prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 projektfinansiering bidrog till att omkring ca 100 doktorer examinerades och ca 260 nydisputerade forskare deltog i Vinnovaprojekt . I en utvärdering som har presenterat påvisades brister i såväl ämnesrådens som interna hantering av genusrelaterade ansökningar. Vidare visade utvärderingen att många genusrelaterade projekt från ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap beviljats medel. En utvärdering har initierats för ämnesrådet i medicin. utlysning , som byggde på en konferens om den sexualiserade människan, berör flera av ämnesråden inom och får fem projekt stöd. Som ett resultat av den ökade satsningen på genusforskning om ytterligare , kommer att satsa på särskilda s.k. Centers of Gender Excellence. Trots att Formas särskilt välkomnat forskning med genusperspektiv inom sin forskning är antalet sökande fortfarande lågt. FAS har stött ca 60 projekt med uttalad genusprofil med sammanlagt . genomförde en särskild utlysning, Genusperspektiv på innovationssystem och jämställdhet, med syfte att bl.a. lägga ett genusperspektiv på insatser som finansieras inom andra program. Detta syfte bedöms ha uppnåtts fullt ut i ett projekt, medan det delvis nåddes i två andra projekt. konstaterar att kvinnor haft en lägre beviljningsgrad än män när det gäller postdoktorala stipendier och postdoktorsanställningar. Rådet ser därför över olika sätt att säkerställa könsneutrala bedömningar och etablera procedurer som kan öka jämställdheten inom rådets verksamhetsområde. Av ansökningarna till Formas kom från kvinnor och från män 2005, vilket var samma fördelning som 2004. Av antalet beviljade projekt hade kvinnliga huvudsökande och manliga huvudsökande 2005, vilket var ett par procentenheter högre för kvinnor och ett par procentenheter lägre för män jämfört med . Av ansökningarna till FAS var av de sökande kvinnor och knappt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och männens , vilket var i princip samma beviljandegrad som 2004. intention är att öka andelen projektledare som är kvinnor i de projekt som finansieras av . var fördelningen kvinnor och män, samma fördelning som 2004. Andelen kvinnliga projektledare varierade kraftigt mellan sektorerna. Den var högst inom arbetslivsområdet och lägst inom de IT-relaterade områdena. Forskningsrådens arbete för ökad jämställdhet har resulterat i att andelen kvinnor respektive män inom de tre rådens och beredningsgrupper, programkommittéer och programråd ligger inom 40/60-intervallet, utom inom ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap inom , där var män och kvinnor . Andelen ordföranden som är kvinnor inom programråd har ökat till . Detta är en betydande ökning , då andelen kvinnor som var ordföranden var . Jämfört med 2004 är det dock en minskning . Avgiften till den europeiska rymdorganisationen forskningsprogram uppgick till ca 2005 och finansieras genom Rymdstyrelsen. Genom deltagande i möjliggörs att mer än 170 svenska forskare deltar i ESA:s samarbeten. Den nationella rymdforskningen finansierades av Rymdstyrelsen med ca 2005. På grund av valutaförändringar har avgiften till ESA:s obligatoriska vetenskapsprogram ökat kraftigt och därmed har myndighetens stöd till svensk rymdforskning minskat. publicerade ca 100 artiklar i sakkunniggranskade tidskrifter . Utöver vetenskapliga arbeten gör institutet även instrument för rymdsatelliter och deltar genom detta arbete i ESA:s samarbeten om expeditioner till andra planeter. Forskningsresultaten av detta arbete är långsiktigt. i har prioriterat kursundervisning, seminarier och annan verksamhet som stärker återväxten inom de vetenskapliga områdena som institutet främst arbetar med. Flera externfinansierade projekt har kommit igång och fortsätter planenligt. Forskningen vid i har prioriterat arkeologiskt fältarbete och publicering av detta. i konstaterar att ett samarbete med Svenska generalkonsulatet i utvecklats väl. programverksamhet drivs allt mer med externa medel och den egna programverksamheten har minskat. femte forskningsprogram, Framtidens samhälle, sträcker sig över perioden 20052008. Programmet ska bidra med fördjupad kunskap om samhällsinstitutioner utifrån befolkningsutveckling och andra strukturförändringar. Internationella jämförelser kommer att ges ökat fokus i och med programsatsningen. Institutets internationella kontakter har fortsatt att fördjupas , bl.a. via fler uppdrag på europeisk nivå. Institutets seminarieserie Framtidsfokus, där forskare och allmänhet diskuterar aktuella samhällsfrågor, var mycket välbesökta. Några seminarier gjordes tillgängliga genom SVT24:s utsändningar. Forskningsråden samt övriga myndigheter inom politikområdet har aktivt deltagit i internationellt forskningssamarbete. I övrigt har samarbetet i forskningsfrågor främst bedrivits inom ramen för EU, och Nordforsk. tecknade ett samarbetsavtal med inom vetenskap och teknik. Förhandlingar med resulterade i ett liknande avtal . har bilaterala forskningsavtal med fem länder: , , , och . arrangerades det tredje blandkommissionsmötet med som främst syftade till att fördjupa samarbetet inom informations- och bioteknik. EU:s sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling löper 20022006. bidrag från forskningsprogrammet uppgick till , vilket motsvarar av den budget som utbetalats i sjätte ramprogrammet. Motsvarande siffra för är och för . deltar i av de beviljade projekten. deltagande är störst inom bioteknik och medicin. Diskussionerna om EU:s sjunde ramprogram för forskning och teknisk utveckling 20072013 Beslut om ramprogrammet förväntas . I arbetet med ramprogrammen har särskilda arbetsgrupper med experter från de tre forskningsråden och samt andra myndigheter, universitet och högskolor bidragit till att identifiera svenska prioriteringar. Strategi och analys av forskning och forskningspolitik genomförde en rad analyser. Den publikationsdatabas som införskaffades 2003 har använts i detta arbete. En analys av tvärvetenskaplig forskning visade bl.a. att tvärvetenskap är växande och att rådets beredningssystem inte missgynnar ansökningar om forskningsstöd med ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Med hjälp av bibliometri har kvaliteten på artiklar som ingår i doktorsavhandlingar jämförts med kvaliteten på övriga vetenskapliga publicerade artiklar. Studien visar att inga nämnvärda kvalitetsskillnader har kunnat påvisas. Uppföljningarna av användarnas och bedömningsgruppernas uppfattning om ansökningsprocessen och ansökningssystemen används till att kontinuerligt utveckla verksamheten. I en utvärdering av utbildningsvetenskapliga kommitténs satsningar på ämnesdidaktisk forskning inom ämnena matematik, naturvetenskap och svenska framkom att forskningen har direkt relevans för lärare och lärarutbildare. Kommitténs satsningar har varit värdefulla i sig, eftersom ämnesdidaktiska projekt ofta har svårt att hävda sig i konkurrensen om medel inom själva ämnet eller om medel för allmän pedagogik. Få av de finansierade projekten involverar dock internationella forskningskontakter. avser därför att dels uppmärksamma svenska forskare verksamma inom det utbildningsvetenskapliga området på möjligheterna att forska utomlands, dels stimulera till internationell publicering. undersöker publiceringsstrukturen för att utveckla metoder för att särskilja ämnesdidaktisk forskning från andra forskningsområden. I en utvärdering av om hur ämnesråden hanterar genusrelaterade forskningsansökningar inom humaniora och samhällsvetenskap påvisas vissa brister. skall även se över hanteringen 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av genusrelaterade forskningsansökningar inom det medicinska området. Formas granskning av forskningen inom växtförädling har legat till grund för ett fortsatt åtagande från berörda finansiärer och ett nytt avtal har träffats mellan Formas och Stiftelsen för gemensam finansiering av forskning inom växtförädling. Avtalet löper , 20062008, och omfattar totalt . Vidare har Formas redovisat dels ett nationellt program för skogssektorsforskning, dels kunskapsöversikter över forskningen om biologisk mångfald samt forskning om hållbar rennäring och övrig samerelaterad forskning. FAS utvärdering av svensk hälsoekonomisk forskning visar att är internationellt framstående på området med en hög vetenskaplig produktion. beslutade att utlysa två programstöd inom det hälsoekonomiska området. avslutade den tredje utvärderingsomgången av kompetenscentrumprogrammet genom en utvärdering av () vid . Utvärderingen ligger till grund för beslut om centrets fortsatta inriktning. Vidare har en första utvärdering av det generiska programmet kunskapsplattform för IKT- användning genomförts, med syfte att ge underlag för beslut om storlek och inriktning för kommande utlysningar av programmet. Samverkan med andra aktörer är centralt i de tre rådens arbete med forskningskommunikation. Råden samverkar bl.a. genom Vetenskapslandet i , som genom webben i genomsnitt har haft 2 000 unika besökare . Vidare samverkar råden om den nationella webbportalen, , där antalet unika besökare var ca 117 000 jämfört med ca 35 000 under samma månad året innan. Ett 70-tal organisationer, varav 10 internationella, kom in med förfrågningar till om samarbete inom portalen. På var besöksantalet ca 350 000 , vilket var ungefär samma antal som 2004. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hade mer än 4 500 användare, en ökning med ca 700 jämfört med . Genom olika internationella samarbetsavtal har svenska forskningsnyheter fått en halv miljon nya besökare världen över. tillkom ca 100 000 nya besökare. Rådens arrangemang om och popularisering av forskning såsom Designåret, Fysikåret, Bok- och biblioteksmässan och har varit välbesökta och rönt stor uppmärksamhet bl. a. i media. Formas webbplats har blivit en allt viktigare informationskanal. Antalet besökare fördubblades till 480 000 besök jämfört med . Antalet arrangerade seminarier och konferenser ökade jämfört med . FAS hemsida har fått en allt större betydelse i rådets informationsarbete. hade hemsidan 255 000 besök, vilket var en ökning med 50 000 besök jämfört med . Forskning och resultat kommer ut och har en upplaga på 6 000 exemplar. FAS Nyhetsbrev vänder sig främst till forskarsamhället och har en upplaga på drygt 3 000 exemplar. Antalet besök på hemsida var ca 190 000 , vilket var en ökning med ca 20 000 jämfört med . Kunskapsöverföring är inbyggt som ett element i FoU-projekt genom att aktörer från utförare, kravställare och användare deltar i projekt. Kunskapsöverföring kan således ses som en integrerad del i arbete och en nödvändig förutsättning för att nå resultat. har bl.a. ett kortfattat nyhetsbrev börjat ges ut. Dessutom har ett engelskspråkigt magasin tagits fram. Mätningar av förekomsten i media visar att synlighet nästan fördubblats 2005 jämfört med . Målet för verksamhetsområdet forskningens infrastruktur är en effektiv infrastruktur som ger goda förutsättningar för forskning. Ovanstående mål är delvis omformulerat sedan föregående års regeringsbeslut om regleringsbrev inom verksamhetsområdet och således ännu inte beslutat av den tidigare regeringen. Eventuellt avser regeringen att återkomma med förslag till ändringar av målet. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till det i regeringsbeslutet formulerade målet. Svenska forskare använder i hög utsträckning internationella anläggningar och den svenska andelen av användningen är vid flertalet anläggningar avsevärt högre än den svenska andelen av finansieringen. Det vetenskapliga utbytet är genomgående gott. Däremot är ofta andelen svensk personal vid anläggningarna liten i relation till storlek. Vidare är svenska företags deltagande i anläggningarnas upphandling av varor och tjänster låg. Kostnaderna för medlemskap i de internationella anläggningarna har ökat kraftigt . De forskningsfinansierande myndigheterna redovisar att de måste avsätta en allt större andel av sina anslag för att delta i arbetet vid anläggningarna. Allt fler programbolag levererar sina sändningar som datafiler till Statens ljud- och bildarkiv (SLBA). Myndighetens pilotprojekt gör att man kan bevara de digitala filerna med hög grad av automatik. Detta innebär en stor förändring i förutsättningarna för bevarande och tillhandahållande av insamlat material. SLBA har intensifierat sitt arbete för att placera myndigheten i bredare forskningssammanhang. Arkivet har bl.a. arrangerat forskarseminarier och en ny tjänst har införts i syfte att öka kännedomen om myndighetens verksamhet i forskarvärlden. (KB) har fortsatt att arbeta med avtalsreglerade leveranser av digitalt distansöverfört material. KB fastställer också standarder och utarbetar automatiserade rutiner för insamling av digitalt publicerat material och arbetar aktivt med digitalisering som verktyg för bevarande. Vidare gör KB bibliotekskatalogers information tillgängliga på Internet som ett kvalitetssäkrat komplement till söktjänster som t.ex. Google. KB har intensifierat arbetet med att förstärka säkerheten vid myndigheten. Tillträde till magasinen, flöden av material inom KB, lokalernas säkerhetsstatus och risken för manipulering av kortkataloger har studerats. Samarbetet inom ramen för ABM-centrum (arkiv, bibliotek och museer) fortsätter. och SLBA anslöt sig till det sekretariat som inrättats vid KB. () har samlat in hela den svenska produktionen av barn och ungdomsböcker. Institutets vetenskapliga skriftserie, , utgavs i fem titlar . SBI:s forskning om svenska barntidningar har lett till en artikel i institutets skriftserie samt en bibliografisk översikt av svenska barn- och ungdomstidningar under 17661900. arbetar nu med en fortsatt utbyggnad av SUNET:s kapacitet genom upphandling av ett svartfibernät, Optosunet, som har högre överföringskapacitet än det nuvarande nätet. Det går med denna konstruktion även att ge enskilda forskare med extra stora behov möjlighet att separat köpa ytterligare bandbredd. Planering och genomförande av svenska polarforskningsexpeditioner Den internationella expeditionen till Beringia, i vilken över 200 personer deltog i 26 olika forskningsprojekt uppdelat på tre olika etapper , var både logistiskt och forskningsmässigt framgångsrik. Expeditionen till Beringia är den mest omfattande som sekretariatet planerat och genomfört. Fokus för expeditionen var ekologiska frågor i där forskningsprojekt inom främst geologisk och ekologisk historia, ekologi och evolution samt förändringar i klimat och ekosystem dominerade. Inom Antarktisverksamheten genomfördes, liksom under föregående säsong, en flygburen expedition till Dronning . Där utfördes studier av permafrost kring stationerna och , liksom fortsatt övervakning av rörelser i jordskorpan inom geodesiprojektet. Vidare utfördes atmosfäriska undersökningar i samarbete med tyska och holländska forskare. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avgjorde de regionala etikprövningsnämnderna sammanlagt ca 3 500 ärenden. Detta är en ökning jämfört med nämndernas första år då de avgjorde knappt 2 700 ärenden. Liksom under det första verksamhetsåret dominerar ansökningar inom det medicinska området. Inom de avdelningar som prövar ansökningar inom medicin behandlas tio gånger fler ansökningar jämfört med de avdelningar som behandlar ärenden inom övrig forskning. Antalet överklaganden ligger förhållandevis stabilt jämfört med nämndernas första år. Den genomsnittliga handläggningstiden ligger kring och den maximala handläggningstiden har endast i enstaka fall överskridits. Femtio ärenden har inkommit till , vilket är något fler än under nämndens första verksamhetsår. Liksom dominerar överklagandena, medan sex ärenden överlämnades från de regionala etikprövningsnämnderna. har haft begränsad tillsynsverksamhet . Endast två tillsynsärenden inkom och inget av dem föranledde någon åtgärd. Nämnden har inte initierat något eget tillsynsarbete, men har haft kontakter med andra myndigheter för att klargöra gränsdragningsproblematik i de olika myndigheternas tillsynsansvar. 10.6.1 Forskning och utveckling Forskningsrådens betydelse i forskningssystemet har successivt utökats. I och med satsningen på starka forskningsmiljöer har råden och fått en tydligare roll i lärosätenas arbete med prioritering och kraftsamling för att stödja världsledande forskningsmiljöer. Allt fler externa finansiärer utöver forskningsråden har anammat en projektbaserad finansiering av forskning inom, för varje finansiär, specifika områden. Staten har ett särskilt ansvar för att finansiera grundforskning inom alla 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att bevara en bred forskningsbas i med goda möjligheter för nydisputerade forskare att meritera sig är uppdrag att bedriva forskningsfinansiering efter strikt kvalitetskontroll inom breda ämnesområden mycket viktig. Regeringen anser att lyckas väl med att beakta balansen mellan beviljningsgrad och bidragsstorlek med avseende på effekterna på forskningens kvalitet, möjligheterna för unga forskare att meritera sig samt bredden i forskningsfinansieringen. Regeringen konstaterar att fortfarande har ett högt ansökningstryck. I den forskningspolitiska propositionen från den tidigare regeringen aviserades en utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering. Resultaten från denna utvärdering tillsammans med resultaten från utvärderingar av satsningarna på starka forskningsmiljöer och den pågående utredningen om resurstilldelningssystemet för forskningsfinansiering (dir. 2006:29) kommer sammantaget att utgöra en bred grund för framtida beslut om inriktningen på forskningspolitiken. Regeringen vill dock redan nu understryka vikten av en utveckling av långsiktiga större forskningsbidrag till framstående forsknings- och innovationsmiljöer med hög internationell konkurrenskraft. Regeringen ser mycket positivt på det fördjupade och intensifierade jämställdhetsarbete som har påbörjat. Regeringen kommer att fortsätta följa och ta del av rådets insatser, analyser och strategier inom området. Regeringen ser även positivt på egna arbete med utvärderingar om genusperspektiv inom ämnesrådens och utbildningsvetenskapliga kommitténs områden och verksamhet. arbetar på ett ändamålsenligt sätt med att utveckla sin verksamhet i syfte att ge en bättre service både till de forskare som ansöker om forskningsstöd och de forskare som deltar i bedömningsprocessen. Regeringen anser att Formas har en viktig funktion som huvudfinansiär för forskning till stöd för ett hållbart nyttjande av naturresurserna. har på ett utmärkt sätt utvecklat nationellt samarbete med andra organisationer och spelar en framträdande roll i flera internationella sammanhang. FAS uppfyller väl de krav och mål som finns uppsatta för verksamheten. Rådet har en väl fungerande organisation för bedömning och urval av forskningsansökningar. Det är dock viktigt att FAS fortsätter att analysera skillnaden i beviljningsgrad mellan män och kvinnor. Regeringen ser positivt på de gemensamma utlysningar och aktiviteter som FAS har genomfört med andra forskningsfinansiärer och aktörer. Resultaten av den forskning som FAS stöder inom sitt ansvarsområde spelar en viktig roll för kunskapsutveckling inom en stor del av samhället och är av stor betydelse för statens och kommunernas avvägningar och satsningar. Regeringen bedömer att ytterligare ökat sin ställning som en viktig samverkanspartner i forskningssammanhang både för universitet och högskola, industriforskningsinstitut och näringsliv, vilket är positivt. intention att samla satsningarna inom färre men bredare områden och att gå mot färre projekt bedöms positivt. har bidragit till industriforskningsinstitutens utveckling bl.a. genom programmet Institute Excellence Centers. Regeringen ser stärkandet av institutens ställning som en viktig fråga som även skall bidra till i hög utsträckning. Inom den tekniska forskningen, som är huvudsakliga verksamhetsfält, har andelen forskare, programrådsdeltagare och programrådsordförande som är kvinnor successivt ökat. har dock andelen programrådsdeltagare och programrådsordförande som är kvinnor minskat jämfört med . Det är viktigt att kraftfullt verkar för att den negativa utvecklingen bryts och även i övrigt verkar för en ökad jämställdhet och för att genusperspektivet får ett ökat genomslag i forskningen. Rymdstyrelsen har på ett framgångsrikt sätt möjliggjort svenska forskares samarbeten med andra rymdforskare i . Genom att verksamheten runt i utökats finns större potential att attrahera externa medel än vad som sker . De tre medelhavsinstituten i , och spelar en viktig roll för forskningen inom sina områden. Instituten är en viktig infrastruktur och brobyggare för svenska forskares tillgång till material, grävningstillstånd och underlättande av kontakter i respektive land. Regeringen ser positivt på de gemensamma steg instituten tar för ett ökat samarbete med varandra. Regeringen ser med tillfredställelse på det samarbete som forskningsinstitutet i har med Svenska generalkonsulatet i . Regeringen bedömer att verksamheten vid bidrar till en bred debatt om långsiktiga samhällsfrågor. Regeringen anser att det finns goda förutsättningar för att fem bilaterala forskningsavtal kommer att ge positiva effekter på internationaliseringen av forskningssamarbete. Regeringen ser positivt på rådens och internationella engagemang. Det är dock viktigt att ett sådant engagemang utgår från en samlad analys av vilka samarbeten som är av störst betydelse för att uppnå målen för verksamheten, då engagemangen ofta är resurskrävande. Genom EU/integration i bör såväl som övriga svenska aktörers möjlighet till framgångsrikt samarbete inom EU stärkas. Regeringen avser att följa utvecklingen. Strategi och analys av forskning och forskningspolitik Det är angeläget att fortsätter att operationalisera sina mål. Det är viktigt att rådet fortlöpande bedömer sin måluppfyllelse och redovisar hur man med utgångspunkt i detta arbetar med den strategiska utvecklingen av verksamheten. Det arbete som har inletts med en fördjupad analys av den tvärvetenskapliga forskningens ställning, liksom av jämställdhetsarbetet, är mycket lovvärt. Regeringen vill särskilt understryka behovet av att rådet utökar analyser och bedömningar av såväl den egna verksamheten i förhållande till omvärldsförändringar som av viktiga forskningspolitiska frågeställningar. Detta är särskilt angeläget mot bakgrund av att rådets roll i forskningsfinansieringssystemet blir alltmer framträdande genom att dess resurser för forskningsfinansiering ökar väsentligt . Erfarenheterna från Formas genomförda utvärderingar är ett viktigt underlag för rådets 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fortsatta strategiska planering. Formas bör i tillämpliga delar utgå ifrån de forskningsprogram och forskningsstrategier som rådet utarbetat. FAS har utvecklat en god metodik och vana vid utvärderingar och kartläggning av forskning. Vad gäller analysarbete bedömer regeringen att myndigheten inte fullt ut nått målet och att en utökad satsning på utvärderingar och effektanalyser måste genomföras. Myndighetens FoU-resurser har utökats betydligt och kommer att öka ytterligare framöver genom beslut om 2005 års forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80). uppdrag inom forskningsinformation är omfattande. Rådet bör dock i större utsträckning beakta utförda informationsinsatsers verkan inom de målgrupper som man avser vända sig till. I samband med att upphör vill regeringen poängtera vikten av att en öppen dialog kring vetenskap fortlöpande sker inom samhällets alla olika delar. har i detta sammanhang ett stort ansvar. Informationsverksamheten vid Formas är en viktig del av rådets uppgifter och har ökat . Ökningen gäller särskilt informationen via Internet. FAS arbetar på ett aktivt sätt för att sprida forskningsresultat och skapa kontakter mellan forskare och praktiker. De metodprojekt som FAS startade som stöd för forskarnas eget informationsarbete ses som lyckat. har ökat sin synlighet som en viktig aktör inom forskningspolitiken samt bidragit till en kunskapsspridning om den behovsmotiverade forskningen samt om innovationssystem.