativt vilket framgår av tabell 3.8. Sida har utarbetat konkreta planer för en ökad andel programstöd samt utvecklat metoder, organisation och förstärkt sina resurser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.8 Programstöd, utfall och andel av Sidas utbetalade medel Som komplement till gåvobistånd, som projekt- eller programstöd, utgörs en liten del av det svenska utvecklingssamarbetet av anslagsfinansierade krediter. Syftet med krediter och garantier är att med begränsade statliga medel och statligt risktagande mobilisera kommersiella resurser för utvecklingspolitiskt prioriterade projekt. Utnyttjandet av kreditfinansiering inom utvecklingssamarbetet har varit lågt , vilket bl.a. beror på en minskad efterfrågan från svenska leverantörer till följd av internationell avbindning av en stor del av biståndet till de minst utvecklade länderna samt skuldavskrivningar för länder som har små möjligheter att bära ny kreditgivning. Vidare har vissa av bestämmelserna i u-kreditförordningen blivit svåra att efterleva. Även hanteringen av krediter och garantier upplevs ibland som besvärlig. tillsattes därför en utredning (dir. 2006:22) som skall se över kredit- och garantiinstrumentens roll, utformning och effektivitet i det svenska utvecklingssamarbetet. I utredningens arbete ingår också att bl.a. se över nuvarande organisation, arbetsfördelning och reglering av kredit- och garantiverksamheten. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer efter remissbehandling att bereda betänkandets förslag . Mikrofinansiering är ett prioriterat område inom det svenska utvecklingssamarbetet. Tillgång till säkert sparande, lån och försäkringstjänster kan på ett mycket direkt sätt bidra till att människor lyckas bryta fattigdomscykeln och förbättra sin levnadsstandard. Det svenska stödet till mikrofinansiering ges alltmer utifrån ett systemperspektiv, där målet är att mikrofinansiering skall integreras i den formella finansiella sektorn. Politiken för global utveckling ger samtliga politikområden uppdraget att formulera och genomföra politik inom sina respektive politikområden på ett sätt som innebär att den sammantagna politiken bidrar till en rättvis och hållbar global utveckling. En utmaning är att identifiera och realisera potentiella synergieffekter, där insatser kan utformas så att de bidrar såväl till respektive politikområdes egna målsättningar som till en rättvis och hållbar global utveckling. För att insatserna effektivt skall kunna bidra till en rättvis och hållbar global utveckling krävs ett helhetsgrepp där grundläggande värden, hållbar utveckling och säkerhet hanteras samstämmigt på alla nivåer. Den svenska politiken för global utveckling är unik genom att ta just detta helhetsgrepp. Regeringen avser att återkomma med förslag om hur politiken för global utveckling kan stärkas. Målet för det svenska utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Ökad tillgång till hälsovård, förbättrad skolgång, god miljö, ekonomisk tillväxt eller stärkt deltagande i samhällslivet kan vara exempel på positiva resultat som biståndet bidragit till. Nedan redovisas både arbetet med att förbättra effektiviteten i det svenska utvecklingssamarbetet, inklusive det som förmedlas via multilaterala organisationer, och konkreta resultat som har uppnåtts genom biståndet och första delen av 2006. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det är ej möjligt för regeringen att i detta läge genomföra en egen bedömning av olika enskilda insatser eller hur dessa har påverkat utvecklingen. Mot ett effektivare utvecklingssamarbete Givar- och samarbetsländernas strävanden efter ett effektivare utvecklingssamarbete, som tar mindre administrativa resurser i anspråk och därför förmår åstadkomma mer fattigdomsbekämpning, finns dokumenterade i den tidigare nämnda Parisdeklarationen. För att följa upp genomförandet av deklarationen har tolv indikatorer utarbetats. Tabell 3.9 Indikatorer och mål för genomförandet av Parisdeklarationen till 2010 Andel länder som har operationella strategier för utveckling (inklusive PRS) Tillförlitliga system andel länder som har tillförlitliga system för offentlig Offentlig finansiell styrning - hälften av länderna finansiell styrning och upphandling förbättrar sig minst 0,5 poäng på skalan som används för att mäta detta Upphandling - en tredjedel av länderna förbättrar sig minst ett steg uppåt på skalan som används för att mäta Biståndsflöden utgår ifrån nationella prioriteringar andel av biståndet till den offentliga sektorn som inkluderas i ländernas budgetar Stärkt kapacitet genom samordnat stöd andel av givarnas stöd till av biståndet till kapacitetsuppbyggnad kapacitetsbyggnad som ges som samordnat stöd i överensstämmelse med ländernas Användning av ländernas system för offentlig finansiell styrning och upphandling, respektive av givarna använder de nationella beroende på hur väl systemen fungerar andel av givarna som använder de nationella systemen och andelen av biståndet till den offentliga sektorn som inte Andelen bistånd som inte använder systemen minskas med 1/3 respektive 2/3 Stärkt kapacitet minskning av antalet parallella enheter för genomförandet av Minska antalet parallella enheter med 2/3 Mer förutsägbart bistånd minskning av andelen bistånd som inte utbetalas Halvera andelen bistånd som inte betalas ut det år det Användning av gemensamma arrangemang eller procedurer andel av biståndsflödet som ges i programbaserade ansatser Uppmuntra gemensamma analyser andel av givarnas insatser till fältet som är gemensamma respektive andel av det analytiska arbetet på landnivå som är av det analytiska arbetet Resultatorienterade ramverk andelen länder som har transparenta och Minska andelen länder som saknar ramverk med 1/3 övervakningsbara ramverk för uppföljning av resultat mot millenniemålen och för Ömsesidigt ansvar andel länder som har systen för ömsesidig uppföljning av Den svenska biståndsförvaltningen arbetar för att uppnå målen i Parisdeklarationen. /DAC samordnar en internationell uppföljning av målen vars första resultat kommer att redovisas . deltar i detta arbete och kommer även att göra separata redovisningar av svenska erfarenheter och resultat. I avvaktan på detta kan följande resultat lyftas fram: Indikator 2: Ett mål i Parisdeklarationen är att utvecklingssamarbetet skall använda samarbetslandets egna system för planering, utbetalning och rapportering snarare än parallella biståndsstrukturer. På så sätt underlättas samarbetslandets administration av biståndet. Sida har genomfört en förstärkt satsning på offentliga finansiella styrsystem som bland annat omfattar stöd till reformer och kapacitetsutveckling inom området. Detta stöd ökar möjligheterna för alla givare att arbeta genom samarbetslandets egna system. Indikator 3: antogs nya riktlinjer för samarbetsstrategier (UD2005/24264/GU). En viktig utgångspunkt i riktlinjerna är att strategierna som är regeringens viktigaste styrinstrument för det bilaterala utvecklingssamarbetet skall utgå från samarbetsländernas egna prioriteringar och mål. I de uppdrag som den tidigare regeringen lämnat till Sida att utarbeta samarbetsstrategier har detta varit tydligt. Indikator 7: Som ett led i arbetet med förbättrad intern effektivitet ökar Sida längden på ingångna avtal. Det medför också ett mer förutsägbart bistånd på medellång sikt, vilket förbättrar möjligheten för samarbetslandet att planera sin resursanvändning. har den genomsnittliga avtalslängden ökat med en månad och ligger 2005 . Indikator 8: 2004 var av bistånd helt bundet. Indikator 9: Det går inte att urskilja någon trend i andelen av Sidas utbetalade medel som ges som programstöd (se tabell 3.8) efter en ökning 2004 minskade andelen åter . Indikator 10: Som ett led i effektiviseringen av utvecklingssamarbetet skall analysarbetet i så hög utsträckning som möjligt göras gemensamt. deltar i flera gemensamma strategiprocesser (bl.a. i , och ) där en 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 viktig aspekt är att medverkande givare använder samma analyser. En del i arbetet med att effektivisera biståndet är den utvärdering som /DAC presenterade om resultatet av givarnas samlade budgetstöd till sju länder . Utvärderingen bekräftar positiva resultat för samarbetsländernas ägarskap, förbättringar av systemen för offentlig finansiell styrning och utbudet av social service som hälsa och utbildning. Utvärderingen ger även vissa rekommendationer som kommer att ta till sig, bl.a. förespråkas bättre långsiktig förutsägbarhet, bättre riskanalys och riskhantering. Uppdragen till Sida att ta fram förslag till regeringens samarbetsstrategier har alla innehållit en tydlig uppmaning att koncentrera samarbetet till färre sektorer. De förslag som kommit in under första halvan av 2006 har i samtliga fall inneburit förslag om utfasning av samarbetet i en eller flera sektorer. Ett bra exempel på koncentration är den nya samarbetsstrategin för , där 7 av 13 sektorer gradvis kommer att fasas ut . Samarbetsstrategier som har antagits betonar också samordning med andra givare som en central förutsättning för effektivt utvecklingssamarbete, då transaktionskostnaderna minskar både för samarbetslandet och för givarna. Sida har antagit ett handlingsprogram för ökad koncentration. Handlingsprogrammet betonar koncentration av samarbetet till färre områden, etablerande av arbetsfördelning med andra givare, och utökad användning av delegerat samarbete. har Sida vidare antagit en handlingsplan för ökad biståndseffektivitet som bl.a. syftar till att stödja genomförandet av Parisdeklarationen i det svenska utvecklingssamarbetet. Som ett led i arbetet med att minska de administrativa kostnaderna för samarbetslandet har i flera länder delegerat sitt samarbete inom en sektor till en annan givare. På så sätt blir det färre parter att hantera för samarbetslandet. Andelen av de regionala verksamhetsgrenarna som kanaliseras som delegerat samarbete ökade och ligger nu på . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 uppmärksammades fyra tematiska områden inom utvecklingssamarbetet; hiv/aids, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, sysselsättning och arbetsmarknad samt konflikthantering. Syftet med satsningarna har antingen varit att utveckla, stärka och skärpa politiken inom ett område eller att ge frågan hög politisk prioritet i det multilaterala samarbetet. Hiv och aids fortsätter att vara en katastrof i de hårdast drabbade länderna (främst i södra ) men också en anledning till växande oro i delar av och i vårt geografiska närområde. Den snabbaste ökningen av sjukdomen finns i länder som , , och . Den särskilda satsningen på hiv/aids har medverkat till att ytterligare stärka medvetenheten om sjukdomens effekter och följder. höjdes de svenska bidragen till det multilaterala arbetet mot hiv och aids kraftigt, främst till FN:s samlade program för arbetet mot hiv och aids (), (), och . Sjukdomen och dess följder är ett typexempel på ett område där omfattande internationellt samarbete krävs. utvärderades arbete på landnivå och resultaten pekade på att UNAIDS- sekretariatets representanter i fält varit framgångsrika i påverkansarbete och policydialog samt i samordningsarbetet. Resultaten pekade även på behovet av ökad kapacitet i samarbetsländerna för att på ett effektivt sätt utnyttja tillgängliga medel. och gör viktiga insatser på landnivå till stöd för Globala fonden mot aids, tbc och malarias verksamhet. Därför gav , utöver basbidraget, också särskilda bidrag för detta arbete, liksom till Global Coalition for Women and AIDS. höjde bidraget till WHO:s arbete med 3 by 5- initiativet, som syftade till att tre miljoner människor skulle ha tillgång till bromsmediciner vid utgången av 2005. Även om man inte nådde målet ökade antalet människor i fattiga länder som fick tillgång till bromsmediciner avsevärt. De svenska satsningarna till det internationella aidsvaccininitiativet, Internationella Programmet för Mikrobicider och har varit viktiga för att kunna intensifiera forskningen kring hiv-prevention. I Globala fonden mot aids, tbc och malaria (GFATM) fortsätter att spela en framträdande roll. har beslutat om stöd till nästan 400 program i 132 länder till ett värde av totalt 5,5 miljarder USA- dollar. När det gäller fas två, en förlängning av projekten efter de två inledande åren, har 153 ansökningar beviljats till ett värde av . Fonden tillämpar som grund för sin verksamhet en form av resultatbaserad bidragsgivning vilket innebär att ansökningar om bidrag endast beviljas , varefter uppnådda resultat prövas, innan fondstyrelsen beslutar om projekten skall få stöd för ytterligare maximalt (fas 2). genomförde GFATM, på svenskt initiativ, sin första påfyllnadsprocess för att ge fonden en tryggad och långsiktig finansiering. Under processen identifierades bl.a. centrala frågor för att göra GFATM till ett effektivare finansieringsinstrument. Genom fondens beslut kommer mer än 1,8 miljoner människor att få tillgång till bromsmediciner, 5 miljoner ytterligare fall av tbc att behandlas, över 260 miljoner kombinationsbehandlingar mot malaria att genomföras och 109 miljoner myggnät att finansieras för att skydda familjer mot malariasmitta. av bidragen har gått till (till låginkomstländer globalt) och till insatser mot hiv och aids. Inom FN har konkreta steg tagits för att leva upp till Parisdeklarationen genom förbättrad samordning av det multilaterala hiv/aidsarbetet. tillsattes en enskild utredare som i sitt betänkande (SOU 2005:107) slår fast att sektorövergripande insatser krävs i kampen mot hiv/aids liksom övriga smittsamma sjukdomar. Sida bidrog tillsammans med flera andra myndigheter till arbetet. En strategisk handlingsplan (2006-2008) för bidrag till den globala bekämpningen av smittsamma sjukdomar antogs av regeringen . Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) har varit en särskild satsning . var arbetet främst inriktat på policyutformning, verksamhetsstyrning samt förstärkt dialog och ökat samarbete med likasinnade givare och samarbetsländer. antogs i en deklaration om reproduktiv hälsa och rättigheter Call to Action: Investing in Reproductive Health and Rights as a Development Priority. Deklarationen distribuerades inför . Inför mötet arbetade för att få med bra formuleringar om sexuell och reproduktiv hälsa i toppmötesdeklarationen och för att SRHR skall uppmärksammas i deklarationens genomförande. har lyft SRHR-frågor i EU- sammanhang, bl.a. vid generaldirektörsmötet för utvecklingsfrågor i . har också bidragit till och stött ett danskt initiativ som innebär att man skall lyfta SRHR- frågor och slå vakt om relevanta befintliga EU- överenskommelser, exempelvis Dublin- och Vilniusdeklarationerna som omfattar politiska överenskommelser om SRHR. En särskild satsning på arbetsmarknad och sysselsättning inleddes . Vid medverkade till ett avsnitt som lyfter fram arbetsmarknadsfrågornas betydelse för utveckling, vilket får ses som ett framsteg. arrangerade , i nära samverkan med och Sida, en internationell konferens i som följde upp toppmötets åtaganden och förde samman regeringar och internationella organisationer med viktiga roller i dess genomförande. Sida har utarbetat ett samarbetsavtal med Internationella arbetsorganisationen (). Inom ramen för avtalet ges stöd inte minst till verksamhet som skall främja ungdomars arbete och effektiva arbetsmarknader. Sida stödjer också bl.a. ett nätverk som arbetar för bättre villkor för kvinnor på arbetsmarknaden. aviserades vidare från svensk sida en förstärkt satsning på (). YEN:s verksamhet har banat väg för meningsfull kunskapsöverföring till ett dussintal utvecklingsländer om sätt att främja ungdomars sysselsättning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Den särskilda satsningen på konflikthantering har inneburit en ökad samverkan mellan olika diplomatiska, civila och militära konflikthanteringsinsatser, humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete. Flexibilitet i engagemang och deltagande har gjort att har förbättrat sin kapacitet att snabbt lämna bidrag till konflikthanteringsinsatser. Det svenska deltagandet i civila konflikthanteringsinsatser inom ramen för FN, EU och () har ökat. har haft en viktig roll i att utveckla och samträna civil personal för deltagande i fredsfrämjande insatser, inklusive utbildning inför EU:s olika insatser. har bidragit till att förbättra kvaliteten och effektiviteten i det svenska arbetet med internationella krishanterings- och fredsinsatser. Akademin har arbetat med att, bl.a. genom utbildningsinsatser för personal i fredsfrämjande verksamhet, bidra till att stärka den svenska och internationella förmågan för internationella konflikthanterings- och fredsinsatser. I samverkan med berörda myndigheter och organisationer har Akademin utvecklat arbetssätt och metoder för effektiva och samordnade insatser. har bidragit med logistik- och kommunikationsstöd till ett antal av de EU-ledda krishanteringsinsatserna . bidrog till flertalet av EU:s civila insatser, bl.a. genom att poliser och andra civila experter finns med i EU:s gränsövervakningsinsats vid gränsövergången i Rafah och med observatörer samt logistiskt stöd till observatörsinsatser i samt med experter i EU:s insatser för reformering av säkerhetssektorn i . Andra prioriterade områden var krisen i där via EU bidrog med kapacitet och finansiering till Afrikanska Unionens insatser samt deltog i FN:s konflikthanteringsinsatser. gav även stöd till konflikthanteringsinsatser i länder i , Stora Sjöregionen och vilket bidragit till att det internationella samfundet har kunnat assistera dessa länder och regioner i deras fredssträvanden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Antalet poliser till internationella fredsfrämjande insatser har ökat. Svenska poliser är efterfrågade tack vare hög kompetens och bred internationell erfarenhet. Reformering av polisväsenden och övriga delar av rättsväsendet har fått en alltmer framträdande roll i internationella insatser. var drygt 100 poliser sysselsatta inom olika insatser. var aktivt när det gäller metod och policy samt direkta insatser för avväpning, demobilisering och återintegrering till samhället av före detta soldater (DDR). togs flera initiativ för att utveckla instrument och metoder för att förbättra konflikthanteringsarbetet bl.a. genom arbetet för att införa civilobservatörsbegreppet i FN:s fredsbevarande insatser och genom Stockholmsinitiativet för DDR. Detta arbete innebär även en ökad fokus på att begränsa spridningen av små och lätta vapen som bidrar till att konflikter fortsätter. Ett konfliktlösningsprojekt som syftar till att skall kunna bidra till det internationella arbete som pågår för konfliktlösning startade . Denna satsning innebär bl.a. att ett antal sändebud utsetts för olika konfliktregioner i världen bl.a. för och Stora sjöområdet. Bekämpning av spridningen av små och lätta vapen, säkerhetssektorreform och arbete för demokrati och mänskliga rättigheter för att angripa de bakomliggande orsakerna till konflikt är områden av stor vikt. har bidragit till insatser för minröjning samt insamling och förstöring av små och lätta vapen (SALW). Detta arbete har bl.a. skett genom bidrag till FN:s arbete genom dess utvecklingsprogram (UNDP) för insamling och förstöring av minor och SALW samt till insatser i samarbete med . har intensifierat sitt arbete för genomförande av 1325, om kvinnor, fred och säkerhet. har även arbetat med frågan om barn i väpnad konflikt främst genom att stödja FN:s system och de många internationella organisationer som finns i dess arbete. På svenskt initiativ har också EU:s medlemsstater antagit en policy i EU- ledda konflikthanteringsinsatser. Frågor om terrorism har en viktig plats i det internationella samarbetet för att främja säkerhet och förebygga konflikter. att förebygga terrorism bl.a. genom bidrag inom FN:s och EU:s ramar till kapacitetshöjande insatser i syfte att stärka rättsväsendet i utvecklingsländer. En utgångspunkt i dessa insatser är att värna och stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättssäkerhet i åtgärder mot terrorism. är en stor givare till många multilaterala biståndsaktörer. Ett effektivt multilateralt samarbete kan väsentligt sänka transaktionskostnaderna både för samarbetslandet och givarlandet och bidrar därigenom till att mål för internationellt utvecklingssamarbete uppnås. Studier av oberoende forskareTF1FT visar att multilateralt bistånd i högre utsträckning går till de fattigaste länderna, är mer prestations- och effektivitetsstyrt, är förknippat med lägre transaktionskostnader och tar mer utvecklingsmässig hänsyn än många länders bilaterala bistånd. ägde Generalförsamlingens högnivåmöte om uppföljningen av Millenniedeklarationen rum. Vid mötet behandlades bl.a. att millenniemålen också fortsatt är grunden för internationellt utvecklingssamarbete. Vikten av universell tillgång till reproduktiv hälsa för att kunna uppnå flera millenniemål slogs fast. FN-systemet skall stärkas på landnivå och FN:s ekonomiska och sociala råd skall få en tydlig roll i den globala uppföljningen av millenniemålen.