prop · GU031d22 · 2007-01-01 00:00:00 — Regionala utvecklingsprogram är länens strategier för en hållbar regional utveckling vilket innebär att de tas fram utifrån ett helhetsperspektiv på länets långsiktiga utveckling. Programmen utgör ett strategiskt underlag för olika program och åtgärder i länen och på flerlänsnivå, bl.a. regio- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 nala tillväxtprogram och EU:s strukturfondsprogram. Enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete skall regionala utvecklingsprogram tas fram som grund för det regionala utvecklingsarbetet. Ansvariga för utarbetandet är samverkansorgan, regionala självstyrelseorgan eller i län utan dessa organ. Programmen skall bl.a. tydliggöra de regionala prioriteringarna gentemot den nationella nivån. har genomfört en uppföljning av arbetet med programmen. redovisades uppföljningen till den tidigare regeringen (). 13 av länen har ett regionalt utvecklingsprogram och övriga län avser att ta fram program . Framtagandet av programmen sker i flertalet län med ett omfattande förankringsarbete. En bred förankring anses bidra till ökad legitimitet hos de regionala och lokala aktörerna som är betydelsefulla för länets utveckling. Däremot har nationella myndigheter i mindre utsträckning deltagit i framtagandet. Mot denna bakgrund samt utifrån tidigare iakttagelser gav 2004 den tidigare regeringen 13 nationella myndigheter i uppdrag att redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med regionala utvecklingsprogram. I uppdraget deltog även fyra så kallade pilotregioner för regionala utvecklingsprogram (, län, län och ). utsågs av den tidigare regeringen till samordnare för arbetet. redovisades uppdraget och lämnade bl.a. ett antal förslag till (Nä- ringsdepartementet). Förslagen avser ett sammanhållet system för ett hållbart regionalt utvecklingsarbete som syftar till samordning mellan sektorer och administrativa nivåer. En tydligare styrning från regeringen efterfrågas som övriga aktörer (nationella myndigheter, ansvariga i länen för regionala utvecklingsprogram och kommuner) föreslås utveckla och fördjupa sitt deltagande i de regionala utvecklingsprogrammen. Arbetet föreslås vidare tidplaneras. Ett system med löpande avstämningar, mellan länen som tar fram programmen och övriga aktörer (regering, nationella myndigheter och kommuner), föreslås. I flera län har arbete påbörjats för att koppla samman arbetet med regionala miljökvalitetsmål och det regionala arbetet för en hållbar tillväxt. För att bidra med stöd i detta arbete har och av den tidigare regeringen fått i uppdrag att i samråd utveckla förslag om hur åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen konkret kan samordnas med regionala utvecklingsinsatser. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Som ett led i att öka förutsättningarna för att integrera frågor om integration och mångfald i det regionala utvecklingsarbetet har sex myndigheter (, , , , och ) av den tidigare regeringen fått i uppdrag att utveckla metoder och verktyg för att öka genomslaget för dessa frågor. I uppdraget ingår också att definiera och konkretisera vad integration och mångfald har för betydelse för regional utveckling. Uppdraget skall redovisas senast . Medel för regional projektverksamhet beviljas på den regionala nivån av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Den regionala projektverksamheten omfattade 2005. I princip samtliga medel som beviljats för regional projektverksamhet ingår i de regionala tillväxtprogrammen och EG:s strukturfondsprogram och resultatredovisas under respektive avsnitt. De regionala tillväxtprogrammens syfte är att samordna insatser inom områden där sektorssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. Strategiska utgångspunkter för att skapa hållbara tillväxtförutsättningar för näringslivets utvecklingskraft är samordning av resurser och insatser på regional nivå samt sektorssamverkan för att nå samsyn kring prioriteringar av insatser i länen. Den tidigare regeringens beslut om en nationell 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 strategi för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013 innebar bl.a. att den nuvarande tidsbegränsningen av programmen upphör. Samtliga delar av tillväxtprogrammen skall präglas av ett processorienterat förhållningssätt, något som i länen kan leda till eventuella revideringar av programmen. har den tidigare regeringens uppdrag att tillhandahålla det nationella metodutvecklingsstödet för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen. har även i uppdrag att skapa en nationell bas med aggregerad information i avsikt att säkerställa möjligheterna för nationell uppföljning av programmen. De regionala tillväxtprogrammens finansiering Enligt av tillväxtprogrammen uppgick beslutade medel, definierade inom ramen för programmen, till . Detta är en ökning med . Snittet för länen ligger på , men stora variationer återfinns mellan länen. Den statliga finansieringen omfattar av de beslutade medlen, . Den kommer främst från medel inom arbetsmarknads-, regional utvecklings-, närings-, utbildnings- och transportpolitiken. Nationella myndigheter står för merparten av den statliga finansieringen varav en större del kommer från de myndigheter som har angivet i sina regleringsbrev att de får, bör eller kan finansiera regionala tillväxtprogram. Den privata finansieringen uppgick till , vilket motsvarar av beslutade medel. Detta är en ökning jämfört med . Därefter följer Landstingens och självstyrelseorganens finansiering med , . Finansieringen från EU beräknas till , . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 4.1 Beslutade statliga och övriga medel avseende finansiering av regionala tillväxtprogram 2005 Anslag 33:1 Länsstyrelser, Länsstyrelser (Övriga medel exkl. EU-medel, inkl. strukturfonder självstyrelseorgan (Övriga medel, medel, exkl. 33:1) Not: Med övrig statlig finansiering avses enligt : , , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , , , , , , , , och Övriga. Beslut om statliga medel 2005 från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder till finansiering av insatser inom regionala tillväxtprogram uppgick enligt uppföljning till . Detta motsvarar av all beslutad finansiering inom ramen för programmen. Beslut avseende anslaget fördelades i första hand inom uppföljningsområdet Entreprenörskap, företagsutveckling och företagsklimat, . Finansiärernas andelar av varje läns regionala tillväxtprogram varierar. En förklaring är att de enskilda länens prioriteringar inom programmen skiljer sig åt. Varje län gör bedömningen, utifrån egna analyser, vilka insatser som skall prioriteras och hur arbetet skall fokuseras. Jämförelser mellan län avseende storleken på beslutade medel är därför inte relevant att göra. För en mer ingående bild av tillväxtprogrammens omfattning och innehåll bör varje läns tillväxtprogram studeras enskilt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.4 Beslutade medel från anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 2005 som avser medfinansiering av regionala tillväxtprogram fördelat på nationella uppföljningsområden Länsstyrelser/samverkansorgan/ 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Europeiska unionens sammanhållningspolitik 20002006 Strukturfonderna är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom den Europeiska unionen. Av de geografiskt riktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst andel medel. Åtgärderna inriktas främst mot insatser för små och medelstora företag. De syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande, distansutbildning och bredbandsutbyggnad. Åt- gärderna som bedrivs inom ramen för ett stort antal strukturfondsprogram är också inriktade mot samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt mot att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. Dessa insatser bedrivs ofta i samarbete med högskolor och universitet. EG:s strukturfondsprogram perioden 20002006 har beslut fattats om för målen 1 och 2, Interreg IIIA samt och , vilket även inkluderar strukturfondsmedel inom andra utgiftsområden. Detta motsvarar av de tilldelade/budgeterade EU-medlen för perioden 20002006 i dessa program. Den nationella offentliga medfinansieringen i dessa projektbeslut uppgår till och den privata till t.o.m. . Av den nationella medfinansieringen har för målen 1 och 2 samt och , kommunerna stått för , länsstyrelserna , landstingen och övrig statlig medfinansiering . Totalt har av de beslutade EU-medlen, av den totala ramen för nämnda program, utbetalats till projekten . Budgetramarna är beräknade på den högre växelkurs som beslutades av den tidigare regeringen därav lägre procentsiffror än i budgetpropositionen . De beslutade strukturfondsmedlen utgör även en betydelsefull medfinansiering av de regionala tillväxtprogrammen. Central projektverksamhet, m.m. Den tidigare regeringen har 2005 beslutat om i central projektverksamhet, varav avser medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram och avser bidrag till verksamheten vid Hela landet skall leva och . Därutöver användes beslutade medel till olika insatser för utveckling av såväl privat som offentlig verksamhet av betydelse för den regionala utvecklingen. har 2005 fattat beslut om totalt . Medlen har huvudsakligen beviljats till program och projekt som stöttar utvecklingen av de regionala tillväxtprogrammen. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Lokala och regionala resurscentra för kvinnor finns på cirka 150 platser i . Dessutom finns ett 30-tal nätverk för kvinnor, med skilda fokus, men med kopplingar till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Verksamhetens inriktning är att bl.a. utveckla och öka kunskaperna om kvinnors företagande och bedriva utvecklingsprojekt. är syftet att verksamheten skall bidra till att förbättra kvinnors villkor och förutsättningar inom de regionala utvecklingsprogrammen och de mer operativa regionala tillväxtprogrammen. Verksamheten skall bidra till en hållbar tillväxt och medlen skall främst avsättas till större regionala utvecklingsprojekt av försökskaraktär. Av beslut om totalt till projektverksamhet 2005 (se ovan) avser medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor och basfinansiering. Antalet lokala och regionala resurscentra som beviljats basfinansiering av har ökat från 74 till 128. Tabell 4.5 Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet för lokala och regionala resurscentra för kvinnor åren 20032005 Not: De siffror som angavs i budgetpropositionen är inte jämförbara med dessa siffror eftersom metoden för att beräkna detta har ändrats. Totalt uppgår beslutade medel uppskattningsvis till . Finansiärer av verksamheten är förutom även bl.a. EG:s strukturfondsprogram, länsarbetsnämnder, länsstyrelser, kommuner, regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan och landsting. Målet för verksamhetsområdet regionalt utvecklingsarbete är att medverka till ökad samverkan mellan olika politikområden för hållbar regional utveckling. Resultatindikatorer inom de regionala tillväxtprogrammen är samverkan och mervärde. Dessa indikatorer baseras på kvalitativa data av de deltagande aktörernas uppfattningar och erfarenheter av processarbetet. Resultatindikatorer inom EG:s strukturfondsprogram för perioden 20002006 är antal nya och bevarade arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män och antal nystartade företag uppdelat på kvinnor och män. var för de regionala tillväxtprogrammens genomförande. redovisade den nationella uppföljningen till () . uppföljning baseras dels på enkäter riktade till länens samordningsansvariga för tillväxtprogrammen, vissa nationella myndigheter och ett urval av deltagarna i de regionala partnerskapen, dels på finansiell redovisning från samordningsansvariga och vissa myndigheter. Uppgifter för att mäta samverkan och mervärde inhämtas från enkäterna. Insatser som genomförs inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen delas in i fem nationella uppföljningsområden. Dessa är arbetskraftsförsörjning, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 entreprenörskap, företagsklimat och företagsutveckling, kluster och innovationssystem, infrastruktur och Den attraktiva regionen. Resultatindikatorn samverkan följs upp genom att bland annat se till graden av samfinansiering dvs. andelen insatser som har mer än en finansiär. Inom alla utom två uppföljningsområden har andelen samfinansierade insatser ökat jämfört med . Högst nivå har uppföljningsområdet kluster och innovationssystem med en samfinansiering på . Lägst nivå har uppföljningsområde arbetskraftsförsörjning och kompetensutveckling, . Enligt uppföljning anser flertalet av programansvariga och partnerskapens deltagare att omfattningen och styrkan av samverkan mellan olika aktörer inom tillväxtprogrammen har varit fortsatt hög . De flesta av de tillfrågade har positiva erfarenheter från arbetet med tillväxtprogrammen och inriktningen samt förankringen av länens hållbara tillväxtarbete bedöms av en majoritet av partnerskapen som god. De nationella myndigheternas medverkan och kontakterna mellan länen och myndigheterna har däremot inte förbättrats . Trots det ser myndigheterna mervärden av att den egna organisationen deltar i tillväxtprogrammen, både för den egna verksamhetens som för den berörda regionens utveckling. Denna inställning delar de med deltagarna i partnerskapen. Bristen på medverkan från de nationella myndigheterna i länens tillväxtprogram är ett gemensamt problem. Länen har svårt att integrera myndigheternas kunskap och medverkan och myndigheterna har svårt att finna sin roll i de olika länens program. Flertalet partnerskapsdeltagare anser att programmen har påverkat samordningen positivt mellan aktörer på lokal och regional nivå. De svagheter som framkommer avser, som nämnts ovan, i huvudsak vertikal samverkan mellan nationella myndigheter och regionala aktörer. En majoritet av dem som svarat på enkätundersökning anser att det finns en företagsnytta genom samverkan. Klustersatsningar och affärs- och branschutveckling är de två områden där samverkan bedöms ge störst utdelning. Påverkan är något mindre positiv när det gäller 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 arbetskraftsförsörjning och kompetensutveckling. Det är viktigt att beakta att det, även för välriktade insatser, kan ta tid innan resultaten blir synliga. Många av partnerskapets deltagare bedömer att länet har lyckats ganska bra eller varken bra eller dåligt med att integrera hållbarhetsaspekterna i genomförandet av tillväxtprogrammen. Denna inställning är i stort sett densamma som föregående års. Perspektivet avseende integration bedöms fortfarande fått minst genomslag av de tre perspektiven både i programmen och i genomförandet. Den tidigare regeringen gav 2005 ITPS i uppdrag att utföra en processbaserad halvtidsutvärdering av de regionala tillväxtprogrammen. Syftet med uppdraget var att ur ett tillväxtperspektiv studera hur processens mervärde definierats och om målen uppnåtts. ITPS redovisade uppdraget . Av ITPS rapport framgår ett antal huvudslutsatser. RTP är enligt ITPS ett viktigt instrument för tillväxtpolitiken. Tillväxtorienteringen är starkare och mer fokuserad än under föregående programperiod. Samverkan mellan sektorer hindras av att sektoruppdragen är tydligare än de riktlinjer som RTP har. Regionala och lokala aktörer upplever det processorienterade arbetssättet som positivt och att det skapat mervärden. Utvärderingen visar att tillväxtfrågorna har fått en ökad legitimitet i det regionala utvecklingsarbetet och att insatserna har blivit mer fokuserade . Nästan hälften av partnerskapens medlemmar anser att RTP-processen medför en nytta för deras organisationer. För att ytterligare stärka tillväxtorienteringen behöver målen och riktlinjerna däremot bli tydligare. Det kontinuerliga analysarbetet som ingår i RTP-processen har inte fungerat i alla län, dvs. en uppföljning eller revidering av länets analys görs . De län som däremot lagt omsorg på sitt analysarbete är samma län som anser att analysen gett processen ett mervärde. Med RTP har det processorienterade arbetssättet utvecklats. En hög andel av enkätsvaren anser att RTP-arbetet i mycket hög grad /i ganska hög grad har lett till gemensamma åtaganden. Utvärderingen visar att för samordning, följt av samhandling krävs ett gränsöverskridande arbete och en förmåga att förena formella beslutsstrukturer med informella arbetssätt. Det finns en stor variation mellan programmens organisationsstruktur. Ungefär en tredjedel av länen har kommit in i en process där ett nytt systematiskt arbetssätt håller på att utvecklas. Av utvärderingen framgår att synen på RTP som ett lärande system är etablerad. När det gäller näringslivets medverkan pekar ITPS på behovet av att i ökad omfattning få med detta i RTP. Samordningen mellan den lokala och regionala nivån har utvecklats positivt. En större utmaning består enligt ITPS i att öka samverkan mellan den regionala och nationella nivån. ITPS slutsats är att denna sektorssamordning hindras av att sektoruppdragen har tydligare riktlinjer än de som gäller för myndigheternas medverkan i RTP. Hållbarhetsperspektivet har fått större uppmärksamhet, men många frågor hur perspektivet skall integreras i arbetet kvarstår hos de flesta programmen. Hälften av de av ITPS tillfrågade anser att partnerskapet i hög grad har uppmärksammat sambandet mellan jämställdhet och tillväxt. anger att integration och miljö har fått ökad betydelse i genomförandet av RTP. EG:s strukturfondsprogram perioden 20002006 Strukturfondsprogrammen som genomförs närmar sig avslut även om flertalet projekt inte slutredovisas förrän om en . Insatserna i mål 1- och 2-programmen förväntas enligt programdokumenten bidra till att skapa cirka 32 800 nya arbetstillfällen och cirka 12 600 bevarade arbetstillfällen samt cirka 8 000 nya företag. Målsättningen är att nära hälften av dessa skapade arbetstillfällen och nya företag skall tillfalla respektive ägas av vartdera könet när programperioden summeras. Avslutade projekt inom mål 1- och mål 2- programmen redovisar att de har bidragit till att skapa cirka 52 600 nya arbetstillfällen, varav cirka 20 700 tillfallit kvinnor och cirka 31 900 män. fällen redovisas till cirka 21 800, varav cirka 7 900 tillfallit kvinnor och 13 800 män. Cirka 17 500 nya företag har startats, varav cirka 6 400 ägs av kvinnor och cirka 10 300 av män. Genomförda utvärderingar visar att uppgifterna kan vara överskattade. Uppgifterna bör därför tolkas försiktigt. genomfördes halvtidsutvärderingar för samtliga målprogram och gemenskapsinitiativ. uppdaterades samtliga halvtidsutvärderingar. Syftet har varit att ytterligare förbättra genomförandet och att förbereda efterhandsutvärderingen av de nuvarande programmen. EG:s strukturfondsprogram perioden 2006 har inneburit ett betydande ekonomiskt tillskott till utgiftsområdet. Resultat kan bl.a. avläsas i ökat nätverkande och kunskapsutveckling inom mål 1 och 2-programmen. De gränsregionala programmen inom Interreg IIIA har i många fall bidragit till att avskaffa formella och informella handelshinder mellan de ingående länderna. Den centrala projektverksamheten som beslutats av den tidigare regeringen uppgår till . Av dessa medel har cirka en tredjedel medfinansierat EG:s strukturfondsprogram. har beslutat om i central projektverksamhet. målsättning är att skapa större sammanhållna program i syfte att öka fokuseringen i projektverksamheten. Grundtanken är att programmen skall medfinansieras regionalt och genomföras inom ramen för länens RTP. har fyra program startats; regionala klusterprogram, dialog med städer, produktutveckling och fordonsprogrammet. Av projektverksamheten avser medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Några andra större insatser som startas är klusterutveckling, jämställdhet inom de regionala tillväxtprogrammen och arbete med företagsbyggande insatser i vissa orter samt samverkan högskola och små och medelstora företag. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Av de totalt uppskattade som gick till projektverksamhet vid lokala och regionala resurscentra har beviljat 22 projekt sammanlagt i medfinansiering genom de medel som den tidigare regeringen särskilt har avsatt för detta ändamål. Av dessa medel har gått till projekt i stöd- eller strukturfondsområden. Jämfört med 2004, då antalet beviljade projekt uppgick till 69 stycken, har antalet beviljade projekt minskat vilket ligger i linje med den tidigare regeringens nya inriktning att medel främst skall avsätts till större regionala utvecklingsprojekt av försökskaraktär. Verkets redovisning av beviljade medel efter ämnesområde visar att har av projekten haft näringslivsinriktning. Läns- och programansvariga för de regionala tillväxtprogrammen har i en enkät från besvarat hur de uppfattar resurscentras påverkan på kvinnors villkor och förutsättningar inom de regionala tillväxtprogrammen. En knapp majoritet av de programansvariga anser att resurscentra haft en positiv påverkan. Avslutade och till den tidigare regeringen slutrapporterade mindre program redovisas nedan. Den tidigare regeringen tillsatte två särskilda delegationer med tidsbegränsade mandat att medverka till att, i dialog med regionala och lokala aktörer, långsiktigt stärka utvecklingen inom de identifierat mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland respektive delar av Bergslagen, och . redovisade ITPS till den tidigare regeringen en processutvärdering av dess arbete. De 71 kommuner som ingick i uppdraget är en heterogen grupp med vitt skilda behov och täcker ett stort geografiskt område. 1015 kommuner har enligt ITPS angett att de har förändrat sitt sätt att bedriva utvecklingsarbete och har haft ett mervärde i utbytet med delegationerna. Programmet för att öka användningen av modern informationsteknik i företag lokaliserade inom stödområde A 2005 hade till syfte att ge företag ökade kunskaper om modern informationsteknik och dess användning. Programmet skulle motivera och underlätta för företagen, enskilt eller i samverkan, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 att utifrån sina behov tillämpa IT som ett verktyg för affärsutveckling. Enligt hade ca 3 680 företag medverkat i programmet. av deltagande företag och projektägare ansåg att programmet hade varit bra eller mycket bra. av deltagande företag ansåg att projektet kommer att påverka företaget på ett positivt sätt och av deltagande företag ansåg att projektet har lett till utvecklingssamarbete med andra företag. Flertalet insatser för kapitalförsörjning för företag görs inom politikområde Näringspolitik. Under detta politikområde föreslår regeringen ett flertal förbättringar. Med kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling inom den regionala utvecklingspolitiken avses de selektiva regionala företagsstöden regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering via länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorganen i och . Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Investeringar som erhållit regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. Europeiska kommissionen har godkänt att , , får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. beslutade Europeiska kommissionen om nya riktlinjer för regionalstöd . får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. anmälde den tidigare regeringen en ny nationell stödkarta för perioden 20072013 till Europeiska kommissionen. Stödkartan styr i vilka områden Regionalt investeringsstöd och sysselsättningsbidrag kan lämnas. I korthet innebär förslaget att tätorterna , och inte längre kommer att omfattas av stödområdet. Ett flertal kommuner tillkommer: , , , , , , , , , och . Regionalt investeringsstöd kan lämnas både till hårda och mjuka investeringar inom stödområde A och B. Stödformen skall anpassas till de nya riktlinjerna för regionalstöd. Detta avses ske . Regionalt bidrag till företagsutveckling