prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — har i samråd med och avlämnat rapporten elmarknaden (dnr. M2006/988/E). I rapporten analyseras den svenska och nordiska finansiella elmarknaden. Analysen innefattar i enlighet med uppdraget också handeln med elderivat, elcertifikat och utsläppsrättigheter. Uppdraget innebär en fördjupning och en konkretisering av den analys av denna marknad som gjorde (Den finansiella elmarknaden, 2005:6). I sin rapport konstaterar att den finansiella marknaden relativt andra råvarumarknader fungerar väl, men att den har vissa brister avseende på exempelvis transparens och insyn, myndighetens hantering av marknadspåverkande information, och tydliga harmoniserade regler. Rapporten bereds inom . beslutade om den proposition om Genomförandet av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m. som den tidigare regeringen lämnat (prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14, rskr. 2004/05:246). den, samt regler för tillsynsmyndighetens godkännande av balansavtal införs i ellagen. har således till uppgift att granska Svenska kraftnäts balansavtal som bl.a. reglerar den balansansvariges ekonomiska ansvar mot vid obalanser. godkände Svenska kraftnäts standardavtal då de inte innehöll några bestämmelser som stred mot ellagens krav på objektivitet och icke-diskriminering. El- och gasmarknadsutredningen lämnade sitt slutbetänkande, El och naturgasmarknaderna Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129). Slutbetänkandet innehåller bl.a. en analys av och förslag till eventuella förbättringar av de svenska el- och naturgasmarknaderna samt analyser av olika frågor om marknadernas funktion. Propositionen Åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden, m.m. (prop. 2005/06:158) överlämnades till . I propositionen föreslogs, i syfte att öka förtroendet för elmarknadens funktioner, bland annat regler för att förenkla bytet av elleverantör, bättre information till elkunderna samt bestämmelser för effektivare tillsyn av nätavgifterna. beslutade i enlighet med förslagen (bet. 2005/06:NU18, rskr. 2005/06:346). De nya reglerna träder ikraft . begärde dock avseende frågan om anvisad balansansvarig att regeringen skulle återkomma med nytt förslag till . Ett nytt förslag bereds inom . avlämnade sin Årsrapport (dnr. M2006/990/E). I rapporten uttalar sig om bl.a. marknadens funktion. I rapporten kartlägger samt redovisar även arten och omfattningen av de klagomål på elmarknadens funktionssätt som framförts från allmänheten och marknadens aktörer. Av redovisningen framgår bl.a. vilka klagomål som inkommit till myndigheten och vilka förelägganden som myndigheten beslutat om för att nå efterlevnad av regelverket. har redovisat rapporten enligt EGs direktiv för de inre marknaderna för el och naturgas (dnr. M2006/2967/E). presenterade kommissionen grönboken strategi för en hållbar utveckling, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM 2006 105). I grönboken beskrivs sex prioriterade områden. I rapporten anger kommissionen att det redan nu står klart att konsumenterna behöver ett sammankopplat europeiskt elnät för att en fungerande europeisk marknad skall kunna utvecklas. Vidare konstateras att det behövs ytterligare sammankopplingar mellan medlemsstaterna och att privata och offentliga investeringar i infrastruktur måste stimuleras och tillståndsförfarandena påskyndas. Kommissionen lyfter också fram betydelsen av att det blir en faktisk åtskillnad mellan överföring och distribution och konkurrensutsatt verksamhet i enlighet med direktivet. Vidare lyfter kommissionen fram vikten av att främja EU- industrins konkurrenskraft, behovet av ökad försörjningstrygghet samt förbättrad nätsäkerhet genom ökat informationsutbyte mellan systemansvariga. Kommissionen undersöker genomförandet av elmarknadsdirektivet (och rådets direktiv /54/EG om den inre marknaden för el). När denna konsekvensutredning är genomförd kommer beslut att fattas om eventuell ytterligare kompletterande lagstiftning är nödvändig. Mot bakgrund av detta har kommissionen även besökt för att diskutera implementeringen av el- och gasmarknadsdirektiven med marknadernas aktörer. Kommissionen avser också att presentera en rapport över den utredning om konkurrensen på den europeiska elmarknaden som kommissionen genomför . Kommissionen har aviserat att man avser presentera de båda rapporterna . är tillsynsmyndighet enligt ellagen. Det innebär att myndigheten granskar att elnätsföretagen följer ellagen. Som en central del i denna granskning har på eget initiativ öppnat och handlagt ett stort antal tillsynsärenden (se vidare under avsnitt 5.4.1). har dominerats av frågor avseende leveranssäkerheten. drabbades av ett omfattande elavbrott /2005. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 brottet orsakades av stormen som drog fram över . Stormen ledde till stora störningar i elförsörjningen. Stormen och dess effekter samt samhällets ökade elberoende uppmärksammade behovet av lagstiftning för att säkerställa driftsäkerheten i eldistributionen i . fick uppdraget att belysa konsekvenserna som stormen fick för elförsörjningen och hur arbetet med att återuppbygga näten har fungerat. delredovisade uppdraget i rapporten leveranssäker elöverföring (dnr. M2005/2950/E). I rapporten lämnades förslag till de ändringar som bedömdes nödvändiga i ellagen för att säkra eldistributionen. Propositionen Leveranssäkra elnät (prop. 2005/06:27) överlämnades till med flera förslag till ändringar i ellagen för att tydliggöra kraven på driftssäkerheten och säkerhetsställa leveranssäkra elnät. Förslagen antogs av (bet. 2005/06:NU6, rskr. 2005/06:96). Lagen medför att det från ställs ett funktionskrav som innebär att ingen kund får ha elavbrott överstigande med undantag för om elavbrottet ligger utanför nätföretagets kontroll. Vidare skall elkunder ha rätt till lagstadgad s.k. avbrottsersättning vid avbrott som varar minst . Ju längre avbrottet varar, desto högre blir ersättningen. Det nya regelverket innebär bl.a. också att elnätsföretagen skall utarbeta risk- och sårbarhetsanalyser, åtgärdsplaner samt ge ökad information om avbrottsersättning och skadestånd till elanvändare. slutredovisade uppdraget med rapporten (dnr. M2005/5753/E). I rapporten konstaterar att det inte finns något behov av att skärpa bestämmelserna om återkallelse av nätkoncession. Däremot berör frågan om nya tillsynsinstrument för att säkerhetsställa leveranssäkerheten. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . har i en rapport granskat förutsättningarna för en effektiv tillsyn över kvaliteten i överföringen, Kvalitén i överföringen (dnr. M2006/796/E se vidare under avsnitt 4.7). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beslutade som ovan nämnts om en proposition om Genomförandet av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m. Det innebar för nätverksamheten att det bl.a. infördes kriterier för utformning av överförings- och anslutningsavgifter i ellagen. I lagrådsremissen som föregick lagförslaget ansåg den tidigare regeringen att metoden för överföringstariffer och anslutningsavgifter borde utformas så att den kompletterar de regler om tariffers utformning som redan finns i ellagen och att metoden för företagens tariffsättning skulle anges direkt i ellagen. Lagrådet konstaterade emellertid i sitt yttrande att den ståndpunkt som intogs i lagrådsremissen att inte skall införa en förhandsprövning av företagens tariffer utan endast ha ett system med tillsyn i efterhand inte var tillräcklig. Den tidigare regeringen meddelade därför att frågan skulle utredas vidare. En särskild utredare tillsattes med uppdrag att lämna förslag till den lagstiftning och det regelverk i övrigt som krävs avseende överföringstariffer och anslutningsavgifter, Reglering av elnätstariffer m.m. (dir. 2006:39). Utredaren har också fått i uppdrag att analysera den nuvarande uppdelningen mellan områdeskoncession och linjekoncession. Utredningen skall redovisa de delar av uppdraget som avser förslag till lagstiftning och det regelverk avseende överföringstariffer och anslutningsavgifter. Övriga frågor skall redovisas . har som en del i sin verksamhet att övervaka och informera om elnätsbranschens ekonomiska utveckling. Som ett led i detta arbete följer bl.a. upp utvecklingen av priset på elnätstjänsten i form av en årliga rapport. Årets rapport benämns Utveckling av nätpriser 1997 2006. Av rapporten framgår bl.a. att de reala nätpriserna sjunkit när utvecklingen av konsumentprisindex tagits med i beräkningen för alla typkunder. För gruppen hushållskunder förklaras utvecklingen av att nätföretagen generellt har sänkt nätpriserna något, vilket har förstärkts av inflationen. För övriga typkunder beror de sjunkande nätpriserna i huvudsak på att nätföretagen inte genomfört prishöjningar. Vidare framgår att och har de lägsta nätpriserna i . publicerade också rapporterna Elnätsföreta- gens kostnadseffektivitet samt Elnätsbranschens ekonomiska nyckeltal 20002004. I den sistnämnda rapporten ges bl.a. en indikation på elnätsföretagens ekonomiska ställning och utveckling. uppger att den genomsnittliga nettomarginalen i branschen var , vilket innebär att varje omsatt krona gav till vinst. Nettomarginalen är högst i stadsnäten dryga , medan glesbygdsnäten hade en marginal på knappa . Elnätsföretagen hade en genomsnittlig avkastning på eget kapital på . Detta innebär en genomsnittlig ökning . trädde lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar i kraft. Lagens syfte är att en anläggning skall kunna ställas under särskild förvaltning om en koncessionshavare i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt ellagstiftningen. Lagen tillämpades första gången då ansökte om förvaltning av ett elnätsföretag, , då nätföretaget inte bedömts ha följt bestämmelserna i ellagen på ett flertal punkter. Ärendet är ännu inte avslutat. En väl fungerande elmarknad kräver aktiva konsumenter. Som expertmyndighet på elmarknaden skall bidra till att konsumenter samt små och medelstora företag har tillräcklig information för att kunna agera på den avreglerade elmarknaden. vid har funnit det angeläget att i högre grad än tidigare anlägga ett konsumentperspektiv på verksamheten. Tillsammans med har myndigheten etablerat ett årligt forum med elbranschens kundombudsmän. Inom ramen för satsningen på konsumentinriktad information har presenterat rapporten bland mindre elanvändare. Rapporten syftar till att identifiera praktiskt genomförbara lösningar för att öka efterfrågeflexibiliteten bland mindre elförbrukare på elmarknaden. har också genomfört informationsinsatser för att öka och förbättra kundernas förståelse för elmarknaden, bl.a. genom publicering av ett antal faktablad om elmarknadens funktion. öppnade också en egen webbplats där informationen anpassats för elkunden. deltar i ett omfattande internationellt arbete, främst inom de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorgan, CEER () samt i organet ERGEG (European Regulators Group Electricity and Gas). På nordisk basis samarbetar med sina nordiska kollegor inom ramen för NordREG (Nordic Energy Regulators tidigare benämnt Forum for Nordic Energy Regulators). Arbetet i CEER och ERGEG ökade markant och har fortsatt . Fokus har framförallt legat på det faktiska fullbordandet av EU:s inre marknad för el och naturgas. Fokus i det europeiska arbetet har varit samarbetet kring hantering av överbelastning i elnäten samt om utformningen av riktlinjer för kompensationsmekanismer för överföring av el mellan länder. har samverkan inom ramen för NordREG fördjupats och tydliga mål och prioriteringar för framtida samarbete har tagits fram. slog NordREG fast fyra strategiska mål för dess fortsatta arbete avseende den nordiska marknaden. Dessa strategiska mål är en gemensam nordisk slutkundsmarknad där elanvändarna fritt kan byta elleverantör, en välfungerande grossistmarknad med konkurrenskraftiga priser, försörjningstrygghet samt effektiv reglering av stamnätsorganisationerna. I detta samarbete har ett antal rapporter tagits fram bl.a. som en följd av de nordiska energiministrarnas möte på . En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning skall kunna upprätthållas. Den tidigare regeringen förtydligade 2001 Svenska kraftnäts roll och ansvar i denna fråga i verkets regleringsbrev. svarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv. Därefter skall frågan om att upprätthålla effektbalansen genom en marknadsbaserad lösning. Som i ett led i arbetet med att hantera effektfrågan efter 2008 har redovisat rapporten av uppdrag beträffande effektbalansen vid extrema förbrukningstoppar efter (dnr. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 M2006/1806/E). I rapporten redogör för bedömningen att det behövs en effektreserv under , dvs. även efter 2008 när den nuvarande lagen upphör. anser dock inte att nuvarande system för effektupphandling skall förlängas. Istället förordar en modell som innebär att de balansansvariga i en övergångslösning gemensamt svarar för att en effektreserv kan tillhandahållas. Finansieringen skall ske gemensamt av de balansvariga företagen. har i sin årliga redovisning till regeringen redovisat rapporten Den svenska effektbalansen vintrarna 2005/06 och 2006/2007 (dnr. M2006/3285/E). uppger att det /2006 fanns goda marginaler i både produktions- och överföringskapacitet. Prognosen för den kommande vintern är god. har avlämnat rapporten ström, En utredning om Stor-Stockholms framtida stam- och regionnät M2005/2474/E). Rapporten utgör en delredovisning av Svenska kraftnäts uppdrag att utreda utformningen av framtida kraftledningsnät. Slutredovisning skall ske . I budgetpropositionen framhöll den tidigare regeringen att ambitionen skall ökas när det gäller insatser för att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter, vilka kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. fick därför i uppdrag av den tidigare regeringen att utreda i vilken omfattning och på vilket sätt verket kan medverka i och stödja teknisk forskning, utveckling och demonstration inom dels allmänna eltekniska områden, dels teknikområden av direkt betydelse för elöverföring och distribution. delredovisade uppdraget (dnr. M2005/2962/E). Uppdraget har slutredovisats med rapporten kraftteknisk samverkan (dnr. M2005/5339/E). Rapporten bereds inom . På internationell nivå bedriver ett omfattande arbete inom de nordiska stamnätoperatörernas , och på europeisk nivå genom ETSO (Operators). Flera frågor står på Nordels dagordning bl.a. möjligheten att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 skapa en nordisk slutkundsmarknad, hantering av överföringsbegränsningar, planering och genomförande av de fem prioriterade ledningarna som tidigare föreslagits av Nordel samt en plan för nästa steg i utbyggnaden av stamnätet i . En proposition om en ny konsumentpolitisk strategi lämnades till , Trygga konsumenter handlar hållbart Konsumentpolitikens mål och inriktning (prop. 2005/06:105). Propositionen behandlades av (bet. 2005/06:LU33, rskr. 2005/06:377). Elmarknaden är ett område där frågor med konsument- och konkurrensanknytning behandlats. redovisade rapporten av uppdrag att analysera förekomsten och behovet av konsumentinformation på de konkurrensutsatta marknaderna (dnr. N2005/8852/NL). Rapporten är en uppföljning av tidigare års studier av el-, tele- och transportmarknaden. I rapporten redovisar att de största problemen för konsumenterna på elmarknaden nu till en del är åtgärdade eller håller på att åtgärdas, medan andra fortfarande kvarstår och utgör störningar på elmarknaden (se vidare utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik). föreskrifter om prisinformation trädde i kraft . I föreskrifterna krävs bl.a. att jämförpriser på el införs. Detta kommer att öka konsumenternas möjligheter att erhålla information och jämföra priser på elmarknaden. redovisade rapporten i (dnr. N2005/10414/NL). I rapporten beskrivs hur konkurrensen utvecklats inom för konsumenterna ekonomiskt viktiga områden (bl.a. elmarknaden) och olika konkurrenshinder identifieras. Vidare beskrivs internationaliseringens betydelse för konkurrensen och det redogörs för några po- tentiellt konkurrensbegränsande fenomen. I rapporten görs även bedömningar av hur konkurrensen kan förbättras till nytta för konsumenterna på elmarknaden, inledde också en förstudie om konkurrensen på elmarknaden. Avsikten är att belysa eventuella konkurrensproblem och få information som kan leda till en bättre konkurrens på elmarknaden (se vidare utgiftsområde 24 Näringsliv). I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen i fredstid är extrema väderförhållanden samt sabotage mot vitala delar av elsystemet. Sådana händelser kan leda till stora konsekvenser i samhället genom omfattande elavbrott. Fredstida störningar i elförsörjningen, som drabbar elkunder i form av elbortfall sammanhänger oftast med fel i elnäten på grund av storm eller snöoväder. Störningar i stam- och regionnät förekommer, men de medför sällan elbortfall för elkunder. Extrema väderförhållanden kan medföra omfattande skador och särskild kraftsamling av reparationsresurser kan krävas för att återställa elsystemets funktion. Standarden på de svenska ledningsnäten är generellt sett hög med låga avbrottsfrekvenser och relativt korta avbrottstider. Elsystemet är dock sårbart och svårt att skydda från omfattande och målmedveten förstörelse. Organiserade angrepp mot vitala anläggningar kan medföra svåra störningar i elsystemet och kräva omfattande insatser för att återställa systemets funktion. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att vid svåra påfrestningar på samhället i fred och under höjd beredskap kunna tillgodose totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft. Insatser har gjorts för investeringar i anläggningar, för åtgärder inom drift och underhåll, för forskningsinsatser samt för utveckling och utredning- Inom området har vidare fortsatt verksamhet bedrivits för planering och uppföljning, för utbildning och övning, samverkan och information samt för internationell verksamhet. skall driva ett kostnadseffektivt telenät med hög säkerhet. Telenätet skall användas för övervakning av och kommunikation i det egna elstamnätet. har ytterligare utbyggnad av optofiber gjorts. Detta arbete kommer även att fortsätta . Successivt flyttas då teletrafiken över från äldre teknik till den modernare allt eftersom utbyggnaden av optonätet framskrider. inleds även arbete med förnyelse av Svenska kraftnäts drifttelefonnät, som innebär en övergång till IP- telefoni. Bärare till det nya drifttelefoninätet blir ett WAN-nät som i sin tur är baserat på optofibernätet. WAN-nätet är under utbyggnad och kommer vid slutet av 2006 att sammanbinda över 100 stationer i stamnätet. Elmarknaden har sedan elmarknadsreformen genomfördes genomgått stora förändringar. Reformen bedöms ha inneburit effektivitetsvinster både för samhället i stort och för konsumenterna. Den svenska elmarknaden bedöms vara en relativt väl fungerande och effektiv marknad, inte minst i jämförelse med övriga Eu- ropa. Det är dock bl.a. angeläget att marknadens funktioner och förutsättningarna för konkurrens kan förbättras, liksom att öka de mindre kundernas möjligheter att agera på marknaden. Tendensen är att en allt större andel av handeln med el sker via spotmarknad. omsattes () av all el som förbrukades i via elbörsen, en ökning . visade fortsatt ökning för handeln på den finansiella marknaden. Handeln uppgick till , vilket innebär att handeln ökade jämfört med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ökade vattenkraftproduktionen i kraftigt jämfört med , medan både kärnkraftsproduktionen och värmekraftsproduktionen minskade. Vindkraftsproduktionen ökade i förhållande till 2004. Vattenkraftsproduktionen var något högre än 2005, men har därefter minskat och har produktionen varit lägre än , till följd av låg tillrinning till vattenmagasinen. Underskottet i de nordiska vattenmagasinen uppgick till ca . Fyllnadsgraden är därmed nere på , vilket kan jämföras med den normala nivån vid som är . Kärnkraftsproduktionen i har varit stabil fram . har dock flera kärnkraftsreaktorer varit avstängda med anledning av identifierade fel i Forsmark. Även om avstängningarna inte bedömts utgöra fara för elförsörjningen, har de föranlett ökad import av el från övriga nordiska länder samt och . Värmekraftsproduktion har varit något lägre än produktionen , medan värmekraftsproduktionen ökat som en konsekvens av de avstängda kärnkraftsreaktorerna. Vindkraftsproduktionen var fram till och med augusti månad lägre än året innan på grund av sämre vindförutsättningar. Det genomsnittliga priset på spotmarknad 1996 var per kWh. Därefter sjönk priset kraftigt ända fram till slutet av 2000 då priset var per kWh. Prisfallet kan främst förklaras av riklig nederbörd under dessa år, men också av ökad konkurrens på den gemensamma elmarknaden. vände trenden och priset steg. Det högsta genomsnittspriset sedan avregleringen inträffade då priset var per kWh. vände trenden och genomsnittspriset sjönk till per kWh. har det genomsnittliga systempriset varit per kWh. Den goda vattentillrinningen medförde att kunde exportera närmare el. till har priset däremot stigit kraftigt och i genomsnitt har systempriset uppgått till per kWh. Det finns en tydlig koppling mellan elpriset och vattenkraftens produktionsförutsättningar, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vilket kan förklaras med att ju mer vattenkraft som finns till förfogande, desto mindre elproduktion behövs från produktionsanläggningar med högre kostnader (, indikator 18). var mycket nederbördsrikt och det producerades ca mer vattenkraft i jämfört med ett normalt år. Trots det sjönk inte priserna. Ef- fekterna av högre bränslepriser och av utsläppshandeln som kraftigt påverkade elpriserna uppåt i resten av fick dock inte fullt genomslag i till följd av den ökade produktionen. /2006 har det skett en dramatisk ökning av kraftpriset på el, vilket berott på höga bränslepriser, en ny marknad för utsläppsrätter med höga priser, en lång och kall vinter och en bristande vattentillrinning samt avstängda kärnkraftsreaktorer . Fram har varit nettoimportör av drygt el. Aktiva konsumenter är en förutsättning för en effektiv och fungerande marknad. Tendensen är att rörligheten på elmarknaden ökar. har av kunderna bytt elleverantör eller omförhandlat elpriset med sin befintliga leverantör (indikator 7). genomfördes ca 30 000 leverantörsbyten . Av dessa stod hushållskunderna för . sex första månader har det i genomsnitt skett ca 38 000 byten . har slutkundspriserna påverkats till följd av den rådande situationen på marknaden. Enligt Energimarknadsinspektionens Årsrapport (dnr. M2006/990/E) sjönk elpriset för tillsvidareavtal för samtliga kundgrupper . Två tredjedelar av elhandlarna sänkte priset i sina tillsvidareavtal. Statistik över för villa med elvärme visar att slutkundspriserna (elenergi) generellt stigit för samtliga avtalsformer. En bidragande orsak till de ökade elpriserna är ökade energiskatter som en följd av den gröna skatteväxlingen. Marknadsandelen för de tre största elproducenterna i (, E.ON och Fortum) är på den nordiska elmarknaden . har denna marknadsandel varit relativt . Med som marknad är elproduktionen betydligt mer koncentrerad. Marknadsandelen för de tre största elproducenterna i i förhållande till den totala svenska elproduktionen har ökat något, från till (indikator 19).