prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Vid behov bör även medverka vid deras bosättning samt besluta om att betala ut ersättningar enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande m.m. Länsstyrelserna inom utgiftsområde 1 bör få i uppgift att verka för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna i länet att ta emot skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd med utgångspunkt från bedömning av behov. Vidare bör länsstyrelserna överlägga med kommunerna om flyktingmottagandet i länet och inge besluts- underlag om detta till . handlingsplan om mäns våld mot kvinnor där bör även ha ett uppföljningsansvar också insatser mot hedersrelaterat våld kommer för introduktionen i länet samt ansvar för att Därmed blir det större möjligheter att samordna arbetet med regionala överens- göra avvägningar mellan olika behov av insatser kommelser mellan myndigheter och kommuner som kan bli aktuella för att motverka våld mot m.fl. om mål och innehåll i introduktionen. Mot denna bakgrund anser regeringen bör även medverka till att lokala överens- att delar av ändamål och verksamheter avseende kommelser om introduktionen ingås. särskilda insatser mot hedersrelaterat våld som finansieras inom utgiftsområde 13 Arbets- Kultur, medier, trossamfund och fritid bör få i marknad flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsliv uppdrag att fördela bidrag till organisationer som där insatsernas omfattning kommer att vara Rådet för Europeiska socialfonden i inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad bör få i uppdrag att vara nationell ansvarig myndighet för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram Regeringens förslag: De ändamål och de verk- för solidaritet och hantering av migrations- samheter som finansieras från det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslagen överta ansvaret för databasen som grund av sexuell läggning (HomO),T 24:1 innehåller en samlad integrationsstatistik baserad på olika statistikkällor. det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård Mot bakgrund av den ovan föreslagna och social omsorg uppförda anslaget 16:10 fördelningen av ansvar för olika integrations- HandikappombudsmannenT T flyttas till utgifts- verksamheter föreslås att de ändamål och område 13 Arbetsmarknad. verksamheter som finansieras från det under Det statliga stödet till ideella organisationer för homo- bi- och transpersoner som finansieras sjukvård och social omsorg uppförda anslaget område 1 , utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgifts- mot hiv/aids och andra smittsamma område 8 Migration och till utgiftsområde 17 flyttas till utgiftsområde 13 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Skälen för regeringens förslag: Den (SOU 2006:22) har lämnat förslag om bl.a. en verksamheter avseende hedersrelaterat våld som en gemensam ombudsmannamyndighet för de finansieras från det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 10:2 IntegraT - Mot denna bakgrund avser tionsåtgärderT flyttas till utgiftsområde 14 regeringen att föreslå att de olika Skälen för regeringens förslag: Arbetet mot Med anledning av de kommande förslagen anser regeringen att de ändamål och den hedersrelaterat våld är mycket angeläget och bör verksamhet som finansieras med medel från samordnas med andra insatser som gäller mäns våld mot kvinnor. Frågan bör därför bedrivas nering på grund av sexuell läggning (HomO), och ges ett ökat utrymme inom jämställdhets- (JämO) inomT HandikappombudsmannenT (HO)T inom utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bör flyttas till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Vidare bör det statliga stödet till ideella organisationer för homo- bi och transpersoner (HBT) som finansieras från anslaget 14:1 InsatserT mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar inomT utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg flyttas till utgifts- område 13 Arbetsmarknad. Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som finansieras med det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 21:1 Bostadsbidrag flyttas till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. Nödvändiga förändringar genomförs stegvis. För att ytterligare anpassa indelningen i politikområden till arbetsformer anser regeringen att de ändamål och verksamheter som finansieras med det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 21:1 Bostadsbidrag bör överföras till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som finansieras från det under utgifts- område 21 Energi uppförda anslaget 35:6 EnergipolitisktT motiverade internationella klimat- insatser flyttasT till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Skälen för regeringens förslag: Det under utgiftsområde 21 Energi uppförda anslaget 35:6 EnergipolitisktT motiverade internationella klimat- insatserT finansierar insatser för att förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k. gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismer för ren utveckling. Anslaget används även för utvecklingsinsatser för systemet för handel med utsläppsrätter. Medel för dessa ändamål har beräknats i statsbudgeten under utgiftsområde 21 Energi. Denna indelning är inte längre ändamålsenlig. För att tydliggöra kopplingen av verksamheten kring gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismer för ren utveckling till miljöpolitiken föreslår regeringen att medel för denna verksamhet flyttas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. De föreslagna ändringarna av vilka ändamål och verksamheter som bör innefattas i olika utgiftsområden bör tillämpas . De föreslagna ändringarna beaktas inte i de beräkningar av ramar för utgiftsområden som ingår i denna proposition. Konsekvenserna av de beräknade förändringarna för berörda utgifts- områden avseende 2008 framgår nedan. Beloppen är preliminära och kan komma att ändras i budgetpropositionen . Tabell 6.13 Konsekvenser för ramar för berörda utgiftsområden Hälsovård, sjukvård och social omsorg -527,0 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -37,4 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård 6.7 Nytt politikområde 6.8 Regeringens bedömning: Ett nytt politikområde, Reformsamarbete i , införs . Skälen för regeringens bedömning: De senaste årens reformer och utveckling i , inklusive , har bl.a. inneburit minskande fattigdom. har EU- närmandet, med undantag för länderna i som saknar medlemsperspektiv, fått en central betydelse för ländernas utvecklings- och reformpolitik. Utvecklings- och reformpolitiken i samtliga östeuropeiska länder styrs av deras EU-handlingsplaner respektive EU-partnerskap. Detsamma gäller för . EU-närmandet är i flera länder kraftigt pådrivande för reformprocessen och har dess- utom en påtaglig stabiliseringseffekt på . Regeringen ser det som väsentligt att fortsätter och är beredd att tydligt stödja samarbetsländernas egna ansträngningar att närma sig EU. Regeringen ser EU-närmandet som ett kraftfullt instrument för fattigdoms- bekämpning. Det framstår därför som logiskt att fokus i samarbetet med länder i inklusive , och är närmande till EU. Stödet bör även i fortsättningen bidra till att nå målet för politik för global utveckling (PGU), att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Det nu pågående svenska reformstödet är i många stycken inriktat mot att stödja samarbetsländernas EU-närmande. Regeringen bedömer därför inte att införandet av ett nytt politikområde där tyngdpunkten ligger på närmande till EU medför några större förändringar av de svenska landprogrammen. Det innebär också att det svenska stödet tydligare ligger i linje med samarbetsländernas egna prioriteringar och EU:s stöd till dessa länder. Verksamheten inom det nya politik- området utgörs av insatser som definieras som bistånd av /DAC. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med ett förslag till utformning av det nya politikområdet. Regeringens förslag: avvecklas . Ärendet och dess beredning: I betänkandet från reformerat system för insättningsgarantin (SOU 2005:15) behandlas frågan om organisatorisk tillhörighet för (). Utred- ningen föreslår att de garantiportföljer som finns uppdelade på de olika statliga garanti- myndigheterna bör föras samman till en ny garantimyndighet men anser att frågan om en ny garantimyndighet bör utredas vidare. Utred- ningen anför vidare att IGN, i likhet med andra mindre myndigheter är alltför sårbar och att det finns skäl att införliva verksamheten avseende insättningsgarantier och investerarskydd i en större befintlig garantimyndighet. Den myndighet som är bäst lämpad för detta ändamål är enligt utredningen (RGK). Betänkandet har remissbehandlats och remis- svaren finns tillgängliga i (dnr Fi2005/1477). Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig i denna del har ställt sig positiva till att inordna verksamheten vid IGN i RGK. IGN har i en särskild skrivelse framfört bl.a. att nämnden föredrar att verksamheten vid IGN förstärks resursmässigt framför alternativet att inordnas i någon annan myndighet. SkälenT för regeringens förslag:T Insättnings- garantin och investerarskyddet har betydelse för konsumentskyddet på de finansiella mark- naderna och för stabiliteten inom det finansiella systemet. En korrekt och effektiv hantering av ersättningsfall måste kunna säkerställas. De senaste årens ersättningsfall har dock visat att är sårbar och att den organisatoriska basen för verksamheten behöver stärkas. IGN:s verksamhet bör därför hanteras inom ramen för en större myndighet. Regeringen bedömer att det är mer kostnads- effektivt att inordna IGN i en större myndighet än att, såsom IGN förordar, minska sårbarheten genom att förstärka den befintliga myndigheten. En avveckling av IGN som egen myndighet ligger även i linje med det som regeringen aviserade i budgetpropositionen om en översyn av den statliga myndighetsstrukturen i syfte att förbättra effektiviteten i stats- En sådan utredning har också tillsatts (dir. 2006:123). Regeringen anser att verksamheten avseende insättningsgaranti och investerarskydd bör effektiviseras och utvecklas. Den organisatoriska basen för hanteringen av systemen bör stärkas. Regeringen föreslår därför att IGN avvecklas som separat nämndmyndighet fr.o.m. och att verksamheten inordnas i en befintlig statlig myndighet. Regeringen avser att återkomma till med förslag till de lagändringar som blir nödvändiga att göra i och med detta. Effekten av att inkomstrelaterad allmän pen- sion och aktivitets- eller sjukersättning först re- ducerar garantiförmånerna innebär att det endast är en del av förmånen som därefter reducerar bostadstillägget. Andra inkomster som inte re- ducerar garantiförmånerna som t.ex. arbetsin- komster går direkt in i inkomstberäkningen. Om dessa inkomster inte viktades ner till skulle de ha en högre marginaleffekt vid bostads- tilläggsberäkningen än t.ex. allmän pension. Ge- nom viktningen har således olika typer av inkomster samma marginaleffekt. Bostadstillägget utgör för många en betyd- ande del av ekonomin och kan vara avgörande för att en ålderspensionär eller en person med aktivitets- eller sjukersättning skall ha möjlighet 6.9Ändrad viktning av arbetsinkomst att kunna efterfråga ett rimligt boende. Eftersom vid beräkning av bostadstillägg BTP är inkomstprövat är det träffsäkert såtillvida för pensionärer m.fl. att det är de personer som har de minsta mar- Regeringens förslag: Vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall av arbetsinkomsten tas med i reduceringsinkomsten. Som arbetsinkomst avses inkomst enligt 65 kap. 9 a § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) samt inkomst enligt 15 § 1 lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Ärendet och dess beredning: Förslaget har beretts under hand med . SkälenT för regeringens förslag:T Bostadstillägg kan utges till den som uppbär hel ålderspension, aktivitets- eller sjukersättning samt, i vissa fall, efterlevandepension. Storleken av bostads- tillägget är beroende bl.a. av hur stora inkomster som den sökanden samt hans eller hennes make har, dvs. deras bidragsgrundande inkomster. Dessa inkomster räknas om till en reducerings- inkomst, som i sin tur på visst sätt reducerar det bostadstillägg som annars skulle ha utgått. Vid beräkning av bostadstillägg (BTP) och särskilt bostadstillägg (SBTP) tas vissa bidragsgrund- ande inkomster inte med till sitt fulla värde i reduceringsinkomsten utan räknas om (viktas) till . Det gäller tjänstepension, av- talspension, arbetsinkomster och inkomst av nä- ringsverksamhet. Däremot skall allmän pension, sjuk- och aktivitetsersättning, kapitalinkomst samt inkomsttillägg för förmögenhet viktas till dvs. tas med till sitt fulla värde. ginalerna och lägsta inkomsterna som får del av detta stöd. För personer som uppbär BTP och arbetar, eller vars make arbetar, min- skar bostadstillägget om arbetstiden utökas eller om arbetsinkomsten stiger. Regeringen anser att den enskilt viktigaste faktorn för att trygga framtidens välfärd är en hög sysselsättning. Ett sätt att förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna och bidra till en ökning av incitamenten att arbeta är att minska arbetsinkomstens påverkan på bo- stadstillägget. Enligt de nuvarande reglerna för beräkning av bostadstillägg tas arbetsinkomster med till i reduceringsinkomsten. En sänkt viktning av arbetsinkomster medför att arbetsinkomsten inte påverkar bostadstilläggets storlek lika mycket som vilket bidrar till att stimulera personer med BTP till arbete som bostadstillägget förbättras. Eftersom båda makarnas inkomster tas med vid beräkningen av BTP påverkas incitamenten att arbeta för båda makarna även om bara den ena har rätt till bostadstillägg. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att av arbetsinkomsten skall ingå i reduceringsinkomsten i stället för, som med de nuvarande bestämmelserna, . Med arbetsinkomster avses det skatterättsliga begreppet arbetsinkomster, som anges i 65 kap. 9 a § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1299, IL). En bestämmelse om detta införs i 18 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTPL). Vid beräkning av bostadstillägg skall enligt nuvarande regler i 15 § 1 BTPL tillägg till den bidragsgrundande inkom- sten göras för inkomster som på grund av vissa bestämmelser i eller skatteavtal inte skall be- skattas enligt IL. Bland de inkomster som avses i 15 § 1 BTPL förekommer inkomster, som bort- sett från att de inte är skattepliktiga här i landet, är av samma slag som arbetsinkomster enligt IL. Vid beräkning av reduceringsinkomsten skall de därför jämställas med arbetsinkomster. Ändringen föreslås träda i kraft 2008 och omfattar samtliga som är berättigade Kostnaderna för förslaget be- räknas för utgiftsområde 11 till 25 miljoner kro- nor och för utgiftsområde 10 till 271 Ett lagförslag i ärendet återfinns i avsnitt 3.1 7.1Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra an- slag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . ändrade ansvarsfördelningen innebär en minskning av ärendemängden hos miljö- domstolarna samt en ökning av antalet ärenden hos länsstyrelserna, till vilka en ny vatten- verksamhet skall anmälas innan den inrättas. Regeringen anser att länsstyrelserna bör tillföras resurser för den nya uppgiften. Anslaget 32:2 Länsstyrelserna m.m. bör därför ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:5 Domstolar minskas med motsvarande belopp. Efter förlikning hos Justitiekanslern () , betalade staten, genom i län, i skadestånd till ett antal markägare för skador som uppstod på grund av översvämningar då prövningen av ett ärende om tillstånd enligt dåvarande natur- vårdslagen (1964:822) drog ut . har hos hemställt om medelstillskott för att täcka de 7.2.1Utgiftsområde 1 kostnader som uppstått som en följd av I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 32:1 Länsstyrel- serna m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: I förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. har regeringen föreskrivit om en förenklad prövning av vissa mindre vattenverksamheter. JK har i en skrivelse till (dnr Fi2006/4133/LS) framhållit att i län drabbats osedvanligt hårt ekonomiskt av skadeståndsansvaret. JK gör i skrivelsen bedömningen att de fel som begått varit mycket begränsade och att det i ett fall kan diskuteras om fel överhuvudtaget har begåtts. Mot denna bakgrund anser regeringen att i län bör tillföras för att till viss del kompensera den kostnad som myndigheten åsamkats. Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. bör därför ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör därmed anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med . Skälen för regeringens förslag: Pris- och löneomräkningen blev felaktig och en justering av anslaget behöver därför göras. Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten bör därför ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 90:5 m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Förändringen av den svenska kronans värde, framför allt gentemot US dollar och Euro, har för utrikesrepresentationen medfört en betydande valutakursförlust. Anslaget 90:5 m.m. bör av den anledningen ökas med 13 600 000 konor. Regeringen avser att tillskapa en genom- förandeorganisation inom med uppgift att samordna förberedelserna för genomförandet av den aviserade tandvårds- reformen och ta fram förslag till kompletteringar av de författningsförslag som lämnats av Utredningen om ett nytt tandvårdsstöd för vuxna (SOU 2007:19). Inrättandet av genom- förandeorganisationen medför ökade kostnader för . Anslaget 90:5 m.m. bör därför ökas med 5 000 000 Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 13:7 minskas med . Migrationsverksamheten vid utlandsmyndig- heterna har ökat kraftigt. Särskilt belastade myndigheter bör tillfälligt förstärkas med fler utsända och lokalanställda för att servicegraden i verksamheten skall kunna upprätthållas på en tillfredsställande nivå. Anslaget 90:5 m.m. bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 90:5 m.m. ökas med . 7.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Statskontoret Skälen för regeringens förslag: Statskontoret har genomgått ett omställningsarbete som medfört att antalet anställda har minskat. En tillfällig förstärkning av myndighetens anslag är nödvändig för att täcka de kostnader som uppstått med anledning av uppsägningarna . Anslaget 1:3 Statskontoret bör därför ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen föreslår att avvecklas . Skälen för regeringens förslag: Tillsynen av den offentliga upphandlingen bör effektiviseras och utvecklas. föreslog i sitt betänkande (SOU 1999:139) en samman- slagning mellan och . Regeringen delar kommitténs bedömning att en samman- lagning skulle bidra till att tillsynen över offentlig upphandling får en ökad tyngd och blir mindre sårbar. Vidare bedömdes ett samgående vara utvecklande för konkurrens- och upphandlingsfrågorna. Det bör också leda till att kvaliteten i verksamheten höjs. Verksamheten kommer under återstoden av 2007 att utföras av inom ramen för ändamålet för anslaget 1:7 . 1:15 (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 1:15 förs upp i statsbudgeten med . Anslaget 1:9 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Finans- politikens främsta syfte är att skapa goda betingelser för tillväxt och sysselsättning genom en väl avvägd ekonomisk politik inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. En översyn av det finanspolitiska ramverket pågår och detta arbete kommer ytterligare att fördjupas. Uttalade mål i översynen av det finanspolitiska ramverket är att uppnå en ökad grad av öppenhet och tydlighet kring finans- politiken (se avsnitt 4.1.2). För att ytterligare öka öppenheten anser regeringen att ett finanspolitiskt råd bör inrättas som en myndighet under regeringen. Rådets uppgift bör vara att följa upp och granska måluppfyllelsen inom den ekonomiska politiken. Rådet bör också få i uppdrag att utvärdera kvaliteten i regeringens analysram för den ekonomiska politiken. Med detta avses kvaliteten på centrala indikatorer och prognoser, men även tydligheten i budgetdokumenten till den ekonomiska vårproposi- tionen och budgetpropositionen. Ett nytt ramanslag 1:15 bör föras upp i statsbudgeten med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:9 minskas med . 2:5 Avsättning för garantiverksamhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:5 Avsättning för garantiverksamhet ökas med . Anslaget får även användas för årliga avgift till utvecklingsbank. Anslaget 1:5 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Den årliga medlemsavgiften i utvecklingsbank (Council of , CEB) finansierades genom det tidigare anslaget 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner. Medlemsavgiften till CEB, som uppgår till , är för liten för att motivera ett eget anslag. Avgiften föreslås därför i fortsättningen finansieras under anslaget 2:5 Avsättning för garantiverksamhet. Från anslaget finansieras en garantiavgift för Hus i . Det skall också kunna belastas om garantier till CEB och vissa andra internationella finansieringsinstitut behöver infrias. Anslaget 2:5 Avsättning för garanti- verksamhet bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslagen 1:5 och det under utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 2:1 Lotteriinspektionen minskas med vardera. I statsbudgeten får regeringen låta ta upp lån i om högst 7 725 000 000 kronor för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i inom en ram av högst 8 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: Fortifikations- verket har startat nya investeringsprojekt och tidigarelagt andra projekt. Vidare har vissa projekt blivit dyrare än beräknat. Regeringen anser därför att låneramen behöver höjas med . Regeringen bör således bemyndigas att 2007 besluta att Fortifikations- verket får ta upp lån i inom en ram av högst 8 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Försäljning av fastighet i Regeringens förslag: godkänner att staten genom byte eller försäljning avyttrar fastigheten 12 i . Vid en försäljning skall överskottet redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten. Skälen för regeringens förslag: Staten äger fastigheten 12 på i . () förvaltar fastigheten. SFV övertog fastigheten i samband med att verket fick i uppdrag att förvalta de från försäkringskassorna övertagna fastigheterna.