prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Målet för stödet är att effektivisera energianvändningen och öka andelen förnybar energi. Den stödberättigade åtgärden skall påbörjas och vara slutförd . Övergångsvis skall dock åtgärder som påbörjats och inte hunnit slutföras före vara stödberättigade. Ärendet och dess beredning: ekonomiska vårproposition aviserade den tidigare regeringen att den skattereduktion som finns för perioden enligt lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder i småhus bör er- sättas av ett likvärdigt stöd för installationer av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nya småhus eller för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus (prop. 2005/06:100, s. 146). Den tidigare regeringen ansåg därför att en skattekontokreditering med en ram om 2007 och 2008 borde införas. har som en följd av detta låtit utarbeta en promemoria med förslag till utformning av ett stöd för installation av energieffektiva fönster och biobränsleeldade uppvärmningssystem i småhus. Promemorian har remissbehandlats. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Regeringen föreslår att stödet lämnas som ett anslagsfinansierat bidrag i stället för att krediteras genom den sökandens skattekonto. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna ställer sig i stort positiva till att ett stöd införs i syfte att stimulera installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus och biobränsleeldade uppvärmningssystem i nya småhus. är i grunden positivt till förslaget, men anser att det är alltför begränsat och bör gälla även för andra byggnadsarbeten och omfatta även fritidshus. tillstyrker i stort i att det föreslagna stödet införs men framför att verket anser att andra slag av åtgärder effektivare skulle kunna minska energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler. är positivt till det föreslagna stödet ur såväl ett konsumentsom ett miljöperspektiv och välkomnar en förlängning av stödet och därmed att en ökad långsiktighet uppnås. Flertalet länsstyrelser som yttrar sig, bl.a. länsstyrelserna i , och , tillstyrker förslaget under förutsättning att utökade administrations- resurser tillförs länsstyrelserna för att handlägga stödet. Flera länsstyrelser framhåller också behovet av utökade informationsinsatser om stödregelverket för att underlätta handläggningen av stödansökningar. Flera remissinstanser, bl.a. , framför behovet av att tydliggöra kravet på det s.k. u-värdet för energieffektiva fönster. menar att mätningen av u-värdet bör ske var för sig av de i fönsterkonstruktionen ingående delarna karm, båge och glas och att det samlade resultatet bör utgöra grund för produktens energiprestanda. avstyrker att stödbelopp krediteras på skattekontot. Stödet bör enligt verket i stället utbetalas genom länsstyrelsernas och Bo- verkets försorg. Även Statskontoret framför att detta slag av statliga bidrag inte bör ges som kreditering på skattekonto. Skälen för regeringens förslag: Ett syfte med de statliga insatserna för en effektivare energianvändning är att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik. Energiförsörjningen skall även i ökande utsträckning baseras på förnybara energikällor. I och med beslut om propositionen Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365) har också ett särskilt mål för energieffektivisering i bebyggelsen införts. Det stöd som föreslås för installation av energieffektiva fönster och biobränsleeldade uppvärmningssystem i småhus bedöms bidra till att effektivisera energianvändningen och öka andelen förnybar energi. Stödet skall ersätta den skattereduktion som funnits för perioden . Sammantaget beräknas för stödet . Stödets utformning bör i stort sett motsvara utformningen av reglerna i lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus. Regeringen bedömer vad gäller avgränsningen av de stödberättigade åtgärderna att stöd fortsatt bör gälla för installation av energieffektiva fönster med ett s.k. u-värde på högst 1,2 i befintliga småhus och för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nya småhus. Därigenom ges en ökad långsiktighet i stödgivningen och den avsedda marknadsförskjutningen till ett ökat utbud av energieffektiva fönster respektive biobränsleeldade uppvärm- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ningssystem kan uppnås. Den stödberättigade åtgärden skall påbörjas och vara slutförd . Övergångsvis skall dock åtgärder som påbörjats och inte hunnit slutföras före vara stödberättigade. Stöd bör kunna ges av de stödberättigande arbets- och materialkostnaderna med högst för installation av energieffektiva fönster och för installation av biobränsleeldat uppvärmningssystem. Regeringen avser att besluta en förordning med närmare föreskrifter om stödet. Regeringen föreslår bland annat av administrativa skäl att stödet lämnas som ett anslagsfinansierat bidrag i stället för att utgå via kreditering på skattekonto som föreslogs i den remitterade promemorian. Härigenom minskas antalet administrerande myndigheter och den som beviljats stöd medges också en enklare utbetalning av stöd. Därmed tillgodoses också av och Statskontoret framförda synpunkter. När det gäller behovet av att tillföra medel för att finansiera de tillkommande administrationskostnaderna och för utökade informationsinsatser vid i första hand och länsstyrelserna bedömer regeringen att en viss andel av den anvisade ramen för stödet bör användas för detta ändamål. Regeringen föreslår att anslås . Tabell 8.36 Härledning av anslagsnivån 2007 2009, för 35:13 Stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Nytt anslag 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 8.2Förslag avseende marknaden. har redovisat sin treårsplan inklusive investeringsplan på koncernnivå för perioden 20072009 till regeringen. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren 20072009 för affärsverkskoncernen omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för telekommunikation. De planerade investeringarna beräknas till högst varav avser 2007. Investeringarna i stamnätet avser dels åtgärder i befintliga anläggningar, s.k. reinvesteringar om , dels nyinvesteringar om . Av nyinvesteringarna avser investeringar i utrustning för telekommunikation. Investeringsplaneringen inom syftar främst till att upprätthålla en god drift- och personsäkerhet i stamnätet. Stamnätet i dimensioneras, liksom i övriga , utifrån att alltid klara ett ledningsfel, transformatorfel eller fel på någon ställverkskomponent utan att det leder till avbrott i elförsörjningen (det s.k. n1-kriteriet). Som en följd av störningen som innebar att och blev utan el upprättades bl.a. en förstärkt plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationerna i stamnätet. Planen innebär att två sådana stationer byggs om till en investeringskostnad om mellan . Vidare finns ett behov av omfattande åtgärder för att förstärka korrosionsskyddet i kraftledningsnätet och förnyelse av topplinor. inleddes en systematisk kartläggning av korrosionens omfattning i syfte att utforma en åtgärdsplan för förnyelse av ledningsbeståndet. Investeringskostnaderna för utbyte av topplinor beräknas till ca för perioden 20072009. arbetar inom ramen för Nordel samarbetsorganet för systemansvariga företag i med att identifiera flaskhalsar i överföringsnäten som kan vara begränsande för elhandeln och elöverföringen inom . presenterade Nordel ett paket med fem strategiska projekt som syftar till att förbättra förutsättningarna för den nordiska el- nomförande av tre av dessa åtgärder. har påbörjat en ombyggnation av nuvarande ledning till (ny ledning) på sträckan NeaJärpströmmen mellan och . Ombyggnationen beräknas höja kapaciteten på förbindelsen med 500 MW och planeras vara färdigställd . Investeringskostnaden beräknas för svensk del uppgå till . Projektering pågår även av en ny ledning från till . Genom ledningen ökar driftssäkerheten och överföringsförmågan med 500 MW mellan och /kontinenten. Byggstart är planerad till 2007 och investeringskostnaden uppskattas till . En ny likströmsförbindelse mellan och , FennoSkan 2, har även beslutats och beräknas vara färdigställd . Förstärkningen förbättrar den nordiska elmarknadens funktionssätt genom att reducera förekomsten av flaskhalsar mellan länderna. Investeringen beräknas uppgå till . Utöver de större projekt som nämns ovan sker investeringar i en ny ledning mellan och i syfte att säkra en tillförlitlig elförsörjning i . Investeringskostnaden beräknas till och vara färdigställd . Vidare har beslut fattats om en ny ledning mellan och i syfte att förbättra elförsörjningen i . Investeringskostnaden beräknas till . Därutöver sker en förnyelse av en ledning i södra mellan och i Bergslagen. Investeringen beräknas till och bedöms vara slutförd till 2007. För styrning och övervakning av elstamnätet har ett landstäckande telekommunikationsnät. har teletrafiken successivt lagts om från ett radiolänk- och bärfrekvensbaserat kommunikationssystem till det optonät som byggts ut. är drygt tre fjärdedelar av elstamnätets stationer anslutna till optostomnätet. Återstående investeringar omfattar kommunikationsutrustning i de stamnätsstationer som ännu inte anslutits. En sammanfattande investeringsplan för för budgetåren 20072009 re- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 dovisas i tabell 8.37. Planen stämmer överens med Svenska kraftnäts hemställan till regeringen. SwePol Link, Gasturbiner Amortering av externa lån, Amortering av externa lån, Amortering av externa lån, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringens förslag: Den investeringsplan godkänns som har föreslagit för perioden 20072009. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 20072009 skall godkännas. In- vesteringsverksamheten inom kan därför planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. skall uppnå en räntabilitet på justerat eget kapitalTF1FT, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på och skall högst ha en skuldsättningsgradTF2FT på . Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör vara minst lika hög som i jämförbara företag. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. är fr.o.m. även systemansvarig även för naturgas och tar ut motsvarande avgifter för denna verksamhet vilka beräknas till ca . Dessa prognostiseras för åren 20072009 i tabell 8.38. bruttoredovisas intäkter och kostnader för nät och systemintäkter, bl.a. som ett led i en anpassning av redovisningen till International Financing Reporting Standards (IFRS). En effekt av denna anpassning är att rörelseintäkterna och -kostnaderna redovisningsmässigt ökat med jämfört med tidigare redovisningsprincip. Anpassningen saknar resultatpåverkan. 1T T Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 2T T Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. Beräknade inleveranser från affärsverk Enligt Svenska kraftnäts verksamhetsplan för 20072009 förväntas utdelningen bli vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . Ak- tuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 20062008 redovisas i tabell 8.39 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat. Den tidigare regeringen beslutade efter en översyn av kapitalstrukturen inom att genomföra en extra utdelning om . Tabell 8.39 Beräknade inleveranser Miljoner kronor (löpande priser) Inleverans nästföljande år. Inklusive extra utdelning om som inlevererades den Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna borgen för lån och lämna kreditgarantier intill ett belopp om 1 till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att låta Af- färsverket ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst 1 . Regeringen bemyndigas även att låta Af- färsverket placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som skall verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna borgen för lån och lämna kreditgarantier till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Bemyndigandet är avsett för större projekt, som t.ex. för borgensåtaganden och kreditgarantier för likströmslänken till , vilken ägs av . Re- geringen bemyndigade 1999 att ställa ut garanti för externa lån som tar upp för att finansiera Polenkabeln till ett belopp på högst . Regeringen gav ett förnyat sådant bemyndigande till ett belopp om . Av bemyndigandet har regeringen tidigare även gett själv rätten att fatta vissa beslut om att teckna borgen för lån till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. har utnyttjat denna rätt intill ett belopp om . Regeringen föreslår att ges rätt att ta upp lån i och utanför Riksgälds- även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Regeringen bemyndigas vidare att lämna delägarlån till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Vid utgången av 2007 får dessa delägarlån uppgå till ett belopp om högst . Den största delen av ramen utgörs av delägarlån från affärsverket till för finansie- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ring av dess verksamhet. reinvesterar bl.a. i kontrollanläggningar för samtliga 10 gasturbiner till en total kostnad av . Genom att finansiera investeringarna med lån från affärsverket kan räntekostnaderna för koncernen som helhet hållas nere. föreslås regeringen att kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag skall ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. 8.3.1Rätten att tilldelas elcertifikat för småskalig vattenkraft Regeringens förslag: Principerna för tilldelning av elcertifikat för el som produceras i en vattenkraftanläggning med en installerad effekt som inte är högre än skall vara desamma som för övriga anläggningar inom elcertifikatsystemet. Kvotnivåerna behöver därför justeras beträffande . Ärendet och dess beredning: I propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) föreslog den tidigare regeringen en rad ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat. Förslagen innebär bl.a. att elproduktionsanläggningar som var i drift när elcertifikatsystemet infördes skall fasas ut ur systemet efter utgången av 2012 eller 2014 och att anläggningar som tagits i drift efter elcertifikatsystemets införande tilldelas elcertifikat , dock längst till utgången av 2030. I beredningen av det lagstiftningsärendet behandlades även frågan om att rätten att tilldelas elcertifikat för småskaliga vattenkraftanläggningar skall upphöra vid utgången av 2010, men något sådant förslag togs inte in i propositionen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 om den småskaliga vattenkraften presenterades i stället ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100). Förslaget innebär att rätten att tilldelas elcertifikat inte gäller efter utgången av 2010 för el som produceras i en vattenkraftsanläggning med en installerad effekt som inte är högre än . Om en sådan anläggning tagits i drift efter , men före , skall dock rätten att tilldelas elcertifikat gälla till utgången av 2012. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2005/06:NU17, rskr. 2005/06:361). Lagrådet: Förslaget är av enkel beskaffenhet. Regeringen finner därför att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Bakgrund: I propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40) angavs som huvudprincip, att elcertifikatsystemet skall omfatta elproduktion med förnybara energikällor, men att hänsyn även skall tas till om produktionen är kommersiellt självbärande och om det finns ett stödbehov. Bland annat gjordes bedömningen att sådan vattenkraft som uppbar driftstöd (den s.k. 9-öringen) inte kunde anses vara kommersiellt självbärande och att den därför skulle berättiga till det ekonomiska stöd som elcertifikatsystemet ger. Till denna kategori hör den småskaliga vattenkraften, dvs. anläggningar som kan leverera en effekt om högst och som var i drift vid utgången av . Den befintliga storskaliga vattenkraften ansågs inte ha något stödbehov. I fråga om ny produktion gjordes bedömningen att all ny vattenkraft, oavsett storlek, bör vara certifikatberättigande. Även produktionsökningar i den befintliga storskaliga vattenkraften ansågs vara berättigande. I propositionen fanns även ett särskilt avsnitt som behandlade miljökrav för certifikatberättigande elproduktion. Det ansågs bl.a. inte finnas något behov av att i den föreslagna lagen om elcertifikat införa ytterligare krav, utöver det regelverk som i övrigt gäller vid elproduktion. Den tidigare regeringen erinrade dock om vad som sägs i propositionen Svenska miljömål (prop. 2000/01:30) om vikten av att utbyggnad av vattenkraftverk inte tillåts skada värdefulla vattendrag och att utbyggnad av vattenkraft, och andra intrång i vattendrag som i huvudsak är opåverkade, inte bör ske. Som redogjorts för ovan presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) ett förslag om att rätten att tilldelas elcertifikat inte skall gälla efter utgången av 2010 för el som produceras i en vattenkraftsanläggning med en installerad effekt som inte är högre än . Om en sådan anläggning tagits i drift efter , men före , skall dock rätten att tilldelas elcertifikat gälla till utgången av 2012. Förslaget i propositionen baserades på en promemoria som tagits fram i och dess remissbehandling. 12 remissinstanser tillstyrkte förslaget. 6 remissinstanser hade inte någon erinran mot förslaget. 24 remissinstanser avstyrkte förslaget. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr. M2005/6595/E). beslutade i enlighet med förslaget. Skälen för regeringens förslag: Elcertifikatsystemet infördes i syfte att stimulera en utbyggnad av miljövänlig förnybar elproduktion med målet att uppnå en ökning med till 2010 jämfört med nivå. En grundprincip för systemet var att de olika förnybara energikällorna skulle konkurrera med varandra så att den mest kostnadseffektiva elproduktionen byggs först. Därefter kan dyrare produktion successivt byggas i takt med att ambitionsnivån, kvoten, inom systemet höjs. Regeringen anser att det är viktigt att denna grundprincip även fortsättningsvis tillämpas så att konkurrensvillkoren inom systemet hålls så likvärdiga som möjligt för olika typer av anläggningar. Det är därför principiellt felaktigt att utesluta den småskaliga vattenkraften från systemet. Mot denna bakgrund bör alltså elproduktion i ny småskalig vattenkraft berättiga till elcertifikat i 15 sammanhängande år, dock längst till utgången av 2030, på samma sätt som övriga anläggningar inom elcertifikatsystemet. Regeringen anser även att principerna för utfasning av anläggningar inom elcertifikatsystemet som tagits i drift före bör vara likvärdiga. Det är inte rimligt att äldre småskaliga vattenkraftanläggningar fasas ut i särskild ordning före äldre anläggningar för vind- och biokraft. Samtliga anläggningar som var i drift när elcertifikatsystemet infördes bör därmed ha rätt att tilldelas elcertifikat fram till utgången av 2012. Sådana anläggningar som erhållit investeringsstöd inom ramen energipolitiska program har rätt att få certifikat till utgången av 2014. Förslaget innebär att ca vattenkraft fasas ut , vid utgången av 2012 i stället för utgången av 2010. Ett fåtal vattenkraftsanläggningar med en begränsad produktion fasas ut vid utgången av 2014. Senareläggningen av utfasningen får till följd att kvotplikten för åren 20112012 ändras. Den totala ambitionsnivån inom elcertifikatsystemet påverkas inte genom förslaget. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 8.40 Utvecklingen av kvotplikten All eventuell utbyggnad av vattenkraft skall självfallet vara föremål för miljö- och säkerhetsprövning enligt gällande lagar. Stor hänsyn måste tas till rekreations-, turism- och naturskyddsintressen. Genom miljöprövning kan de uppställda miljöpolitiska målsättningarna upprätthållas och skyddsvärda vattendrag bevaras orörda. Regeringen anser att eventuell utbyggnad av vattenkraft skall prövas enligt gällande lagstiftning och inte styras indirekt genom att den småskaliga vattenkraften undantas från elcertifikatsystemet. har gjort bedömningen att den årliga vattenkraftproduktionen totalt kan öka med till 2015, framför allt genom uppgradering av storskaliga anläggningar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 döms alltså inte vara så stort som tidigare gjorts gällande. Förslaget föranleder ändringar i dels lagen (2006:1015) om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat, dels lagen (2006:1016) om ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1 och 2.2. Författningskommentar: Enligt 2 kap. 7 § punkten 1 upphör tilldelningen efter utgången av 2014, dvs. fr.o.m. , ifråga om anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen, vattenkraftanläggningar som har en installerad effekt som inte är högre än och vindkraftverk, som fått ekonomiskt stöd enligt förordningen (1998:22) om statligt bidrag till vissa investeringar inom energiområdet, som trädde i kraft . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21