prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — Även investeringarna inom hushållstjänsteverksamhet förutses växa i god takt. nedgång i investeringarna inom fastighetsförvaltning (exklusive bostäder) ökade investeringarna återigen 2005 och har investeringarna tagit fart ytterligare. Vakanstalen, dvs. andelen av den samlade kontorsytan som inte är uthyrd, låg på en hög nivå 20032005 men har börjat minska i allt raskare takt. När kontorslokalerna nu åter fylls skapas även utrymme för att nya lokaler byggs. Byggloven till kontorslokaler, mätt i kvadratmeter, har ökat kraftigt efter att ha minskat starkt 20012004. Även nybyggnad och utbyggnad av köpcentrum ökar. Därför bedöms investeringarna inom fastighetsförvaltning öka starkt . Tillväxten mattas dock något 2007 bl.a. till följd av ett högre ränteläge. 2006/07:1 BILAGA 2 Efter en svag investeringstillväxt inom transportverksamhet ökade investeringarna starkt . Det var framför allt investeringar i flygplan som bidrog till den starka utvecklingen. Även åkeriernas investeringar i nya fordon samt stora fartygsinvesteringar bedöms bidra till en stark investeringsökning inom transportnäringen 2006. En svagare internationell konjunktur medför att investeringarna mattas något 2007. Sammantaget innebär detta att tjänsteproducenternas investeringar väntas öka och . Offentliga investeringar tar ny fart Efter en minskning , ökade statens investeringar starkt . Stora infrastruktursatsningar av och innebär att statens investeringar förutses öka starkt både 2006 och 2007. Kommunernas investeringar ökade starkt bl.a. som en följd av den goda finansiella situationen. Även har investeringarna ökat i god takt, men tillväxten väntas sakta in något . Sammantaget beräknas de offentliga myndigheternas investeringar öka och . Byggkonjunkturen har utvecklats starkt , vilket i hög grad är en följd av en markant ökning i byggandet av bostäder. Antalet påbörjade bostäder ökade med i genomsnitt 20022005, men är fortfarande lägre än (se diagram 3.9). Som tidigare nämnts har förväntningarna på byggkonjunkturen dämpats något enligt KI:s konjunkturbarometer. Det är bl.a. färre företag som förväntar sig en förbättring av byggmarknaden . En indikator på utvecklingen inom bostadsbyggandet framöver är antalet beviljade bygglov (se diagram 3.10). beviljades bygglov till motsvarande 16 550 lägenheter, vilket är en ökning jämfört med . 2006/07:1 BILAGA 2 Diagram 3.9 Påbörjade nybyggnationer av bostäder 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Källor: och . Efterfrågan på bostäder är fortsatt stor. Enligt bostadsmarknadsenkät uppger av landets kommuner att det råder bostadsbrist jämfört på slutet av 1990- talet. var den totala nettoinflyttningen till dessa kommuner drygt 19 000 personer, och den samlade befolkningsökningen var ca 29 000 personer. Flertalet av kommunerna finns i län där arbetslösheten är lägre än riksgenomsnittet och som därmed kan förmodas attrahera arbetskraft från andra delar av landet. Diagram 3.10 Bygglov och påbörjade bostäder Antal lägenheter, tusental Bygglov för nybyggnad, förskjutet två Anm.: 12 månaders glidande medelvärde. Källor: och . Den starka efterfrågan har drivit upp priserna på bostäder. ökade till exempel priserna på småhus med . Även priserna på bostadsrätter har ökat starkt . De höga priserna och ett relativt sett lägre kostnadsläge gör det lönsamt att bygga. Det s.k. Tobins q mäter förhållandet mellan priset på ett begagnat småhus och produktionskostnaden för ett nytt småhus med liknande standard. bins q är större än 1 kan det anses vara lönsamt att bygga nytt. Enligt uppgifter från låg riksgenomsnittet för Tobins q på 1,02 . I storstadsregionerna var q-värdet emellertid mycket högre, till exempel 1,43 i . Trots en stark efterfrågan och god lönsamhet väntas dock ett allt högre ränte- och kostnadsläge dämpa tillväxten i bostadsbyggandet något framöver. Räntorna väntas öka 20062007, vilket antas minska hushållens efterfrågan på bostadsrätter och småhus. En avgörande faktor är dock byggföretagens produktionskostnader. ökade produktionskostnaderna för flerbostadshus med . Men har prisstegringarna successivt ökat och ökade produktionskostnaderna med jämfört med samma månad . Det är framför allt byggmaterialkostnaderna som ökar starkt. Även om lönekostnaderna har ökat i lugn takt, väntas de stiga starkare . Anledningen är den allt mer påtagliga bristen på arbetskraft inom byggsektorn. Andelen öppet arbetslösa byggnadsarbetare har sjunkit kraftigt . Detta har inneburit att företagen har svårare att rekrytera personal med önskad kompetens. Inför tredje kvartalet ansåg av företagen att bristen på arbetskraft var det främsta hindret för bostadsbyggandet. Detta kan innebära förseningar och uppskjutning av byggprojekt. Ytterst resulterar det även i ökade löne- och produktionskostnader. Därmed dämpas tillväxten i bostadsbyggandet. Sammantaget bedöms antalet påbörjade nybyggnationer uppgå till drygt 33 000 lägenheter 2006 och 32 000 lägenheter 2007. Ombyggnadsinvesteringarna ökade starkt . Ett stort underliggande behov av ombyggnationer innebär att uppgången väntas hålla i sig . Miljonprogrammet, som utgör nära en fjärdedel av det svenska bostadsbeståndet, har uppnått en ålder då bostäder vanligtvis behöver upprustas. I viss utsträckning handlar det även om stora investeringar i om- och tillbyggnader samt infrastruktur. Sammanfattningsvis medför de ökade ny- och ombyggnationerna att de totala bostadsinvesteringarna beräknas öka och . De totala lagerinvesteringarna minskade kraftigt och drog ned BNP- tillväxten med . Det var i synnerhet ett stort uttag från handelns lager som låg bakom minskningen, medan industrin ökade lagren av färdigvaror och produkter i arbete. Däremot minskade industrin sina lager av insatsvaror. Industrin fyller sina lager 2007 När den utländska efterfrågan på svenska varor återhämtade sig , minskade industrins färdigvarulager kraftigt. Detta resulterade i att en ökande andel av företagen ansåg att lagren var för små. tog industriproduktionen åter fart och färdigvarulagren ökade. Den återuppbyggnad som har påbörjats väntas fortsätta året ut. Även 2007 byggs lagren upp, men i en allt långsammare takt. Industrin har minskat sina insatsvarulager. Till viss del kan detta tillskrivas en pågående trend mot allt mindre lager av insatsvaror, den s.k. just-in-time-principen. har dock leverantörernas leveranstider ökat och importen av råvaror har utvecklats svagare än väntat. Detta har tillsammans med den starka exportefterfrågan och ökningen av industriproduktionen minskat lagren, och företagens omdöme om lagren av insatsvaror ligger nu på en mycket låg nivå. På grund av den goda exportefterfrågan bedöms lagren av insatsvaror minska även . väntas dock exporttillväxten att mattas och industrin kommer då att återuppbygga sina insatsvarulager. Handeln har ökat sina lager. Men minskade lagren kraftigt. Det var framför allt inom partihandel med råvaror, till exempel jordbruksvaror och byggmaterial, som lagren minskade starkt. La- geromdömena inom handeln ligger nu på en låg nivå, vilket indikerar att handeln önskar att öka lagren. Givet den starka inhemska efterfrågan 2006/07:1 BILAGA 2 framöver bedöms lageruttaget fortsätta . Även minskar lagren, men då i något lägre takt. Lagren drar ned BNP-tillväxten 2006 kommer särskilt handelns stora lageruttag att bidra till en lägre BNP-tillväxt om . kommer ett positivt bidrag från både handeln och industrin att innebära ett bidrag till BNP-tillväxten på . Även 2008 kommer uppbyggnaden av lagren innebära ett positivt bidrag till BNP-tillväxten på , medan lagerförändringarna 2009 förutses att inte påverka BNP-tillväxten. ökade hushållens konsumtionsutgifter måttligt, trots att de disponibla inkomsterna steg i god takt och hushållens reala och finansiella tillgångar ökade i värde. Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden kan ha medfört en ökad försiktighet hos hushållen, som valde att spara en större andel av inkomsten än . Diagram 3.11 Hushållens konsumtionsutgifter Källor: och . ökade hushållens konsumtionsutgifter (se diagram 3.11). Den något starkare konsumtionsökningen förklaras framför allt av en ljusare situation på arbetsmarknaden. Därutöver fortsatte disponibel inkomst och värdet på reala och finansiella tillgångar att stiga. 2006/07:1 BILAGA 2 har ökningstakten varit ännu högre. I förhållande var konsumtionsökningen enligt nationalräkenskaperna. Det är framför allt varukonsumtionen som har varit stark, där både konsumtionen av sällanköpsvaror och dagligvaror ökat överraskande mycket. Goda förutsättningar för stark konsumtion Trots sänkta inkomstskatter ökade hushållens reala disponibla inkomst med . Den låga ökningen förklaras av att hushållens kapitalvinster och därmed kapitalskatter beräknas ha ökat kraftigt (se fördjupningsruta på sidan 43) men även på grund av en svag utveckling av antalet arbetade timmar. väntas antalet arbetade timmar utvecklas starkare och lönesumman beräknas därmed öka . Vidare bidrar högre aktieutdelningar samt offentliga transfereringar positivt till utvecklingen av hushållens disponibla inkomster. Trots att inkomstskatterna sänkts ökar hushållens skatter och avgifter, vilket förklaras av att hushållen förväntas ha gjort stora kapitalvinster och de får därmed betala högre kapitalvinstskatt. Den nominella disponibla inkomsten beräknas öka 2006, medan den reala inkomsten ökar . I diagram 3.12 redovisas utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och hushållens konsumtionsutgifter. Tabell 3.4 Hushållens disponibla inkomst Procentuell förändring, löpande priser -2,7 1P P Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 2P P Enligt nationalräkenskapernas definition. Källor: och . beräknas lönesumman öka . i kombination med ökade skulder att hushållens ränteutgifter ökar, vilket påverkar den disponibla inkomsten negativt (se diagram 3.14). Diagram 3.12 Hushållens disponibla inkomster och Miljarder kronor, fasta priser, referensår 2005 Anm.: ingår i hushållssektorn. Källor: och . Av hushållens inkomster från offentliga transfereringar står pensioner för knappt hälften. Framöver väntas inkomstindexTF9FT öka något snabbare än priserna. I kombination med att antalet ålderspensionärer ökar, leder det till att transfereringarna ökar. De sjukdomsrelaterade transfereringarna minskar 2007, bland annat till följd av att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättningTF10FT efter många års ökning väntas minska 2007 2009. För antalet sjukpenningdagar åren 2008 2009 görs endast en beräkningsteknisk framskrivning, innebärande att dessa sätts till samma nivå som 2007. Inkomsterna från arbetslöshetsrelaterade transfereringar minskar samtliga år, vilket till största delen beror på förändrade regler i ersättningssystemet, men också på att läget på arbetsmarknaden fortsätter att förbättras. Övriga inkomster, såsom företagarinkomster och inkomst av bostad, bidrar positivt till inkomstutvecklingen. I denna proposition aviserar regeringen ett antal skatteåtgärder som påverkar hushållens disponibla inkomster. Bland annat föreslås en skattereduktion på arbetsinkomster som uppgår till ca . Vidare aviseras en halvering av förmögenhetsskatten och en frys- 9T T Inkomstindex, som styr pensionerna, baseras på den historiska löne- och prisutvecklingen. 10T T förtidspension. ning av fastighetsskatten föreslås. Dessa skattesänkningar motverkas dock bland annat av att egenfinansieringen till arbetslöshetskassor höjs, införandet av en skatt på trafikförsäkringspremier samt att skattereduktionen för avgift till fackförening och arbetslöshetskassa slopas. Sammantaget innebär de föreslagna skatte- och avgiftsändringarna att hushållen får lägre skatter och avgifter på ca (se kapitel 6, Volym 1), och hushållens skatter och avgifter minskar 2007. väntas inflationen öka, vilket medför att den nominella disponibla inkomsten på blir till en real inkomstökning på . väntas den nominella disponibla inkomsten öka med , medan real disponibel inkomst ökar respektive . Förutom stigande disponibelinkomster gynnas konsumtionen ytterligare av att hushållens finansiella tillgångar, såsom exempelvis bankinlåning, aktier och fonder, har ökat kraftigt i värde (se tabell 3.5). Tabell 3.5 Hushållens finansiella förmögenhet Värde vid respektive periods slut, miljarder kronor, löpande priser Anm.: Exklusive värden i hushållens intresseorganisationer. 1P P Exklusive kollektivt försäkringssparande och bostadsrättsandelar. 2P P Sedlar, mynt, riksgäldsspar, allemanssparande, obligationer, lån till finanssektorn samt övriga finansiella tillgångar. Källor: och (Sparbarometern). Förutom finansiella tillgångar har hushållen även tillgångar i form av småhus och bostadsrättsandelar. Uppskattningsvis steg värdet av hushållens bostadstillgångar jämfört med året innan och uppgick till ca . Priserna på småhus har stigit kontinuerligt i mer än . Värdet av hushållens bostadsrättsandelar har också ökat , med undantag för . Den senaste tidens ränteökningar verkar ännu inte nämnvärt ha dämpat prisuppgången på bostäder. 2006/07:1 BILAGA 2 har hushållens skulder ökat. har skulderna ökat mer än de finansiella tillgångarna, vilket dämpat den finansiella nettoförmögenheten, dvs. finansiella tillgångar minus skulder (se tabell 3.5). Vid en jämförelse av hushållens skulder med deras totala bruttotillgångar ligger skulderna på en förhållandevis låg nivå (se diagram 3.13). Hushållens skulder som andel av disponibel inkomst har emellertid stigit kraftigt , trots den relativt starka inkomstutvecklingen, och är nu lika hög som och . Diagram 3.13 Hushållens skulder Skuldandel av disponibel inkomst (vänster axel) Skuldandel av bruttotillgångar (höger axel) Anm.: innehåller uppgifter till och med . Källor: och . gynnas hushållen av att ränteutgifterna hålls nere av låga, om än stigande, räntor (se diagram 3.14). Den ökade skuldsättningen som ägt rum medför att hushållen påverkas mer av ränteförändringar. Räntorna och därmed också ränteutgifterna antas fortsätta öka men ligger ändå på relativt låga nivåer. Procent av disponibel inkomst Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Indikatorerna tyder på fortsatt stark konsumtionsökning SCB:s och Handelns utredningsinstituts index över omsättningen i detaljhandeln visar på en mycket hög volymtillväxt . Omsättningen har ökat som starkast inom sällanköpsvaruhandeln. Inom dagligvaruhandeln har omsättningen också ökat, mer än väntat, vilket indikerar en fortsatt stark varukonsumtion . I KI:s senaste konjunkturbarometer redovisar företagen inom detaljhandeln en fortsatt ökning av försäljningen, om än inte riktigt lika kraftig som de närmast föregående månaderna. KI:s undersökning av hushållens inköpsplaner visar att hushållens förväntningar på den egna ekonomin ligger på en hög nivå som synen på den svenska ekonomin och på arbetsmarknaden har blivit allt mer positiv (se diagram 3.15). Diagram 3.15 Hushållens förväntningar 12 månader framåt Nettotal (bättresämre), procent Anm.: Nettotal visar andelen hushåll som svarar bättre minus andelen som svarar sämre för de olika frågorna. Värden är nivåjusterade till följd av Källor: och . Skattesänkningar väntas leda till hög konsumtionstillväxt under prognosåren väntas en högre konsumtionstillväxt än de närmast föregående åren. Hushållens disponibla inkomster bedöms öka förhållandevis starkt under prognosåren, vilket ger hushållen goda förutsättningar för ökad konsumtion. De skattelättnader som föreslås i denna proposition väntas medföra en kraftig ökning av hushållens disponibla inkomster och därmed av konsumtionen 2007. Konsumtionen gynnas ytterligare av att hushållens förmögenhetsställning i utgångsläget är god, där både hushållens bostadstillgångar och finansiella tillgångar stigit i Tillgängliga indikatorer, såsom detaljhandelns omsättning och hushållens inköpsplaner, tyder också på en fortsatt stark konsumtionsutveckling . Utvecklingen på arbetsmarknaden är också en viktig förutsättning för hur stor konsumtionsökningen blir . Förutom att en stigande sysselsättning påverkar hushållens inkomster, har den också stor betydelse för hushållens tillförsikt och därmed för hushållens benägenhet att konsumera i stället för att spara. började sysselsättningen öka och hushållens konsumtion tog fart. Under prognosåren väntas sysselsättningen fortsätta att stiga och därmed bidra till en högre konsumtion. Sammanfattningsvis bedöms hushållens konsumtionsutgifter stiga 2006 och 2007. Även på lite bedöms förutsättningarna för en hög konsumtionstillväxt vara goda till följd av en fortsatt hög inkomstökning och en stark förmögenhetsställning. I de medelfristiga beräkningarna bedöms hushållens konsumtionsutgifter öka respektive . beräknas hushållens eget sparande uppgå till , vilket motsvarar av hushållens disponibla inkomster. Hushållens nettosparande i avtalspensioner beräknas uppgå till , vilket ger en total sparkvot på . Diagram 3.16 Hushållens eget sparande Procent av disponibel inkomst Anm.: Eget sparande är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Plånboksversionen av hushållens disponibla inkomst Enligt nationalräkenskaperna (NR) beräknas hushållens disponibla inkomster som summan av alla inkomster minus skatter och avgifter. De inkomster och skatter som beskrivs i NR:s beräkningar skiljer sig från de som redovisar i de årliga taxeringarna och kan även skilja sig från de inkomster hushållen upplever sig ha. I NR:s beräkning av den disponibla inkomsten ingår inte kapitalvinsten som en del av inkomsterna, däremot ingår skatten på kapitalvinsten som en del av skatterna. Detta innebär att ju högre kapitalvinsterna är desto lägre blir den disponibla inkomsten. I NR påverkar kapitalvinsterna inte hushållens inkomster utan endast förmögenheten. Att skatten på kapitalvinsten däremot ingår beror på det som gäller för beräkningen av hushållens disponibla inkomster. I inkomsterna ingår även en fiktiv inkomst av bostad som motsvarar avkastningen av en ägd bostad samt räntor för individuella försäkringar, vilka båda är inkomster som hushållen i praktiken inte ser i sina plånböcker. Om inkomsten av bostad ökar kraftigt från till ett annat ökar också den disponibla inkomsten, detta utan att hushållen har en högre inkomst att konsumera eller spara. I skatter och avgifter ingår, förutom skatt på löner och kapitalinkomster inklusive kapitalvinster, även den avkastningsskatt som försäkringsbolagen betalar på de pensionsavsättningar som görs för att trygga framtida pensioner. Ett mått som bättre återspeglar förändringen av hushållens köpkraft det som syns i plånboken bör exkludera den fiktiva bostadsinkomsten, räntor på individuella försäkringar samt avkastningsskatten. Hanteringen av kapitalvinsten kan lösas på två sätt. Ett alternativ är att i beräkningen av disponibel inkomst även inkludera kapitalvinsterna. Detta medför dock nackdelar eftersom en stor del av kapitalvinsterna återinvesteras. Dessutom kan hushållen antas betala en stor del av skatten på kapitalvinster med en del av kapitalvinsten, vi får således en bättre bild av den underliggande inkomstutvecklingen om man i beräkningen av hushållens disponibla inkomster exkluderar skatten på kapitalvinster. I diagrammet visas en tydlig skillnad mellan de två olika beräkningsmetoderna. Skillnaderna är särskilt stora i tider då hushållen gjort stora eller små kapitalvinster. Nationalräkenskapernas reala disponibla inkomst jämfört med plånboksversionen Anm.: Real disponibel inkomst enligt nationalräkenskaperna. Källor: och . var kapitalvinsterna mycket höga, vilket tynger hushållens disponibla inkomst enligt NR. När skatt på kapitalvinster var lägre än 2000 blir däremot ökningen enligt NR högre, trots att lönesumman ökar långsammare än . Även beror skillnaden till största delen på kapitalvinsterna. Skillnaden mellan de två beräkningsmetoderna beror förutom att det är två olika inkomstmått även på att den disponibla inkomsten deflaterats med implicitprisindex för privat konsumtion medan plånboksversionen deflaterats med underliggande inflationsmått (UND1X), eftersom plånboksversionen är rensad från inkomst av bostad. Detta förklarar bland annat skillnaden , då plånboksversionen ger en lägre inkomstutveckling än NR:s inkomstmått. 2006/07:1 BILAGA 2 Den starka inkomstutvecklingen leder till ett ökat eget sparande som ökar till av de disponibla inkomsterna. Därefter väntas dock hushållens sparande minska och det faller tillbaka till av den disponibla inkomsten 2009 (se diagram 3.16). Den totala sparkvoten uppgår 2009 till . ökade den kommunala konsumtionen i genomsnitt med . Stora underskott i sektorns resultat tvingade emellertid kommuner och landsting till en mer återhållsam utgiftsutveckling och 2004. Detta ledde till att kommunsektorns resultat 2005 förbättrades till , en ökning med jämfört med , som konsumtionen ökade . De goda finanserna i kommunsektorn i kombination med tidigare beslutade arbetsmarknadspolitiska programvolymer bidrar till att konsumtionen bedöms öka 2006. Utfallet för visar en volymökning jämfört med . I denna proposition föreslås att volymerna i de arbetsmarknadspolitiska programmen ska minska . Plusjobb, friår och utbildningsvikariat kommer att avvecklas . Program som har påbörjats kommer att fasas ut i takt med att deltagarna avslutar programmen. Därutöver kommer anställningsstöden att reduceras. Emellertid beräknas kommunsektorns starka finanser leda till en stark underliggande utveckling av den kommunala konsumtionen, som bedöms öka . bidrar den fortsatta avtrappningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen till att konsumtionen ökar svagare jämfört med . För att kommunsektorn ska uppfylla kravet om en ekonomi i balans är, givet en svagare utveckling av inkomsterna och 2009 (se avsnitt 5.6), utrymmet för en ökad konsumtionsvolym begränsad. De kommunala konsumtionsutgifterna beräknas öka respektive 2008 och 2009. Den statliga konsumtionen inklusive socialförsäkringssektorn minskade 2005. Det var främst arbetade timmar och förbrukningen inom försvaret som bidrog till den Konsumtionen tog dock fart och det är en utveckling som har hållit i sig . Den positiva utvecklingen förväntas fortsätta och leda till att konsumtionen ökar . Främst är det insatsförbrukningen som påverkar konsumtionen positivt under innevarande år. Den underliggande utvecklingen 20072009 är svagt negativ. Genom de i denna proposition aviserade satsningar på rättstrygghet, internationella operationer, forskning, m.m. som alla stimulerar statlig konsumtion, beräknas konsumtionen ändå bli oförändrad 2007. Ovan nämnda satsningar i kombination med den aviserade tandvårdsreformen leder till en positiv utveckling 20082009. Konsumtionen förväntas då öka respektive . Sammantaget förväntas den offentliga konsumtionsvolymen öka och . beräknas konsumtionsvolymen öka respektive . import har växt i en snabb takt. Den goda importutvecklingen förstärktes ytterligare och början av 2006. Importen växte med , vilket är en mycket hög tillväxttakt sett ur ett historiskt perspektiv. Det är framför allt importen av tjänster som har utvecklats starkt, medan importen av varor har utvecklats något svagare. Importtillväxten bedöms växa starkt för att sedan mattas av något (se tabell 3.6). Trots en hög aktivitet i den svenska ekonomin dämpades importen av varor. Försvagningen skedde framförallt , vilket bland annat berodde på att importen av textilvaror, kläder och skor inte ökade lika mycket som . Den starka tillväxten i investeringar, varuexport, och hushållens konsumtion, som alla till stor del består av importerade varor, tyder på att importen borde ha varit starkare. Företagen gjorde istället stora uttag från lagren (se avsnitt 3.3). Dessa lager bedöms dock nu vara förhållandevis små. föll importpriserna på bearbetade varor. Trenden bröts dock när kronan försvagades. Priset på importerade varor ökade däremot långsammare än priset på inhemskt producerade varor, vilket innebar att det trots kronförsvagningen blev mer fördelaktigt att importera varor.