prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Indikatorn för detta område är genomförandetakten för fiskeprogrammen och mäter strukturåtgärdernas omfattning. Se diagram 5.2. Strukturprogrammens genomförandegrad, sett från beviljade medel, har ökat jämfört , främst gäller detta för program utanför Mål 1-områden och för Mål 1 . regionen är genomförandetakten, sett från beviljade medel, och ansökningar om stöd fortfarande lågt i förhållande till de medel som finns tillgängliga från Fonden för fiskets utveckling (FFU). Diagram 5.2 Andel beviljade medel av strukturprogrammet (FFU) för olika stödområden Såväl som har det, inom ramen för strukturstödet, betalats ut stöd till de fartygsägare som normalt bedriver torskfiske i och som påverkats av de ytterligare fiskestopp som införts. Stödet avser kostnader som kvarstår när fartyget ligger vid kaj och har utgått för den tid som förflutit utöver genomsnittlig längd på fiskestopp för torsk i . Fiskeflottan har fortsatt att minska . SkrotningsbidragetTF3FT har dock inte i någon större utsträckning bidragit till en strukturanpassning . Främst efterfrågas det inte på grund av att bidraget anses vara för lågt för att täcka de utestående lån m.m. som fartygsägaren har för fartyget. Av diagram 5.3 framgår flottkapaciteten (fartyg med fartygstillstånd) . En modernare teknologi innebär ofta en rationalisering som möjliggör ett effektivare fiske. Det innebär att en minskning av flottans kapacitet enligt diagrammet inte nödvändigtvis behöver innebära en minskad fiskeansträngning. 3T T Ersättning utgår för att hugga upp fartyg. Antal fartyg i svenska fiskeflottan BT (Bruttonage) Förslaget till Europeisk fiskerifond (EFF) har diskuterats och en förordning antogs på ministerrådet . I enlighet med GFP-reformen skall strukturåtgärderna inte bidra till en ökad fiskeansträngning utan främja en hållbar balans mellan fiskekapacitet och dess fiskemöjligheter. Det finns en tydlig fokusering på miljöfrågorna och det föreslås förenklingar i programmens administration och rapportering. Enligt förslaget till EFF är fonden inte en strukturfond och är därmed inte en del av sammanhållningspolitiken. Det finns emellertid tydliga kopplingar till strukturfonderna och de målsättningar som har angivits för sammanhållningspolitiken. Som exempel skall prioritet ges för konvergensområdenTF4FT. EFF- förslaget har även inslag av landsbygdsutveckling, vilket kommer att kräva samordning med övriga fonder som finansierar insatser på landsbygden. bildades och finansieras delvis med statligt stöd. Organisationens främsta syfte är att samla och sprida kunskap om förvaltningen av bestånden samt att identifiera möjliga åtgärder för att uppnå en hållbar utveckling. Sekretariatet har valt att lägga fokus bl.a. på förvaltningen av europeisk ål. Vidare har sekretariatet ett tydligare fokus på bl.a. den nya rågivande kommittén för , där har tagit på sig rollen att samordna 4T T Konvergensområden är de strukturellt minst gynnade områdena inom gemenskapen. Per definition utgörs de av områden som har en BNP understigande av genomsnittet för gemenskapen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 deltagandet av olika NGO () i regionen. presenterade den regionala rådgivande nämnden för ett förslag om att reglera fisket i för att minska utkasten. Syftet är att reglera fisket enbart genom fiskeansträngningen, dvs. tillåtet antal fiskedagar och inte genom kvoter. På så sätt är all fångst tillåten att landa, vilket skall minska att fisk kastas överbord, s.k. utkast. har en referensgrupp för konsumentfrågor inrättats på initiativ av . Gruppen består av representanter för konsumenterna, näringen, fiskhandlarna, restaurangbranschen, och dagligvaruhandeln samt KRAV och WWF. Antalet yrkesfiskare minskade med 19 stycken till 1 902 stycken under 20042005. ökade de kvinnliga yrkesfiskarna från 16 stycken till 18 stycken. Indikatorn landningsvärdet per yrkesfiskelicens indikerar att värdet per licens har ökat. Detta kan, som diagram 5.4 visar, inte förklaras av minskningen i antalet licenser utan har andra orsaker, t.ex. en ökning av fiskpriserna. Diagram 5.4 Antalet yrkesfiskarlicenser i kombination med värdet per licens 5.6.2.3 Säker och bra mat Ett omfattande arbete har pågått under på EU-nivå för att modernisera och förbättra regelverket på livsmedelsområdet. Området är i stort sett totalharmoniserat inom EU och det innebär att ingen medlemsstat kan ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. var de flesta EG-rättsakterna i form av direktiv som skulle införlivas i varje medlemsstats nationella lagstiftning. har man dock gått över till att alltmer använda för- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ordningar som gäller direkt i varje medlemsstat. Några parallella nationella bestämmelser är inte tillåtna och därför har en fullständig översyn av det svenska regelverket varit nödvändig. Förändringar har gjorts i lagar, regeringsförordningar och myndighetsföreskrifter för att ta bort dubbelregleringar och för att anpassa författningarnas struktur och nationella kompletterande bestämmelser till EG-rätten. Detta arbete är i stort sett genomfört. Hela det nya regelverket tar avstamp i att man ser livsmedelskedjan som just en kedja som hänger ihop. Det tydliggör företagens ansvar för att de livsmedel som de producerar är säkra. Regelverket är också riskbaserat, dvs. där riskerna är större ställs högre krav. Kontrollen, enligt det nya regelverket, kommer också att bedrivas riskbaserat. Förutom anpassning av det nationella regelverket har även en omfattande utbildning av inspektörer i kommunerna skett i regi. har också bistått olika branschorganisationer i arbetet med att ta fram branschriktlinjer till stöd för företagen när det gäller att uppfylla det nya regelverket. Större delen av livsmedelskontrollen i bedrivs av kommunerna. Vissa större objekt och objekt med viss verksamhet kontrolleras, i enlighet med livsmedelsförordningen, av . Verket har även ansvar för att samordna, stödja och leda kommunerna i deras livsmedelskontroll. ansvarar även för köttkontrollen vid landets slakterier. Effektiviteten i kontrollen har förbättrats tack vare fortsatt utökad användning av datorbaserade inspektioner. Användandet av detta metodstöd har ökat likvärdigheten i många av kontrollerna, dock är fortfarande skillnaderna i kontrollerna mellan olika kommuner ett problem som påtalas av . Indikator 1 Mikrobiologisk säkerhet som tagits fram av användes och därför finns inte några resultat att jämföra med. Indikatorn består av andelen allvarliga avvikelser observerade vid kommunernas datorbaserade inspektioner i restauranger och storhushåll. Andelen allvarliga avvikelser, en avvikelse inom ett för livsmedelssäkerheten kritiskt område, i landet som helhet för alla utvalda kontrollpunkter var . Indikator 2 Kemisk säkerhet är också ny och värdet kommer att bli utgångspunkten för framtida jämförelser. Denna indikator består av medelintaget av akrylamid framräknat genom mätningar av akrylamidhalten i de livsmedel som är viktigast för intaget sammanvägda med konsumtionen av dessa livsmedel. blir indikatorns värde per dag för en vuxen normalkonsument. Bra matvanor och konsumenters möjligheter att göra medvetna val har undersökt konsumtionsvanorna gällande ett antal livsmedel hos ett urval av befolkningen . De ställda frågorna avsåg bl.a. konsumtion av frukt, grönsaker, grovt bröd, godis, kaffebröd och typ av matfett. Endast ett fåtal (en procent) följer kontinuerligt de fyra viktigaste kostråden gällande frukt, fisk, fullkorn och fettyper, följer minst tre av kostråden och mellan uppfyllde minst två av de uppsatta kostråden. En undersökning av matvanorna hos barn i åldrarna 4, 8 och visar att barn i stort sett har samma problem med kosten som vuxna; för hög andel socker och mättat fett samt för låg andel fibrer. Indikator 3 Bra matvanor har definierat som ett sammanvägt index i vilket ingår ett antal aspekter såsom kostens näringsmässiga kvalitet, konsumtionsfrekvens och hur väl kosten överensstämmer med kostråd. Det är första gången som denna sammanvägning görs och därför är indexet enbart preliminärt men ger resultatet ett medianvärde på 6 för kvinnor och 5 för män med ett maxvärde på 12. Kvinnors matvanor stämmer således bättre överens med de av uppsatta kostråden. Indikator 4 Förståelse av livsmedelsmärkning. För att konsumenterna skall kunna göra medvetna val är det viktigt att livsmedelshanteringen är redlig och att konsumenterna förstår den information som lämnas på livsmedelsförpackningarna, dvs. det som kallas livsmedelsmärkning. Hur väl konsumenterna förstår viktigare märkningsuppgifter har mätts av . andelen korrekt identifierade märkningsuppgifter till . I samband med gårdsstödsreformen kommer uppfyllandet av målet att produktionen skall spegla konsumenternas efterfrågan att förbättras. Det svenska jordbruket får med hjälp av reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken större möjligheter att anpassa sig efter det övergripande målet. Markpriserna har ökat kontinuerligt sedan gick med i EU. Den låga räntenivån tillsammans med gällande stödnivå kan vara en förklaring till ökade markpriser då investeringskostnaden kan förbli densamma trots högre markpriser. visar de ökade markpriserna att många jordbrukare utifrån lönsamhetskalkyler och framtida förväntningar anser att det är skäligt att investera. Strukturomvandlingen har resulterat i färre men större jordbruksföretag och som följd av det en mer konkurrenskraftig jordbrukssektor. Kvotutnyttjandet skiljer sig mellan kvotgrupper. En hög utnyttjandegrad av produktionskvoterna kan ses som en indikator på att lönsamheten inom det svenska jordbruket är tillräckligt god för att upprätthålla tillåten produktion. Kvotutnyttjandet har varit och är relativt högt. Produktionen av fågelkött, griskött och ägg omfattas inte av några kvoter och uppvisar olika produktionstrender. Produktionen av griskött har på grund av bl.a. svåra svängningar i prisbilden minskat . Produktionen av fågelkött ökade . Äggproduktionen har minskat , sannolikt bl.a. till följd av omställningen från traditionella burar till inredda burar eller frigående höns. Andra orsaker är en viss nationell överproduktion samt att konkurrensen från den nederländska marknaden har ökat. Den uppåtgående trenden i odlingen av spannmål som kunde konstateras efter EU-inträdet bröts 2003 och nedgången har fortsatt även därefter. Enligt den senaste prognosen blir spannmålsarealen ca 1 miljon hektar, vilket är en minskning med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Jordbrukspolitikens effekt för konsumenterna kan mätas i priser, även om denna indikator bara mäter en begränsad del av hur jordbrukspolitiken påverkar konsumenterna. Priserna på såväl jordbruksreglerade livsmedel som övriga livsmedel ökade . Det är samma ökningstakt som för konsumentpriserna i allmänhet. Priserna på jordbruksreglerade produkter har påverkats av att producentpriserna fallit sedan EU-inträdet. Antalet företag med svin, får och höns minskar. har antalet företag med höns minskat och antalet företag med får har minskat . Den kraftigaste procentuella minskningen uppvisar företagen med svin, vilka har minskat och uppgick till 2 794 företag. Det kan till viss del förklaras av att avräkningspriset för svin har varierat mycket . Avräkningspriset på nötkött har ökat . Priset på ägg har efter en stark uppgång sjunkit till relativt låga nivåer . Under första halvan av 2006 har priset stigit. Förändringar i avräkningspriset ger en indikation på förutsättningar för lönsamhet i jordbruksföretagen. I diagram 5.5 visas utvecklingen . visas endast månaden maj. Diagram 5.5 Index över prisutvecklingen för vissa animaliska produkter Källa: 2006. Handelsbalansen, skillnaden mellan export och import, är negativ för jordbruksvaror och livsmedel. Det innebär att import är större än exporten. Handelsunderskottet för jordbruksvaror och livsmedel låg 2005 på nära . har handelsunderskotten ökat . Importen av kött och mejeriprodukter har ökat betydligt . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Statistik visar att livsmedelsexporten har ökat med i nominella termer före det svenska EU-medlemskapet. När det gäller exporten av jordbruksråvaror (ej tobak och fisk) har denna värdemässigt fördubblats . En ökad livsmedelsexport är positiv för svensk primärproduktion då det innebär ökade möjligheter för avsättning av varorna. Frikopplingen av de produktionskopplade direktstöden syftar till att de svenska jordbrukarna kan anpassa sin produktion till efterfrågan på svenska jordbruksvaror från utlandet och från svensk livsmedelsindustri. I och med den genomförda jordbruksreformen med frikopplade stöd får konkurrensvillkoren en ökad betydelse. förväntas även konkurrenstrycket att öka från länder utanför EU i takt med att produktionen i dessa länder utvecklas. kan det förväntas ytterligare liberalisering av världshandeln. Den nu genomförda jordbruksreformen innebär att svenskt jordbruk står inför stora utmaningar. Som en följd av att den direkta produktionskopplingen har tagits bort från stora delar av stödsystemet kommer den relativa lönsamheten att förändras. Vissa tendenser av jordbruksreformen går att utläsa såsom att spannmålsodlingen minskar och att vallodlingen ökar, en effekt som förstärks som en följd av det införda vallstödet. Att effekterna med förväntad minskad produktion inte får genomslag i animalieproduktionen kan förklaras med en naturlig tröghet i jordbruket, dvs. att det tar tid att ställa om till en ny reform samt att reformen inte får fullt genomslag innan samtliga direktstöd är frikopplade. Strukturomvandlingen mot allt större besättningar fortsätter när det gäller mjölkproduktionen. Antalet företag med mjölkkor minskar som den genomsnittliga besättningsstorleken ökar. En motsvarande strukturomvandling pågår även i andra medlemsländer i EU. Det ökade trycket på att minska kostnaderna i jordbruket kommer sannolikt att leda till att takten i strukturrationaliseringen ökar. kommer att få fler större och specialiserade företag som arbetar med kommersiell livsmedelsproduktion och som i många fall också är inriktade på export. För att dessa företag skall vara framgångsrika krävs det att de är konkurrenskraftiga inte bara mot andra producenter inom EU utan även mot en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. innebär frikopplingen större frihet för jordbrukarna att ändra sin produktion och reagera på marknadens krav utan att förlora sitt stöd. Därigenom kommer jordbrukarna att bli mindre beroende av stödsystemen. På lite kan reformen ge möjligheter till ökad lönsamhet i jordbruket. En utveckling mot fler mindre deltidsjordbruk med ett ökat inslag av diversifiering vid sidan om de större specialiserade företagen är en möjlig framtidsutsikt som också kan innebära en positiv utveckling av landsbygden som helhet. Det kan röra sig om kompletterande sysselsättningar såsom småskalig livsmedelsförädling, turism och hästhållning. De borttagna produktionsstöden innebär att skatter och avgifter på produktionsmedel får en större betydelse för produktionens omfattning . Detta eftersom jordbruksstöden inte längre bör inkluderas då brukaren fattar beslut om eventuell produktion. Dieselskatten har mer än halverats för jordbruket, skogsbruket och vattenbruket. Denna sänkning, samt de nedsatta skattenivåerna för eldningsolja och el, samt fordonsskattebefrielse för jordbrukstraktorer på den egna gården har stor betydelse för prisutvecklingen på produktionsmedel. sker en återföring av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel med till verksamheter som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens- och tillväxtförmågan stärks. Livsmedelsindustrins förmåga att marknadsföra och sälja i producerade jordbruksråvaror och livsmedel på export samt förmågan att kunna konkurrera med import är viktig för jordbrukets konkurrenskraft. Den svenska livsmedelsproduktionen karaktäriseras av säker mat, god djuromsorg och miljöhänsyn. Det innebär i vissa fall ökade produktionskostnader. En förutsättning för att detta inte skall påverka konkurrenskraften är att dessa betingelser värderas till minst lika mycket som merkostnaderna av konsumenterna. Den gemensamma jordbrukspolitiken och konsekvenserna av jordbruksreformen kommer att följas upp. Behovet av ett gediget underlag inför svenska ställningstaganden för fortsatta reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att vara stort. ombad den tidigare regeringen i ett tillkännagivande att pröva möjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom eller utom de stödsystem som EU:s gemensamma jordbrukspolitik omfattar. En rapport har i samråd med berörda departement tagits fram inom /05. I rapporten föreslås att bör ompröva beslutet att undanta odling av hampa som energigröda. I samband med reformen av marknadsordningen för fiberväxter, lin och hampa, har hampa som odlas även för annan industriell användning än fiberändamål blivit stödberättigad till gårdsstöd fr.o.m. enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003. Beslutet har tagits vid , förordning (EG) nr 983/2006. Mot bakgrund av den interna rapporten och den genomförda förändringen av EG- regelverket samt efter beredning av kontrollbehov, resursbehov och ansvarsfördelning mellan myndigheter är regeringens slutsats den att energigrödepremie för odling av hampa bör beviljas svenska producenter . Därigenom erhåller svenska producenter av hampa samma villkor som producenter i övriga EU. Reformen av GFP har medfört en skärpning av politiken i syfte att uppnå ett mer uthålligt och ekosystemanpassat fiske. förekommer dock överkapacitet i fiskeflottan och överutnyttjande av fiskbestånden m.m. Dessutom visar ICES vetenskapliga rådgivning att många av unionens fiskbestånd befinner sig utanför biologiskt säkra gränser. Detta gäller särskilt torskbestånden i och . En positiv utveckling har dock skett för framför allt skarpsill men även för lax i och för sill i . Införandet av den nya gemensamma fiskeripolitiken har dock gjort framsteg om än i relativt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Flera faktorer ligger bakom denna utveckling. Vad gäller fastställandet av återhämtningsplaner och förvaltningsplaner har sannolikt den allvarliga beståndssituationen, särskilt för torsken, medfört att varje inskränkning i TAC:er och fiskeansträngning fått kännbara ekonomiska och sociala följder för berörd fiskerinäring. Endast tre återhämtningsplaner har kunnat beslutas, för torsken i , inklusive och , för havskräfta och sydlig kummel i vattnen kring Iberiska halvön samt för tunga i . För alla gäller att de har försvagats under behandlingens gång. En ny återhämtningsplan inom gemenskapen för torskbestånden i kommer att behandlas . Denna plan kommer att ersätta den förvaltningsplan som 2003 antogs inom för (IBSFC). Förhandlingar pågår även om en särskild handlingsplan för den europeiska ålen, som rätt utformad kan bli ett viktigt led i arbetet med att rädda detta närmast utrotningshotade bestånd. EU fäster stort vikt vid upprättandet av förvaltnings- och återhämtningsplaner. Förvaltningsplanerna innehåller mekanismer för att sätta TAC:er i enlighet med uppsatta mål, i första hand i form av målnivåer för fiskeridödlighet, dessutom syftar planerna till att upprätthålla stabilitet (när beståndssituationen gör det möjligt) i fisket, vilket skall gynna såväl fiskerinäringen som bestånden. Införandet av de nya tekniska åtgärderna i innebär bl.a. en mer bevarandeinriktad förvaltning av det östra torskbeståndet. införs det en mindre restriktiv förvaltning av det pelagiska fisket efter skarpsill och sill utan att bifångsterna av torsk riskerar att öka. Ökad trovärdighet och tillförlitlighet för den vetenskapliga rådgivningen är centralt för att förvaltningsbeslut i enlighet med hållbart utnyttjande av bestånden. Mot denna bakgrund är de ytterligare åtgärderna inom GFP viktiga, bl.a. andra förvaltningsinstrument än kvoter som t.ex. ett försök med en övergång till fiskedagar i stället för fiskekvoter och de ökade möjligheterna att integrera miljöskyddande åtgärder i fiskeripolitiken. EU:s program för datainsamling innebär att grundläggande uppgifter om fisket skall samlas in. Uppgifterna, som är av stor betydelse för GFP, omfattar såväl biologiska, ekologiska och tekniska som socioekonomiska aspekter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 insamlingen utgör ett ramverk för de data som ICES baserar kvotberäkningar på. En första programperiod omfattade 20002006. En revidering pågår och ett nytt program utarbetas för nästa programperiod 20072013. Även bildandet av de regionala rådgivande nämnderna (RAC) är en viktig komponent för GFP:s utveckling. Den rådgivande nämnden för (BSRAC) har bildats och har påbörjat sitt arbete. Denna nämnd kommer att få särskild betydelse eftersom IBSFC nu har upphört med sin verksamhet till följd av de baltiska ländernas och anslutning till EU. Pilotprojekten för regional samförvaltning syftar till ett utökat samrådsförfarande som är viktigt även på nationell och lokal nivå. Projekten kommer att avrapporteras . Fiskbeståndens tillstånd påverkas bl.a. av illegalt fiske. Det gäller särskilt torskbestånden i där ICES bedömning är ett illegalt fiske motsvarande av den fastställda kvoten. Detta ställer allt större krav på kontrollmyndigheternas förmåga att genomdriva såväl den nationella politiken som GFP. Det är uppenbart att en mer effektiv kontroll är viktig för att målen för GFP skall kunna uppnås. Genom att flytta delar av fiskerikontrollen från till kan kontrollen förväntas bli mer effektiv. Det bör vara mest ändamålsenligt och effektivt att en och samma organisation svarar för all landbaserad fiskerikontroll såväl landningskontroll som övrig landbaserad kontrollverksamhet. Genom denna organisationsförändring ökar möjligheterna för en tydlig och genomsiktlig redovisning av landbaserad verksamhet i alla led. är det viktigt att samarbetet mellan och fortsätter att fördjupas, bl.a. inom ramen för det gemensamma fiskerikompetenscentret. Initiativet till att skapa ett för fiskerikontrollen i samarbete mellan och kan förväntas effektivisera samarbetet. Det europeiska kontrollorganet kommer att fungera som ett samordnande organ för medlemsstaternas fiskerikontroll och därmed kommer samarbete och samverkan mellan länderna runt bl.a. och att utvecklas ytterligare. Avseende förvaltningen av fiskeflottan är det grundläggande målet att flottan skall vara i balans med tillgängliga fiskresurser. aspekter i dimensioneringen av flottan är den ökade effektiviteten som blir följden av modernisering, regionala aspekter och möjligheterna att bedriva ett miljömässigt riktigt fiske. Inom strukturpolitiken kommer programperioden för Fonden för fiskets utveckling (FFU) att avslutas. En ny programperiod för den Europeiska fiskerifonden (EFF) kommer att starta . I den av antagna miljömålspropositionen redovisas miljökvalitetsmålen och de åtgärder som inriktas mot att bl.a. nå delmålen under Levande sjöar och vattendrag. Åtgärderna gäller bl.a. skydd av värdefulla områden, förbättrad samordning av restaurerings- och bevarandearbete, för att bl. a. främja fria vandringsvägar för fisk, utsättning av fisk och bevarande av hotade arter. För miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård krävs enligt ytterligare åtgärder för att nå målen. I det framtida arbetet är det enligt rådet viktigt att fokusera på det samlade bevarandearbetet och säkerställa att ändamålsenliga skyddsformer används. Uttag av fisk är det centrala delmålet ur fiskets synvinkel och det är angeläget att fiskeridödligheten och kvoterna baseras på de vetenskapliga råden och att kontrollen säkerställer att antagna regler följs. De fiskevårdsinsatser som genomförs innefattar bl.a. planer för fritidsfiskets statistik, restaurering av fiskbestånd och habitat samt vattenbruk. Detta kopplar tydligt till miljökvalitetsmålen.