prop · GU03115 · 2007-04-27 00:00:00 — Enligt artikelns nästa punkt skall värdepappersföretaget meddela den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten i vilka andra medlemsstater man avser vidta sådana underlättande åtgärder. Myndigheten skall inom en månad vidarebefordra dessa uppgifter till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten. Myndigheten skall också på begäran från myndigheten i värdmedlemsstaten inom rimlig tid lämna uppgifter om vilka av MTF:ens deltagare som är etablerade i värdmedlemsstaten. Bestämmelser med detta innehåll bör därför införas i den nya lagen. De angivna artiklarna i MiFID gäller även de fall då en börs driver en MTF. Den situationen behandlas nedan i avsnitt 10.3. För att det ska vara fråga om sådana underlättande åtgärder som kräver underrättelse måste det som utredningen konstaterat vara fråga om någorlunda ingripande åtgärder. Enbart ett tillhandahållande av dataprogramvaror över gränserna för att underlätta eller möjliggöra fjärrmedlemskap torde inte vara att anse som sådana åtgärder som kräver underrättelse. Det skulle knappast vara möjligt för värdepappersföretaget att vara helt säkert på i vilken medlemsstat programvaran används, vilket således skulle försvåra en korrekt underrättelse. För att värdepappersföretaget skall vara skyldigt att underrätta den behöriga myndigheten bör det alltså vara fråga om åtgärder som företaget har full kontroll över, och som innebär fysiska arrangemang i en annan medlemsstat. Om företaget t.ex. inrättar ett kontor med terminaler som står i förbindelse med handelssystemet eller dylikt bör underrättelseskyldighet föreligga. Det förtjänar att nämnas att det inom CESR pågår ett arbete om Europapasset enligt MiFID där bl.a. innebörden av underlättande åtgärder diskuteras. Resultatet av detta arbete kan komma att påverka synen på vilka åtgärder som är underlättande i MiFID:s mening. För genomförandet av MiFID bör en Prop. 2006/07:115 bestämmelse införas som tydliggör att ett utländskt värdepappersföretag som driver en MTF inom EES inte behöver tillstånd för att driva investeringsverksamhet för att vidta sådana underlättande åtgärder här. Vi föreslår också en ändring som inte har sin grund i MiFID, nämligen att ett tillstånd till filialetablering för företag utanför EES fortsättningsvis skall kräva att den behöriga myndigheten i företagets hemland har medgett att etablering sker här. Bakgrunden till detta är att en motsvarande bestämmelse finns i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. I förarbetena till den bestämmelsen anfördes att ett sådant villkor framstår som rimligt mot bakgrund av att tillsynen över filialen är ett gemensamt ansvar för och den behöriga myndigheten i hemlandet. Samma skäl gör sig gällande även beträffande nu aktuella filialer. Slutligen återfinns i artiklarna 3335 i MiFID bestämmelser om värdepappersföretagens rätt till tillträde till reglerade marknader i andra medlemsstater, central motpart och andra system för clearing och avveckling i dessa samt rätt för deltagare vid reglerade marknader att välja avvecklingssystem och för den som driver en MTF att välja system för clearing och avveckling i andra medlemsstater. Nuvarande bestämmelser om tillträde till börser, auktoriserade marknadsplatser och clearingorganisationer finns i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. Dessa bestämmelser ställer inte upp några särskilda krav på utländska värdepappersföretag och är därmed förenliga med MiFID. Rätten för deltagare vid reglerade marknader att välja system behandlas i avsnitt 14. Artikel 35, som förbjuder medlemsstaterna att under vissa förutsättningar hindra den som driver en MTF att välja avvecklingssystem, behöver inte genomföras genom särskilda bestämmelser, men hänsyn till artikelns innebörd måste som utredningen påpekat tas vid utformningen av reglerna om MTF:er. anser att det bör införas en bestämmelse som möjliggör för utländska företag att öppna representationskontor i och att det tydligt bör regleras vilken verksamhet som representationskontoret får bedriva. har hänvisat till bestämmelserna i tjänsteliberaliseringsstadga och till 4 kap. 6 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Representationskontor kan beskrivas som kontor som representerar t.ex. ett värdepappersföretags huvudkontor i ett annat land för att främja och representera värdepappersföretaget samt dess tjänster och verksamheter. Kontoret utför inte investeringstjänster eller investeringsverksamhet. Regeln om representationskontor i s.k. invisiblestadga har ansetts uppfylld för värdepappersföretagen även utan en uttrycklig lagbestämmelse i frågan. Tillräckliga skäl för att införa en sådan bestämmelse i lagen har inte bedömts föreligga. Regeringens förslag: En börs skall underrätta om den avser att vidta åtgärder i ett annat land inom EES för att underlätta för deltagande i handeln vid en reglerad marknad eller MTF från det skall inom en månad vidarebefordra informationen till den behöriga myndigheten i det andra landet. skall även på begäran lämna uppgifter till den senare myndigheten om deltagare från det landet. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens men saknar en bestämmelse om att på begäran skall lämna uppgifter till en behörig myndighet i ett land inom EES där en börs vidtagit underlättande åtgärder om deltagare från det landet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. ser positivt på att det införs en tydlig möjlighet för reglerade marknader att inrätta filialer och understryker vikten av att denna möjlighet ges även i förhållande till andra länder inom EU för att skapa konkurrensneutralitet. Vidare har angett sig stödja uppfattningen att en filial bör innefattas i artikel 42.6 i MiFID samt framfört önskemål om att möjligheten att inrätta filialer analyseras på nordisk basis för att underlätta gränsöverskridande verksamhet. undrar varför svenska företag inte ges rätt att driva en reglerad marknad utomlands via filial. Skälen för regeringens förslag: Enligt artiklarna 31.5 och 42.6 i MiFID skall marknadsplatsoperatörer respektive reglerade marknader tillåtas att i andra medlemsstater vidta lämpliga åtgärder för att underlätta deltagande i handeln på distans. Bestämmelserna motsvarar vad som gäller för värdepappersföretag som driver MTF, något som har behandlats ovan i avsnitt 10.2. Där utvecklas vad som bör anses som underlättande åtgärder i direktivets mening. En avsikt att vidta sådana underlättande åtgärder skall vidare enligt MiFID anmälas till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten. Den myndighet som mottar en sådan anmälan skall inom en månad vidarebefordra informationen till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten. Myndigheten skall också på begäran från den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten inom rimlig tid lämna uppgifter om vilka av den reglerade marknadens deltagare som är etablerade i värdmedlemsstaten. Även dessa bestämmelser överensstämmer med de som gäller för värdepappersföretagen. Som utredningen har påpekat kan även de reglerade marknadernas verksamhet sägas ha gränsöverskridande inslag när deltagarna befinner sig i andra medlemsstater. Någon rätt för en reglerad marknad att med stöd av sitt hemlandstillstånd etablera en filial i en annan medlemsstat ger emellertid inte MiFID, utan Europapassen är reserverade för värdepappersföretagens verksamhet. Vi delar således inte Stockholmsbörsen AB:s tolkning av artikel 42.6. Lagregler om utländska företags etablering av filial i finns i lagen om börs- och clearingverksamhet. Möjligheten för svenska företag att etablera filialer i andra länder regleras i respektive lands lagstiftning. Det finns inte utrymme att i enlighet med önskemålet från i detta lagstiftningsärende närmare analysera hur gränsöverskridande verksamhet för reglerade marknader skall kunna underlättas inom i detta avseende. Det finns i nuvarande reglering inget som skulle hindra en utländsk reglerad marknad eller den marknadsplatsoperatör som driver en MTF från att vidta underlättande åtgärder enligt artikel 42.6 respektive artikel 31.5 i MiFID i . Några lagregler om detta behöver därför inte införas. Det finns inte heller några regler om att en marknadsplatsoperatör som driver en reglerad marknad eller MTF i skall underrätta om åtgärder som skall vidtas i en annan medlemsstat. En sådan skyldighet för den marknadsplatsoperatör som driver en reglerad marknad eller en MTF i måste däremot införas, liksom en skyldighet för att vidarebefordra informationen till värdmedlemsstaten. Slutligen bör införas en bestämmelse, motsvarande den beträffande värdepappersföretagen, enligt vilken på begäran av den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten skall lämna uppgifter om vilka av deltagarna som är etablerade i värdmedlemsstaten (jfr avsnitt 10.2). MiFID innehåller vidare i artikel 46 en bestämmelse enligt vilken medlemsstaterna inte skall hindra reglerade marknader från att träffa lämpliga överenskommelser med clearingorganisationer i andra medlemsstater. Den behöriga myndigheten i en medlemsstat kan dock motsätta sig sådana arrangemang, om det är nödvändigt för att den reglerade marknaden skall fungera korrekt. I skulle man i teorin kunna tänka sig att skulle motsätta sig att en svensk börs samarbetade med en clearingorganisation i en annan medlemsstat genom att inspektionen vidtog sanktioner mot börsen, t.ex. under åberopande av att samarbetet strider mot den föreslagna allmänna regeln om hur en börs skall driva sin verksamhet (tidigare sundhetsregeln). I den mån detta vore berättigat för att den reglerade marknaden skulle fungera korrekt vore ett sådant ingripande förenligt med artikel 46. I den mån ingripandet inte vore berättigat skulle det inte vara förenligt med vare sig den svenska lagen eller artikel 46 i MiFID. Vi delar därför utredningens bedömning att det inte behövs någon särskild bestämmelse för att genomföra artikel 46 i svensk rätt. Enligt artikel 47 i MiFID skall varje medlemsstat upprätta en förteckning över de reglerade marknader för vilka den är hemmedlemsstat. Förteckningen, och ändringar i den, skall sändas till övriga medlemsstater och kommissionen. Kommissionen skall offentliggöra en förteckning över samtliga reglerade marknader och på sin webbplats offentliggöra och uppdatera förteckningen varje gång medlemsstaterna meddelar ändringar. En motsvarande bestämmelse finns i artikel 16 i ISD. Bestämmelsen i ISD föranledde inte någon uttrycklig bestämmelse i lag eller förordning. Något skäl att införa en bestämmelse i frågan har inte framkommit. Genom MiFID införs krav på genomlysning åtminstone beträffande transaktioner med aktier som tagits upp till handel på en reglerad marknad. Syftet är att tillgodose marknadsaktörernas behov av information om genomförda transaktioner och aktuella affärsintressen, oavsett om dessa transaktioner eller affärsintressen kommer till uttryck på reglerade marknader, på MTF:er, genom systematiska internhandlare eller genom värdepappersinstitut som inte är systematiska internhandlare och som utför transaktioner utanför dessa handelsplatser. Direktivets krav på genomlysning skall främja konkurrensen mellan handelsplatser i syfte att öka investerarnas valmöjligheter, stimulera förnyelse, sänka transaktionskostnaderna och effektivisera marknadernas prisbildning. Tillräcklig genomlysning bidrar till att upprätthålla både konkurrens mellan handelsplatser och en effektiv prisbildning i samband med fragmentering av handeln som annars riskerar att få negativa konsekvenser i dessa avseenden. Det finns omständigheter som motiverar undantag från direktivets krav på snabb information före och efter handel (skäl 5 i genomförandeförordningen). De nya kraven på genomlysning och de närmare omständigheterna för när undantag kan komma i fråga behandlas i följande avsnitt (se även avsnitt 6.4). MiFID innebär i flera fall en EU-harmonisering av genomlysningen. Huvudregeln är att information om anbud och priser m.m. skall lämnas . MiFID och genomförandeförordningen innehåller emellertid ett flertal undantag från denna regel. Krav på information före och efter handel gäller aktier upptagna till handel på en reglerad marknad, oavsett var handeln sker. Tanken är att harmonisera genomlysningen och att ge marknadens aktörer möjlighet att handla till de bästa villkoren. Bestämmelserna om en hög nivå för genomlysningen är också ett viktigt komplement till reglerna om bästa orderutförande. Genom att information om kurser och avslut finns lätt tillgängliga har såväl kunderna som den behöriga myndigheten en möjlighet att på ett enkelt sätt kontrollera om en transaktion har skett i enlighet med uppställda regler. Genomlysningsreglerna i MiFID är uppdelade i krav på offentliggörande av information före respektive efter handel. Bestämmelserna är något annorlunda utformade beroende på om handeln skett vid en reglerad marknad alternativt MTF eller om handeln utförts av ett värdepappersinstitut i egen regi t.ex. mot det egna lagret eller genom sammanförande av kunders order. I 2 kap. 1 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet anges som en av flera förutsättningar för auktorisation att en börs skall bedriva sin verksamhet så att verksamheten kan anses vara sund. Därvid skall börsen bl.a. tillämpa principen om god genomlysning som innebär att de som deltar i handeln får en snabb, samtidig och korrekt information om handeln och att allmänheten får tillfälle att ta del av sådan information. Närmare bestämmelser om information såväl före som efter handel finns i 4 kap. 3 § samma lag. Enligt paragrafen skall informationen om kurser och omsättningsuppgifter för de finansiella instrument som noteras vid en börs offentliggöras , om inte med hänsyn till handelns effektivitet tillåter något annat. I 7 kap. finns liknande bestämmelser för en auktoriserad marknadsplats. En skillnad är dock att det för en auktoriserad marknadsplats inte föreligger något krav på omedelbarhet. I stället skall informationen sammanställas och offentliggöras i den ordning och omfattning som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, föreskriver. har i sina föreskrifter (FFFS 1995:43) om inregistrering av fondpapper m.m. närmare angett vilken information som skall offentliggöras, bl.a. när det gäller kurser och omsättning. I 3 kap. i dessa föreskrifter stadgas, vad gäller börserTPF18FPT, att offentliggörande av kurser och omsättningsuppgifter för varje finansiellt instrument skall ske elektroniskt och anses ha skett genom att dessa av börsen hålls tillgängliga för spridning till etablerade informationsföretag. När det gäller köp- och säljbud skall information om orderdjupet om den tillhandahålls i förväg vara tillgänglig handeln pågår. Offentliggörandet av varje avslut skall enligt huvudregeln innehålla uppgifter om beteckningen på det finansiella instrument som köpts och sålts, datum och tid för affären, pris, ränta eller kurs, kan, om det finns särskilda skäl, efter särskild ansökan från en börs medge dispens från de i föreskrifterna angivna minimikraven avseende uppgifter som skall offentliggöras, om det är motiverat med hänsyn till effektiviteten i handeln. Dessutom har inspektionen medgett undantag från kravet på omedelbarhet vad gäller avslut i skuldebrev samt i termins- och optionskontrakt avseende skuldebrev, dvs. instrument som handlas på penning- och obligationsmarknaden. Information om priser och omsättning rörande dessa instrument skall offentliggöras dagen efter affärsdagen. För dessa instrument finns också särskilda bestämmelser om vilka uppgifter offentliggörandet skall innehålla. Anledningen till undantaget är att dessa instrument har en annan marknadsstruktur; det är färre och till övervägande del professionella aktörer som handlar i instrumenten och handeln är, till skillnad från börshandeln, inte orderdriven utan prisdriven. 18TP PT Föreskrifterna i 3 kap. reglerar endast sådan information som avses i 4 kap. 3 § lagen om börs- och clearingverksamhet. Föreskrifterna är således inte tillämpliga för auktoriserade marknadsplatser och några andra föreskrifter i frågan som gäller för auktoriserade marknadsplatser finns inte. 11.3Informationskrav på reglerade marknader och MTF:er 11.3.1Information före och efter handel Regeringens förslag: Börser och värdepappersinstitut som driver en reglerad marknad eller MTF skall offentliggöra information om handel med de finansiella instrument som har tagits upp till handel på den reglerade marknaden respektive handlas på MTF:en i en utsträckning som, med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, säkrar en god genomlysning. För aktier upptagna till handel på en reglerad marknad skall börser och värdepappersinstitut som driver en reglerad marknad eller MTF offentliggöra aktuella köp- och säljbud samt orderdjup vid dessa priser, respektive pris, volym och tidpunkt för transaktioner som har genomförts. Informationen skall göras tillgänglig för allmänheten på rimliga affärsmässiga villkor fortlöpande marknaderna normalt är öppna, respektive . Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker utredningens förslag. riksbank och ser positivt på att de föreslagna reglerna för genomlysning ansluter till MiFID:s minimiregler och i nuvarande läge inte utsträcks till räntebärande instrument. Skälen för regeringens förslag: Enligt MiFID behöver medlemsstaterna inte tillämpa direktivets bestämmelser om genomlysning för andra instrument än aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad. Bestämmelserna i lagen om börs- och clearingverksamhet gäller emellertid för alla finansiella instrument som är noterade vid en börs. Det är därför lämpligt att överväga vilka konsekvenser en minskad genomlysning av handeln med andra finansiella instrument än aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad skulle få. Nya regler som går längre än vad som krävs enligt MiFID bör, som tidigare slagits fast, inte införas utan starka skäl. Det ligger ett värde i att den som vill driva en reglerad marknad eller MTF ges möjlighet att själv skapa system och regelverk som passar just den marknadens mål och inriktning. Ett alltför detaljerat regelsystem skulle kunna allvarligt minska intresset för att starta och driva alternativa marknadsplatser. riksbank och ser positivt på utredningens förslag att reglerna för genomlysning skall ansluta till direktivets minimiregler, medan ser risker för genomlysningen av handeln med andra instrument än aktier upptagna till handel på en reglerad marknad. Att genomgående ersätta dagens krav på genomlysning med MiFID:s minimikrav skulle, i enlighet med vad flera remissinstanser har framfört, medföra en betydande avreglering vad gäller andra instrument än aktier upptagna till handel på en reglerad marknad. För att motverka risken för försämrad genomlysning jämfört med nuvarande förhållanden föreslås därför att en bestämmelse införs i den nya lagen som innebär att börser och värdepappersinstitut som driver en MTF skall offentliggöra information om handel även med andra finansiella instrument än aktier som har tagits upp till handel på en reglerad marknad, i en utsträckning som med hänsyn till verksamhetens art och omfattning säkrar en god genomlysning, både före och efter handel. Därmed kan tillämpningen av MiFID:s bestämmelser begränsas till aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, utan att genomlysningen skall behöva försämras jämfört med vad som redan gäller. Tilläggas kan att kommissionen enligt artikel 65.1 i MiFID senast efter det att direktivet trätt i kraft skall rapportera till och rådet om direktivets informationskrav före och efter handel bör utvidgas till att även gälla andra finansiella instrument än aktier. Artiklarna 29.1 och 44.1 i MiFID ställer krav på den som driver MTF:er och reglerade marknader att offentliggöra aktuella köp- och säljbud samt orderdjup vid dessa priser. Informationen skall göras tillgänglig för allmänheten på rimliga affärsmässiga villkor, fortlöpande marknaderna normalt är öppna. Skyldigheten gäller endast aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad. Av uttrycket åtminstone i de nämnda artiklarna och av skäl 46 i MiFID, framgår att medlemsstaterna fortfarande har möjlighet att tillämpa direktivets krav på andra finansiella instrument. De svenska bestämmelserna i lagen om börs- och clearingverksamhet och föreskrifter uppfyller MiFID:s krav, utom vad gäller kravet på information om orderdjupet. Enligt de svenska bestämmelserna kan börsen själv besluta om denna information skall tillhandahållas (jfr 3 kap. 4 § i föreskrifter om inregistrering av fondpapper m.m.). Enligt artiklarna 29.1 och 44.1 i MiFID är huvudregeln att sådan information skall offentliggöras. Det föreligger således en saklig skillnad mellan MiFID och den svenska regleringen i denna del. Den nya lagen måste därför utöka informationsskyldigheten till att även avse orderdjup. En sådan skärpning torde inte medföra någon faktisk förändring för börserna, eftersom dessa regelmässigt tillhandahåller information om orderdjup i sina system . Kommissionens genomförandebestämmelser innehåller regler för den information som skall offentliggöras, när det gäller aktier upptagna till handel på en reglerad marknad. Exempelvis skall en orderdriven marknad fortlöpande offentliggöra de fem bästa köp- och säljbuden, medan en prisdriven marknad på motsvarande sätt skall offentliggöra alla marknadsgaranters bästa köp- och säljbud (artikel 17 i genomförandeförordningen). När det gäller aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad skall den börs som driver en reglerad marknad och värdepappersinstitut eller börs som driver en MTF offentliggöra priser, volymer och tidpunkter för transaktioner som har genomförts i deras system (artiklarna 45.1 respektive 30.1 i MiFID). Uppgifterna skall offentliggöras på rimliga affärsmässiga villkor och så nära realtid som möjligt. Av artikel 29 i genomförandeförordningen framgår att uppgifterna under alla förhållanden skall offentliggöras efter det att transaktionen genomförts. Det bör poängteras att huvudregeln är att informationen skall offentliggöras så nära realtid som det är tekniskt möjligt och att det således inte är tillåtet att vänta med offentliggörandet, ens inom den angivna tidsgränsen (jfr skäl 18 i genomförandeförordningen). Kravet gäller dock inte uppgifter om transaktioner som genomförts på en MTF och som har offentliggjorts i en reglerad marknads system. Utöver ovan nämnda information skall det i förekommande fall offentliggöras bl.a. om avslutet var ett s.k. manuellt avslut (negotiated transaction) och om transaktionen skett till andra villkor än aktiens aktuella marknadspris (artikel 27.1 i genomförandeförordningen). MiFID:s bestämmelser om offentliggörande av pris, volym och tidpunkt för transaktioner överensstämmer med de bestämmelser som redan gäller för börser genom lagen om börs- och clearingverksamhet och föreskrifter. Kraven gällande särskild notering, i förekommande fall, av avslut och transaktioner som skett till andra villkor än aktiens aktuella marknadspris är dock en nyhet jämfört med dagens regler. Dessa krav blir direkt gällande i svensk rätt eftersom föreskriften ges i förordningsform.TPF19FPT Som föreslagits ovan skall MiFID:s minimibestämmelser om aktier som har upptagits till handel på en reglerad marknad kompletteras med ett generellt verkande krav på god genomlysning som skall gälla även andra finansiella instrument än aktier som har tagits upp till handel på en reglerad marknad. Detta gäller även information efter handel. Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldigheten för börser som driver en reglerad marknad eller MTF och värdepappersinstitut som driver en MTF, att offentliggöra information om andra finansiella instrument än aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad.