prop · GU03125 · 2007-06-21 00:00:00 — Regeringen konstaterar vidare att de medel som avsatts för de särskilda satsningarna på barns och ung- domars delaktighet i kulturlivet samt på ungdomars psykiska ohälsa har fördelats . Av de 9 prioriterade områden för målgruppen ung- domar som angavs i förra årets skrivelse har 8 tilldelats medel . Inom ett område har endast ett projekt beviljats medel. 7.3Analys av fördelning av stöd 2006 avseende verksamhet till förmån för personer med funktionshinder har fördelats till målgruppen per- soner med funktionshinder. Av dessa medel beslutade Arvsfondsdelega- tionen om fördelning av till projekt initierade av ideella organisationer. Övriga fördelade Arvs- fondsdelegationen som stöd genom särskilda satsningar på kulturprojekt och projekt angående personligt brukarstöd. Det innebär en minskning av tilldelade medel till förmån för målgrup- pen jämfört med föregående år. En orsak till minskningen är att projekt med funktionshindrade ungdomar registreras som ungdomsprojekt och inte längre under målgruppen personer med funk- tionshinder. Enligt den tidigare registreringen hade ytterligare 9 projekt motsvarande nära redovisats som projekt till förmån för målgruppen personer med funktionshinder. av medel fördelade till projekt initierade av ideella organisationer är Skr. 2006/07:125 således . Av de prioriterade områden som regeringen angivit i skrivelse Redo- visning av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under bud- (skr. 2005/06:175) har 33, fördelats till 42 projekt angående arbete, rehabilitering och sysselsättning. har fördelats till Design för alla. Till det prioriterade området som handlar om att uppmärksamma och förhindra våld mot barn, ungdomar, kvinnor och män har 3,4 miljoner tilldelats för ett projekt. Endast ett projekt kring individuella planer har beviljats medel på . Regeringens bedömning: Informationen till arvsfondens målgrupper förbättrades och informationsverksamheten effektiviserades Det finns därför ingen anledning att ändra formen för information till en författningspublicering av beslutade prioriteringar. Skälen för regeringens bedömning: granskade regeringens handläggning av stöd ur Allmänna arvsfonden 2005/06:KU10). Utskottet framhöll bl.a. att det är av stort värde att samtliga fondens målgrupper informeras om regeringens prioriteringar i fråga om fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden. föreslog att informationen borde ges i form av en författningspublikation. I förra årets redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvs- fonden (skr. 2005/06:175) redogjorde regeringen för konstitutions- utskottets uttalande om information till målgrupperna. talade då att effekterna av Arvsfondsdelegationens utökade informa- tionsinsatser skulle bedömas innan regeringen tog ställning till en even- tuell författningsreglering av prioriterade områden. Arvsfondsdelegationen har successivt utvecklat sitt infor- mationsarbete och upprättar en kommunikationsplan. För att möta det ökande behovet av information publicerade arvs- fonden en ny webbplats som vidareutvecklats under Antalet besök har kontinuerligt stigit från cirka 3 200 besök /2006 till cirka 16 500 i slutet av Av de beslutade medlen har () läm- nats till projekt inom de prioriterade områdena . som en indikation på att målgrupperna nås av informationen om rege- Arvsfondsdelegationen har även uppmärksammat regeringen på att det behövs en större tydlighet i regeringens prioriteringar. Som ett led i att utveckla verksamheten med fokus på vissa områden, har regeringen dragit ner på antalet prioriteringar . Arvsfondsdelegationen att koncentrera informationen till ett begränsat antal områden och därmed öka genomslagskraften i informationssprid- Mot bakgrund av detta finner regeringen ingen anledning att ändra Skr. 2006/07:125 formen för information till en författningspublicering av beslutade prio- Regeringen avser att även i fortsättningen noga följa utveck- lingen. 9Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringens bedömning: Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör medverka till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers ställning i samhället genom att främja deras rättigheter, inflytande och jämställdhet samt öka målgruppernas livskvalitet och hälsa. Pågående och eventuella framtida särskilda satsningar, liksom prioriterade områden, bör bidra till att generera ny kunskap och nya erfarenheter inom områdena barn, ungdom och handikapp. Rege- ringen avser att uppmärksamt följa såväl stödgivningen till enskilda projekt som pågående och eventuella nytillkommande satsningar för att se vilken ny kunskap eller vilka nya metoder som framkommit och hur dessa kan påverka politikområdena barn, ungdom och handikapp. Skälen för regeringens bedömning: Medel som fördelas ur Allmänna arvsfonden skall stimulera till verksamhet som innebär utveckling och att nya idéer prövas. Verksamheten skall ha ideell karaktär vilket innebär att stödet i första hand skall ges till organisationer som bedriver ideell verk- samhet. Verksamheten skall vidare vara till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder som är arvsfondens målgrupper. I enlighet med regeringens jämställdhetspolitik omfattar målgrupperna flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män samt personer med funk- tionshinder av båda könen och i alla åldrar. Det arbete som utförs av ide- ella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar är viktigt för att utveckla verksamhet på de berörda målgruppernas egna villkor. I detta ligger att målgruppens upplevelse och erfarenhet av vad som är utveck- lande och nyskapande har stor betydelse. Ett sådant arbete kan också vara ett komplement till vad det allmänna erbjuder. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers förut- sättningar att bryta eventuellt utanförskap. Genom att främja och utveckla goda levnadsvillkor, livskvalitet, delaktighet, jämlikhet, jäm- ställdhet och hälsa för fondens målgrupper kan deras ställning i samhället stärkas. I enlighet med propositionen Allmänna arvsfonden och Arvsfondsde- legationens organisation m.m. skall Arvsfondsdelegationen kunna besluta om särskilda satsningar inom områden som är angelägna att utveckla. Enligt propositionen, som ställde sig bakom, bör andelen medel som avsätts ur Allmänna arvsfonden till särskilda sats- ningar inte öka jämfört med de närmast föregående åren (prop. 2002/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68). Om det finns sär- skilda skäl får regeringen efter förslag från Arvsfondsdelegationen be- sluta att annan myndighet skall fördela stöd. Beslutet skall då avse en Skr. 2006/07:125 bestämd tidsperiod. Regeringen kommer att uppmärksamt följa pågående och eventuella nya satsningar för att se vilken ny kunskap eller vilka nya metoder som framkommit och hur dessa kan påverka politikområdena barn, ungdom och handikapp. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsprojekt inom nya områden. Projekten kan dessutom ha sammansatta syften och omfatta flera av fondens målgrupper. Regeringen har skurit ner kraftigt på antalet prioriterade områden i årets skrivelse till i syfte att förtydliga inriktningen på verk- samheten. Till viss del har antalet reducerats genom att närliggande om- råden sammanförts till ett prioriterat område. Ett reducerat antal priorite- ringar ökar möjligheten för Arvsfondsdelegationen och kansliet att rikta resurserna, framförallt information, kunskapsspridning m.m., till de om- råden regeringen särskilt vill prioritera. Många projekt som startats inom ramen för förra årets prioriteringar är fleråriga och de skall naturligtvis fortsätta. Regeringen anger nedan inriktningen och de prioriterade områ- dena för stödgivningen angående de olika målgrupperna och tills vidare. Den nationella barnpolitiken utgår från målet att barn och unga skall respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktig- het och inflytande. Till grund för regeringens politik ligger en strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i , som godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). omfattar barn och unga i åldrarna från 0 upp till . Utifrån de grundläggande principerna i är in- riktningen i barnpolitiken att: barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga, inget barn får diskrimineras på grund av nationalitet, etniskt eller socialt ursprung, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl, barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar och barn och unga skall ges möjligheter att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. Dessa principer är viktiga för barns och ungas uppväxtvillkor och bör även fortsättningsvis vara viktiga för arvsfondens fördelning av medel. Barnpolitiken har till uppgift att på ett övergripande strategiskt plan initiera, driva på och samordna insatser för barns och ungas rättigheter med målsättningen att , dess anda och intentioner skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksam- heter som rör barn och unga. Det är därför angeläget med fortsatta insat- Skr. 2006/07:125 ser för att integrera och synliggöra barnperspektivet i olika frågor som rör barn och unga liksom varje barns inflytande och delaktighet i skolan, inom , inom hälso- och sjukvården, inom rättsväsendet, i kultur- och samhällslivet och i den fysiska planeringen. Föräldrarna har ansvaret för barnets vård och fostran. Samhällets upp- gift är att stödja och komplettera föräldrarna så att alla barn kan garante- ras goda och trygga uppväxtvillkor. Det generella utbudet av stöd och service till barnfamiljerna erbjuds i samhället genom mödra- och barn- hälsovården, förskoleverksamheten, skolan, skolbarnsomsorgen, föräld- raförsäkringen, etc. Frivilliga organisationer kan aktivt bidra med verk- samheter som riktar sig till särskilt utsatta grupper och som fångar upp deras specifika behov. För att förhindra att barn far illa i olika avseenden är det viktigt att det finns möjligheter till särskilt stöd genom , familjerådgiv- ningen, barn- och ungdomspsykiatrin och inom primärvården. Det är angeläget att dessa insatser prövas och utvecklas på olika sätt för att stö- det skall bli så bra som möjligt. För flickor och pojkar med funktions- hinder finns också behov av att utveckla och pröva verksamheter som ger dem bättre möjligheter att delta i gemenskap med andra barn i förskola, skola och . Barns egna upplevelser, synpunkter och erfarenheter av vad som är ut- vecklande och nyskapande bör ha stor betydelse för inriktningen av fon- dens stödverksamhet till barn och unga. Ungdomspolitiken har till uppgift att utjämna skillnader för att ge unga lika möjligheter och rättigheter, trygghet och levnadsvillkor som andra grupper i samhället. Unga människors erfarenheter och kunskaper är en viktig resurs, och en viktig del av samhällets utveckling. Men ungdomar är inte bara en resurs på tillväxt för framtiden utan ungdomars kunskaper, erfarenheter, värderingar och perspektiv är också en resurs här och . En central utgångspunkt för regeringens ungdomspolitik är därför ung- domars möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungas egna organisatio- ner utgör en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till del- aktighet och inflytande lokalt, nationellt och internationellt. De nationella målen för ungdomspolitiken är att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och att ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. Dessa mål antogs av (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). Ungdomspolitiken skall ge ett helhetsperspektiv på ungas livssituation och syfta till att alla ungdomar skall ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas samt ha infly- tande över sin vardag. Detta bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fon- dens målgrupp ungdomar mellan . I den ungdomspolitiska propositionen anges också fyra perspektiv som skall utgöra grunden för utformandet av offentlig verksamhet för ung- domar. Dessa är resursperspektivet, rättighetsperspektivet, självständig- hetsperspektivet samt mångfaldsperspektivet. Dessa perspektiv bör genomsyra arbetet med målgruppen ungdomar. Ungdomar är en resurs Ungdomar har unika kunskaper och erfaren- Skr. 2006/07:125 heter som är värdefulla i sig men också för samhället. skaper och erfarenheter måste tas till vara i den offentliga sektorn, i när- ingslivet, på arbetsmarknaden och i folkrörelserna. Ungdomar har rättigheter Ungdomars mänskliga rättigheter skall skyddas och främjas. Ungdomar skall ges social och ekonomisk trygghet, god hälsa och möjlighet till utveckling. De har rätt att vara med och påverka sina egna liv, sin närmiljö och samhällsutvecklingen i stort och att inte bli diskriminerade. Ungdomars självständighet och oberoende Ungdomstiden innebär en successiv utveckling mot ökad självständighet och ökat oberoende. Med oberoende menas inte bara frigörelse från föräldrarna utan även frånvaro av faktorer som skapar beroende eller minskar individens handlingsut- rymme. Missbruk, tvång och förtryck är exempel på sådana faktorer, lik- som diskriminering, stereotypa könsroller, påtryckningar av olika slag och brist på ekonomiska eller kunskapsrelaterade resurser. Ungdomar är olika En mångfald av värderingar och livsstilar bland ungdomar är värdefullt och bör bejakas inom demokratins ramar. Ung- domars förutsättningar och villkor varierar, bland annat beroende på kön, etnisk, kulturell eller socioekonomisk bakgrund, bostadsort, sexuell läggning och eventuella funktionshinder. De nationella målen för handikappolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funk- tionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- hinder. Det handikappolitiska arbetet skall inriktas särskilt på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funk- tionshinder, att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättn- ingar för självständighet och självbestämmande. Målen och inriktningen antogs av i enlig- het med regeringens proposition Från patient till medborgare en natio- nell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Detta bör utgöra en utgångs- punkt i arbetet för fondens målgrupp personer med funktionshinder. Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionshinder tar sin utgångspunkt i de handikappolitiska målen. För att målen skall uppfyllas måste politiken bedrivas ur ett medborgar- perspektiv. Det handikappolitiska arbetet inriktas på att ta bort de hinder för full delaktighet och jämlikhet i samhället, som finns för kvinnor och män med funktionshinder och att förebygga och bekämpa diskriminering. Kvinnor och män med funktionshinder i alla åldrar måste ges förutsätt- ningar för självständighet och självbestämmande. Tillgänglighet till bostäder, publika lokaler, kommunikation inklusive elektronisk kommu- nikation, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommunala verksamheter är en förutsättning för att personer med funktionshinder Skr. 2006/07:125 skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv. En viktig utveckling är att tydliggöra handikapporganisationernas roll i förhållande till myndigheter och andra aktörer i olika processer. Det finns behov av utvecklingsarbete där handikapporganisationerna genom olika informationsaktiviteter ger kunskap om funktionshindrade personers villkor. De är också angeläget att organisationerna på lokal och regional nivå får möjlighet till inflytande på ett tidigt stadium i olika planerings- processer. undertecknade FN:s konvention om rättig- heter för personer med funktionshinder, vilket även kommer att påverka svensk handikappolitik framöver. Nästa steg är ratificering av konventio- nen. Enligt konventionen skall nära samråd ske med organisationer som företräder personer med funktionshinder vid genomförandet av konven- tionen. Det kan finnas behov av kunskaps- och metodutveckling för sam- arbete mellan handikapprörelsen och beslutsfattare. Kunskap inom den offentliga sektorn om funktionshindrade personers villkor och behov har en avgörande betydelse för hur service, lokaler, information etc. utformas och för bemötandet i den enskildes kontakter med den offentliga sektorn. Ett tillgängligt samhälle är en förutsättning för den demokratiska utvecklingen. Regeringen har valt att kraftigt reducera antalet prioriterade områden . Detta för att öka tydligheten gentemot Arvsfondsdelega- tionen och underlätta för sökande organisationer. Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper om inget annat anges. Detta eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och att ett projekt kan beröra fler än en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktionshinder även omfattar vuxna och äldre personer. Främjande av psykisk och fysisk hälsa Det är angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan utveckla verk- samhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos fondens mål- grupper. Här ingår t.ex. projekt som leder till att stärka ungdomars motstånd mot narkotika, alkohol, dopning och tobak. Även projekt som arbetar med unga personers självbild, självförtroende och tillit till sin egna förmåga i syfte att främja den psykiska hälsan bör här ges fortsatt prioritet liksom projekt som förebygger eller motverkar övervikt och fetma hos barn, unga och personer med funktionshinder. Satsningar mot våld, trakasserier och mobbning Förebyggande av våld, mobbning och trakasserier samt stärkt stöd till brottsoffer inom fondens målgrupper. Projekt som syftar till att mot- verka våld, mobbning eller trakasserier på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller funktionshinder bör uppmärksammas särskilt. Här innefattas även projekt som syftar till att motverka mobbning och annan kränkande behandling på Internet eller via mobiltelefon mot Skr. 2006/07:125 barn, unga och personer med funktionshinder. Det är också angeläget med stöd till projekt för att utveckla nya metoder för stöd till barn och unga som utsatts för våld eller som bevittnat våld i hemmiljön samt till projekt som syftar till att motverka mäns våld mot unga kvinnor och kvinnor med funktionshinder. Här innefattas även sådana projekt som arbetar med att förebygga eller motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap Olika metoder för föräldrautbildning och föräldrastöd, i synnerhet stödet till unga föräldrar liksom till föräldrar med invandrarbakgrund, behöver prövas och utvecklas. Det är här angeläget att uppmärk- samma att föräldrars behov av stöd kan skifta under olika perioder av barnets uppväxt. Det behövs därutöver ett fortsatt utvecklingsarbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som missbrukar eller lider av psykisk sjukdom samt barn till föräldrar med psykiska eller fysiska funktionshinder. Arvsfondens särskilda satsning på projekt som syftar till utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande avslutas . Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet bör dock ges fortsatt pri- oritet efter satsningens avslutande. Prioriteringen bör även omfatta projekt till förmån för personer med funktionshinder. Stärka målgruppernas inflytande i samhället på lokal, regional och nationell nivå. Ungdomars möjlighet till att utveckla nya former att organisera sig och bedriva samhällsinriktat arbete bör särskilt priori- teras, liksom utvecklingen av metoder för jämställdhets- och mång- faldsarbete i målgruppernas intresseorganisationer. Även projekt som syftar till att öka ideella organisationers kunskap om mänskliga rät- tigheter och arbete mot diskriminering i alla former bör prioriteras. Det är också angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att ta bort de hinder för full delaktighet och jämlikhet i samhället som finns för kvinnor och män med funktionshinder samt till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers möjligheter att bryta eventuellt utanförskap. Ökat tillträde till arbetsmarknaden Projekt som syftar till att finna metoder för att öka tillträde till arbetsmarknaden för ungdomar och för personer med funktionshinder bör ges fortsatt prioritet. Det är också angeläget med stöd till sats- ningar för att tidigt ge barn och unga med eller utan funktionshinder kunskap om, och erfarenhet av, arbetslivet. Projekt som syftar till att utveckla formerna för en bättre matchningsprocess och de som riktar sig till unga som står långt från arbetsmarknaden bör uppmärksam- mas särskilt. Projekt som syftar till att göra känd och Det är angeläget att genomförs och att dess målsättning blir känd och tillämpad på olika nivåer i samhället, sär- skilt i barns och ungas vardag, bland olika yrkesgrupper och bland I detta ingår att integrera och synliggöra barnperspek- tivet i projekt för ökad delaktighet och ökat inflytande i skolan, inom , inom hälso- och sjukvården, inom rättsväsendet, i kultur- och samhällslivet, inom fysisk planering och i barns lek- och Det är viktigt att medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger varje barn möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet i frågor som berör honom eller henne. Design för alla innebär att produkter, bruksföremål, byggnader, IT- produkter, inomhus- och utomhusmiljöer samt tjänster bör vara till- gängliga för alla människor oavsett kön, ålder eller eventuella funk- tionshinder så långt detta är möjligt. Inte minst viktigt är detta mot bakgrund av en åldrande befolkning. Det finns behov av att utveckla och pröva verksamhet där brukarorganisationerna, tillsammans med berörda myndigheter och branschorganisationer bidrar till att stärka arbetet med Design för alla som leder till ett mer tillgängligt samhälle och relevant produktutveckling. Resultat vid försäljning aktier Andelar i KamK:s räntekonsortium 1 541 571 423,59 1 405 571 423,59 1 583 249 348,09 1 449 167 784,38 EGET KAPITAL OCH SKULDER SUMMA BUNDET EGET KAPITAL SUMMA FRITT EGET KAPITAL 1 465 812 777,25 1 316 293 879,54 Prel skatt och sociala avgifter, godemän Beslutade men ej utbetalda bidrag Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter SUMMA SKULDER OCH EGET 1 583 249 348,09 1 449 167 784,38 Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktie- konsortium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive konsor- tium ägs gemensamt av de stiftelser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. Det innebär att andelar i konsortierna tas upp som tillgång i balansräkningen värderade till anskaffningsvärdet. Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt.