prop · GU03114 · 2007-03-22 00:00:00 — -I med var ISP i och redovisade hur EU:s lista för exportkontroll är uppbyggd och vilka erfarenheter ISP har av listan. -med inleddes med ett besök av en rysk delegation i . Delegationen fick kunskap om det svenska arbetet och samverkan mellan olika myndigheter. Vid ett återbesök i redovisades en jämförelse av ländernas lagstiftningar inom exportkontroll-området. har också deltagit i ett exportkontrollseminarium i i EU:s regi. Det finns ett stort intresse inom regimerna för att ha en god dialog med länder utanför regimerna och med intresseorganisationer. Syftet med dessa kontakter är att skapa öppenhet kring regimernas verksamhet, främja deras icke-spridningsmålsättningar, inklusive anslutning till regimernas riktlinjer för nationell exportkontroll och vid behov kunna erbjuda tekniskt bistånd för stärkande av de nationella exportkontrollsystemen. Verksamheten bedrivs inom ramen för regimernas s.k. outreach-program. Det nordiskbaltiska samarbetet rörande exportkontrollfrågor har alltmer breddats och fördjupats. Som ett led i detta arbete sker numera regelbundna möten mellan företrädare för de nordiska och baltiska länderna. Mötena ger möjlighet till utbyte av information och överväganden rörande aktuella exportkontrollfrågor på såväl krigsmaterielområdet som området för produkter med dubbel användning. Kontroll av immateriella överföringar (eng. intangible transfers) av programvara eller teknologi är ett aktuellt problemområde som fått förnyad aktualitet i arbetet i flertalet exportkontrollregimer, inom EU och i flera medlemsländer. Området berör såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Överföringen kan ske främst via elektroniska medier (datanät och Internet) från ett land till ett annat. Teknologi kan också överföras verbalt (person-till-person) av bl.a. forskare, konsulter och andra experter. I rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden definieras programvara som en samling av ett eller flera program eller mikroprogram som är lagrade i ett konkret uttrycksmedium. Med teknologi (teknik) avses specifik information som är nödvändig för utveckling, produktion eller användning av produkter. Informationen kan ha formen av teknisk assistans eller tekniska uppgifter. Elektronisk överföring via Internet står i fokus i det pågående arbetet. Elektronisk överföring av programvara och teknologi kräver särskild uppmärksamhet i exportkontrollen. Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen riskerar elektronisk överföring att bli en svag länk i exportkontrollkedjan. Internet ger mycket goda möjligheter till överföring av programvara och teknologi. Nätets utbredning medför att exportkontrollerad teknologi och programvara kan lagras på för exportören okända och olämpliga platser. Antalet användare (sändare och mottagare) av Internet är mycket stort. För icke-statliga aktörer, t.ex. terrorister och organiserad brottslighet, är elektronisk överföring enkelt, billigt och säkert att utnyttja för egna syften. Det ökar risken för att terrorister använder överförd information för att framställa och/eller använda massförstörelsevapen. Användning av Internet ökar även deras möjligheter att genomföra informationsoperationer syftande till att sätta väsentliga samhällsfunktioner ur spel (s.k. cyberterrorism). I arbetet med exportkontroll är det särskilt angeläget att vidta åtgärder för att förhindra icke-tillåten elektronisk spridning av teknologi. Alla betydande exportörer, såväl för krigsmateriel som för produkter med dubbla användningsområden, använder Internet för att få del av samt att sprida teknologi. I tillverkning av produkter kan exportörerna använda insatsvaror från leverantörer i andra länder. En stor del av det praktiska samarbetet sköts numera med hjälp av Internet. Dessa samarbetskedjor kan bli omfattande, och det är svårt att identifiera var känsliga exportkontrollerade komponenter utvecklas och sätts in i sin slutprodukt. Två exportkontrollregimer har beslutat om riktlinjer och goda råd i samband med medlemsländernas hantering av exportkontroll vid immateriell överföring av teknnologi via Internet. Wassenaararrangemanget beslöt om best practices. 2006/07:114 De har publicerats på arrangemangets webbplats; HT .wassenaar.org/publicdocuments/press120796.htmlTH> WA framhåller att sådan överföring är kritisk för trovärdigheten och effektiviteten i de nationella systemen. Denna typ av kontroll är komplicerad och svår att genomföra. Därför betonar WA att det ska finnas nationell lagstiftning med tydliga definitioner, och beskrivning av vad som utmärker export. Medlemsländerna måste samarbeta och informera näringslivet och forskarsamhället och stödja ansträngningarna hos företag att införa egna kontrollrutiner. Det är också viktigt att genomföra tillsyn och revidera sådana överföringar hos företag och forskare. Dessa måste föra loggbok över överföring av känslig teknologi och identifiera alla mottagare av sådan teknologi. Rättsvårdande myndigheter måste utbildas för att kunna identifiera när sådan icke- tillåten överföring har ägt rum. Sanktionsregler måste finnas vid upptäckt. MTCR kom överens om liknande riktlinjer och råd vid plenarmötet , men de fick mer en karaktär av ett antal optioner som medlemsländerna kan överväga vid hantering av exportkontroll för immateriell överföring av teknologi och programvara via Internet. MTCR kommer att förtydliga rådgivningen till medlemsländerna. 22Galileo ett europeiskt positioneringssystem utvecklar EU satellitnavigationssystemet . Avsikten är att det europeiska systemet skall bli ett alternativ och komplement till det amerikanska GPS-systemet (), vilket är militärt men också används för civilt bruk. är ett civilt system och under civil kontroll. Galileo-signalerna kommer dock att kunna användas av alla för olika ändamål, även för att stödja nationell säkerhet. har i slutsatser åren 19992006 betonat den strategiska betydelsen av . I rådets slutsatser fastslogs vilka signaltjänster som skall erbjuda under driftsfasen (planerad till 2011 ca 2032).En särskild myndighet, den s.k. Europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS (Systems) har inrättats. Ett långsiktigt avtal om den offentliga och privata finansieringen av håller på att förhandlas fram. skall bestå av ca 30 radionavigationssatelliter, ca 10 huvudsakliga markstationer och ett par kontrollcentraler. Satelliterna skall sända navigations- och tidssignaler, som mottagare på marken eller i luften kan ta emot och registrera i form av tidsuppgifter och uppgifter om mottagarens lokalisering. Den första satelliten sändes upp . Tids- och lokaliseringsuppgifterna kan införas i olika IT-styrda tillämpningar, och de kan kopplas till elektroniska kartor. Mottagarna kan finnas hos enskilda personer (klocka, mobiltelefon, särskild utrustning), i bilar, båtar, flygplan, missiler, intelligenta bomber, etc. Mottagare kan också skicka signaler som talar om var mottagaren befinner sig, s.k. tvåvägskommunikation. En rad tekniska infrastruktur- system i (t.ex. drift av elsystemen, telesystemen, mobilsystemen, flygledning) är beroende av att få korrekta tidsuppgifter från navigations- satelliter. Om tidssignalerna skulle störas bort eller än värre, ändras, skulle detta drabba de svenska infrastrukturerna och deras användare. Frekvensutrymmet för och , liksom för motsvarande ryska system Glonass och det planerade kinesiska systemet , är begränsat. Signalerna överlappar varandras godkända områden och de kan störa varandra. Om en signal skulle missbrukas i samband med en militär konflikt kan ett land vilja störa ut den missbrukade signalen. Därmed riskeras att även de egna signalerna störs ut. slöts ett avtal mellan å ena sidan och Europeiska gemenskapen (EG) och dess medlemsstater å andra sidan rörande GPS och . En avgörande fråga för är att GPS framtida militära signaler inte störs av signaler i händelse av en kris. Detta skulle nämligen påverka och andra NATO-länders försvar liksom även den svenska försvarsmakten. För EU-länderna, å andra sidan, är det avgörande att skyddade signal () inte störs av GPS signaler. EU och har därför kommit överens i avtalet om nationella säkerhetskriterier som är vägledande för utformningen av GPS och signaltjänster. Denna del av avtalet, som handlar om nationell säkerhet, sköttes i EU av ett förhandlingsteam, där innehade ordförandeskapet. Det säkerhetspolitiska avtalet undertecknades av och . fick denna uppgift eftersom även innehar ordförandeskapet i arbetsgruppen om internationella relationer och organisering av verksamheten inom . har EU-länderna, med svenskt ordförandeskap, och träffat ytterligare en överenskommelse om säkerhetspolitiska frågor. Denna ingicks i samband med att både EU och kom överens om en gemensam förbättring av och öppna signaler för massmarknaden. Den säkerhetspolitiska överenskommelsen slår fast att de nya föreslagna, kraftigt förbättrade, signalerna inte komma att störa andra signaler i och och kan därmed sändas ut av satelliterna. Signalerna kommer att bli interoperabla och användarna kommer att kunna ha mottagare som automatiskt tar emot signaler från alla Galileo- och vilket ger en avsevärt ökad precision och kvalitet i övrigt. har vidare säkerhetspolitiska krav, där icke-spridning och exportkontroll ingår, införts i samarbetsavtal om mellan EG och dess medlemsländer å ena sidan och olika tredje länder (, m.fl.) å andra sidan. Kraven har utformats i . Frågan om spridning av känsliga komponenter och teknologi är fortsatt akut i Galileo-programmet och granskar förslag till olika lösningar. 23Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport () följer kontinuerligt marknadsföring och export av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden och förser regeringen med det statistiska underlaget för redovisningen av den svenska exporten av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Till skrivelsen 2005 liksom till årets skrivelse har även () tillhandahållit underlag. De företag som har tillstånd att tillverka och tillhandahålla krigsmateriel 157 stycken, varav ett 50-tal är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. 23.2Förklaringar till tabellerna m.m. (kategorier av krigsmateriel, utförseltillstånd, faktiska leveranser, följdleveranser, leasing, upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete, militärt inriktad utbildning) För att de siffror som redovisas för svensk krigsmaterielexport skall bli lättare att jämföra med dem som redovisas i övriga EU-länder, specificeras krigsmaterielkategorierna i enlighet med EU:s militära lista. I tabell 23.3.14 finns en lista som jämför de svenska kategorierna och de europeiska. Här räknas också de viktigaste produkttyperna upp för varje kategori. Information om innehållet i respektive kategori (bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel) återfinns i bilaga 5. I EU:s militära lista görs ingen uppdelning som i mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Kategorin för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som inte har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. När det i en tabell anges att utförseltillstånd beviljas eller export skett inom en viss kategori innebär detta att en eller flera av kategorins produkter avses, eller delkomponenter till dessa. Det betyder dock inte att utförseltillstånd har beviljats för eller export skett av samtliga produkter inom varje materialkategori. Alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten kan inte dras, eftersom exporten totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , utan snarare uppvisar en slumpmässig tyngdpunkt som tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin erhållit. kan konstateras att inga finkalibriga eldhandvapen (EU ML 1) exporterats från . Detta är av viss betydelse att kunna konstatera i ljuset av aktiva agerande i arbetet inom FN:s ram mot illegal handel med lätta vapen. De finkalibriga eldrörsvapen som ingår i kategorin övrig krigsmateriel är jakt- och sportskyttevapen, vars utförsel från kontrolleras i syfte att undvika att större partier av sådana vapen används för militära ändamål. Utförseltillstånden för exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner av exempelvis reservdelar eller ammunition, å andra sidan ett begränsat antal mycket omfattande transaktioner av stora system som levereras . Större affärer, som inte nödvändigtvis förekommer , kan påverka ett enskilt års resultat påtagligt. Mot denna bakgrund uppvisar statistiken över beviljade utförseltillstånd avsevärda skillnader . Däremot uppvisar omfattningen av den faktiska exporten inte samma fluktuationer . Detta beror på att den utförsel som sammanhänger med ett värdemässigt omfattande utförseltillstånd normalt sprids ut . I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats, redovisas ett närmevärde, i syfte att skydda kommersiella intressen respektive försvarshemligheter. Utförselstatistiken från grundar sig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklingstendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag i statistiken. Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgift till (). Statistiken från SCB skiljer sig dock från den som redovisas av ISP. I SCB:s statistik, som redovisas under , finns både produkter som klassificeras som krigsmateriel och civila produkter. Militära flygplan, fordon och fartyg redovisas under andra rubriker. Vidare omfattar SCB:s statistik produkter som passerat gränsen då reparationer skall utföras i eller i utlandet och som enligt ISP:s statistik inte redovisas som export för försäljning. Dessa siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. Det kan ibland vara av intresse att närmare studera hur stor andel av utförseltillstånden för försäljning till ett visst land som avser s.k. följdleveranser. I tabell 23.3.7 lämnas en sådan redogörelse för ett antal länder. Därmed redovisas också vilken typ av materiel som omfattas av nya tillstånd. I de kontinuerliga strävandena efter ökad transparens på exportkontrollområdet har årets skrivelse också utökats med information om leasing, enligt nedan. Svensk försvarsindustri samt även har alltmer kommit att sluta olika former av leasingavtal med utländska kunder. Bakgrunden till detta kan sökas i den internationella utveckling där internationella operationer ofta innebär omedelbara operativa behov av materiel där normala upphandlingsformer inte klarar kraven tidsmässigt. Modern materiel tillverkad för det svenska försvaret har också blivit tillgänglig som ett resultat av den minskade organisationen samt den förändrade hotbilden utan omedelbara hot mot . Exempel på detta är den leasing av radarspaningsflygplan som genomfördes till i samband med att anskaffade detta system. Ett annat exempel är den leasing som genomfördes till , samt av artillerilokaliseringsradar . levererade FMV 14 stycken JAS 39 till som ett resultat av det leasingavtal för som slöts mellan och 2004. Värdet på avtalet omfattar ca . Leasing-avtal med utländska kunder inkluderas inte i underlaget för exportstatistik då det inte utgör en försäljning. Avtalen kan dock innebära en betydande intäkt för försvarsindustrin och staten, som framgår ovan. har följande leasingleveranser genomförts: FMV levererade 8 stycken JAS 39 (av totalt 14 stycken) till . Denna leverans är ett resultat av det avtal som FMV ursprungligen slöt med 2001 avseende leasing, samt det kompletterande avtal som slöts 2003 om uppgradering av flygplanen och leasing samt köp av planen vid leasingperiodens slut. Enligt överenskommelse mellan parterna är finansieringsvillkoren och tekniska detaljer belagda med kommersiell sekretess . Därutöver har mätutrustning för eldledningssystem uthyrts till och en pansarterrängbil har uthyrts av FMV till OMC, för demonstration i . (Samtlig Skr. 2006/07:114 materiel är återförd till ). Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har sju tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utanför . Tillstånden har avsett , , , , (3 stycken) samt . Vidare har 10 stycken samarbetsavtal avseende gemensam utveckling eller produktion granskats och godkänts . Avtalen avser samarbete mellan svenska och utländska företag och är ländervis fördelade enligt följande: , , , , , , , //, /samt /. Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en mer långsiktig bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, vidareexportklausuler m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet att, för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet, redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. Utöver den utökade informationen i årets skrivelse om leasing har även informationen om upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbetsavtal utvidgats genom tabeller under 23.3.8 rörande berörda företag och produkter. Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriellagen inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av ISP. Förbudet gäller inte utbildning som är knuten till försäljningen av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. Inget tillstånd för militärt inriktad utbildning utfärdades . 23.3.1Värde av beviljade utförseltillstånd under åren 2002- 2006, uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) Värde i löpande priser, -75,4 -85,4 -0,7 -10,2 23.3.3Stapeldiagram över värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) Faktisk export 2002-2006 i Utförseltillstånd och faktisk export fördelat på mottagarländer indelade i regioner, inkl. angivelse av kategori av produkter militära lista)TPF FPT 3, 5, 8 1, 3, 5, 6, 8, 21 2, 3, 5, 6, 9, 10, 21 3, 5, 14 3, 5, 14 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 13, 14, 18, 21 10, 13, 14 1, 3, 5, 8, 10, 11,21 1, 2, 3, 5, 8, 10, 15 2, 5, 6, 8 3, 4, 5, 14 1, 5, 6, 8, 10, 11,14 1, 3, 5, 6, 8, 10, 11, 1, 4, 5, 6, 14 1, 3, 5 2, 3, 5, 6, 8, 14 1, 2, 3, 5, 6, 8, 10, Kaledonien (F) 3, 4, 8 3, 4, 5, 8 2, 3, 14 3, 6, 8 3, 5, 6, 8 2, 3, 4, 5, 8, 10, 11, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 11, 14, 18 2, 3, 5, 6, 8, 10, 14 2, 3, 4, 5, 10, 14 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 14, 18, 21 11, 14, 18 3, 5, 8 3, 5, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 14, 18 1, 2, 3, 5, 8, 10, 18, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 3, 4, 5, 6, 10, 18, 21 3, 5, 6, 14 * En jämförelse mellan EU:s militära lista och den svenska militära listan finns i tabell Den svenska militära listan återges i bilaga 5. militära lista)TPF FPT 2, 3, 8, 14 2, 3, 5, 8, 14 1, 2, 3, 5, 8, 13, 14, 1, 2, 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 18, 2, 3, 14, 21 2, 3, 5, 14 1, 2, 14 1, 2, 14 2, 3, 8, 10, 14, 18 2, 3, 4, 5, 8, 14 1, 5, 8 2, 3, 5, 18 4, 5, 8, 9, 18, 21 2, 3, 4, 5, 8, 9, 14, 2, 3, 4, 5, 14 2, 3, 4, 5, 14 1, 2, 5, 13 2, 5, 13 4, 5, 10, 14, 18, 21 4, 5, 10 1, 5, 14 1, 3, 5, 8, 10 militära lista)TPF FPT 1, 2, 3, 4, 5, 8, 15, 1, 2, 3, 4, 5, 8 1, 3, 5, 14 2, 3, 5, 14 23.3.5Cirkeldiagram över krigsmaterielexporten, fördelning på regioner i procent av värdet 23.3.6Export av krigsmateriel år 2004-2006 fördelad på länder och uppdelat på KS och ÖK 1 (simulatorsystem) 1 (6 st radarspaningsflygplan m.m.) 23.3.8Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbetsavtal 2006 Av ISP beviljade tillstånd för upplåtna tillverkningsrätter utanför Fälltankar till JAS 39 Av ISP beviljade samarbetsavtal med utländska företag 2006 23.3.9Värdet av faktisk export under 2005-2006 fördelat på kategori av produkter strid (KS) 23.3.10Svensk export 2006 av små och lätta vapen enligt definitionen i FN:s vapenregister fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm fästen för sikten mm Tunga kulsprutor (12,7 mm Granattillsats för montering på vapen (granattillsats) RBS 56 - reservdelar M 72 - komponenter mindre än 75 mm Övrigt (handgranater) 23.3.11Svensk export 2006 av MANPADs () enligt definitionen i FN:s vapenregister Reservdelar, robotar mm Eldenheter, robotar mm 23.3.12Exporten av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade efter inkomstTPF FPT Export av krigsmateriel för strid (KS) 0,9, Export av övrig krigsmateriel (ÖK) TP PT Indelningen av länder är baserad på den sammanställning som gjort om länders ekonomiska status. En fullständig lista över länderindelningen finns på webbplatsen H .worldbank.org>H . De länder exporterar krigsmateriel till eller har beviljat utförseltillstånd till följer indelningen: Höginkomstländer: , , , , , , , Republiken , , , , , förenta Stater, , , , , , , , , (FR), , , , , , , , , . Övre medelinkomstländer: , , , , , , , , , , , , , , , . Lägre medelinkomstländer: , , , , , , , , . Låginkomstländer: , . 23.3.13De exporterande företagen 2006 Företag med export , i Följande företag exporterade för mellan 1 miljon och 2006: , Aerotech, , , (Deform), , , . , , , , , , , . Ett antal företag exporterade för 2006: , , , dp AB, , , , , . 23.3.14 Kategorier av krigsmateriel den svenska Skr. krigsmaterielförteckningen och EU:s militära listaTPF FPT, beskrivning av typ av produkter 25 a-b, d 26 a(del), KS 4, 10, ÖK 28, 29 26 a (del), 25 c, 30d Robotar, raketer, torpeder, bomber Finkalibriga eldrörsvapen, delar m m Kanoner,pansarvärnsvapen,delar mm Övn.raketer,röjningsutrustning m m Spanings- och mätutrustningar m m Fartyg för bevakning m m Flygplan utformade f. mil. Fordon utformade för mil. Elektronisk utrustning för mil. Fotografisk och elektrooptisk utrustn. 2TP PT En länk till EU:s militära lista finns bl.a. på webbplatsen HTU .consilium.europa.eu/export-controlsUTH > 77 24Bilaga 2: om tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen Nedanstående text utgör ett bidrag från ISP (), där myndigheten redovisar sin syn på viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen . Viktiga tendenser i den svenska och internationella export-kontrollen ISPs vision: En ansvarsfull kontroll av strategiska produkter vårt bidrag till en säkrare värld Den traditionella hotbilden, dominerad av motsättningar mellan öst och väst existerar inte längre. WP-stater och sovjetrepubliker har blivit medlemmar i såväl NATO som i Europeiska unionen (EU). deltar tillsammans med , , , och i det s.k. LOI-samarbetet. Målet med samarbetet är att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin (prop. 2000/01:49). Parallellt med denna utveckling framstår spridningen av massförstörelsevapen (WMD) som ett allt större hot mot den globala säkerheten. Här är det angeläget att svensk industri inte omedvetet eller medvetet bidrar till denna utveckling genom export av produkter med dubbla användningsområden (PDA) och teknologi till stater eller icke- statliga aktörer med WMD-ambitioner.