prop · GU031d21 · 2007-01-01 00:00:00 — Av analyserna framkommer även att ökad nederbörd, höjd grundvattennivå, ökade flöden, översvämningar och erosion kommer att leda till att föroreningar lättare lakas ut och sprids i större omfattning än . SGI konstaterar i handlingsplanen att en stor del av samhällets omställning för att möta ett förändrat klimat rör geotekniska och miljögeotekniska frågor kring mark och vatten. Redan i dagens klimat krävs åtgärder för att minska risker och motverka skador och behoven förstärks av ett förändrat klimat. I handlingsplanen anger SGI därför konkreta åtgärder som kan bidra till säkrare och effektivare lösningar både . Förslaget bereds inom . För kommunerna är den fysiska planeringen ett av de viktigaste instrumenten för att åstadkomma en hållbar utveckling. Enligt PBL skall varje kommun ha en aktuell översiktsplan för hela kommunen. Kommunfullmäktige skall minst en gång under varje mandatperiod ta ställning till översiktsplanens aktualitet. Översiktsplaneringen har en central roll för PBL:s funktion. Detta förhållande understryks inte minst i slutbetänkande. Kommittén föreslår dessutom att översiktsplanen skall ges en ökad tyngd och bli mer strategiskt inriktad. har gjort en sammanställning över översiktsplaneläget i kommunerna. Av sammanställningen framgår att av landets kommuner fortfarande, efter det att kravet på en kommuntäckande plan lades fast, ännu inte har antagit någon andra generationens översiktsplan. Antalet kommunomfattande översiktsplaner som antagits framgår av tabell 3.5 nedan. Tabell 3.5 Antalet antagna kommunomfattande En aktuell, väl genomarbetad och lokalt förankrad översiktsplan utgör ett viktigt underlag för den fortsatta, mera genomförandeinriktade planeringen för olika ändamål som bostäder eller infrastruktur av olika slag. har redovisat förslag som möjliggör en ökad användning av översiktsplaneinstitutet. Kommittén föreslår bl.a. att det ges ett uttryckligt lagstöd för att den kommunomfattande översiktsplanen skall kunna ändras genom geografiska fördjupningar eller genom särskilda tillägg för särskilda verksamheter eller intresseområden. Kommittén föreslår också att reglerna för förfarandet vid utarbetandet av en översiktsplan skall förenklas. Dessa förhållanden kommer att ägnas fortsatt uppmärksamhet inför den förestående reformeringen av plan- och bygglagstiftningen. Skillnader i landet och ökat regionalt beroende Skillnaden i befolkningsutveckling, tillväxt och möjlighet till sysselsättning är stor mellan olika delar av landet. Utvecklingen har av flera skäl medfört att människor i sin vardag färdas över allt större områden jämfört med förhållandena för sedan. Antalet lokala arbetsmarknader i landet, dvs. geografiskt sammanhängande områden där människor både bor och arbetar, minskar och endast ett 50-tal kommuner utgör en egen lokal arbetsmarknad. Detta har medverkat till en ökad medvetenhet om regionala beroenden och en ny syn på arbetet för regional och lokal utveckling. Inriktningen är ofta att skapa förutsättningar för en regionförstoring, d.v.s. större sammanhängande arbetsmarknads-, bostads- och serviceregioner. För kommunerna innebär dessa tendenser nya utmaningar som präglar den fysiska planeringen och byggandet och som innebär ökade krav på samverkan mellan kommuner. I över hälften av länen har väsentliga delar av ansvaret för den regionala utvecklingen överförts från till s.k. självstyrelseorgan eller nya kommunala samverkansorgan. Framväxten av den nya regionala utvecklingspolitiken med nya aktörer på den regionala nivån ställer kommunernas fysiska översiktsplanering inför nya utmaningar. Många kommuner ser ett behov av att utveckla ett mer strategiskt synsätt i sin övergripande planering för olika verksamhetsområden och i detta har den kommuntäckande översiktsplanen enligt PBL en viktig roll att spela. Det ökade regionala beroendet har också medverkat till nya former av mellankommunal samverkan i frågor som har anknytning till fysisk planering och byggande. Behovet är dock fortfarande stort av en ökad mellankommunal samverkan i många planeringsfrågor, t.ex. bostadsbyggande, handel, infrastruktur och vindkraft. har lämnat förslag till hur det ökade regionala beroendet skall kunna mötas av PBL:s planeringsinstrument. slutbetänkande bereds i . Statens roll och samlade överblick över den fysiska planeringen bostadsutskott har avgivit ett betänkande Plan- och byggfrågor (2005/06:BoU7) i vilket utskottet behandlar bl.a. ett antal motioner inom plan- och byggområdet samt om Uppsikt och Tillsyn i samhällsplaneringen (RiR 2005:12). konstaterade sammanfattningsvis att den statliga överblicken över den fysiska planeringen är bristfällig. Utskottet redovisar bedömningen att det pågående utvecklingsarbetet och regeringens ställningstaganden avseende och länsstyrelsernas roll i den fysiska planeringen inte bör föregripas. Vidtagna åtgärder ligger väl i linje med såväl överväganden som stora delar av motionärernas förslag. Avsikten är att, med stöd av den inomstatliga dialog som är under utveckling mellan , och länsstyrelserna, skaffa en bättre överblick över den fysiska planeringen och successivt förbättra rapporteringen till i planfrågor. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Redovisningen under verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling i denna budgetproposition är ett steg i den riktningen. 3.7.3Verksamhetsområde Byggande och förvaltning Hållbar bygg- och fastighetssektor har ett omfattande utredningsarbete genomförts för att klarlägga olika förhållanden inom bygg- och fastighetssektorn. En redovisning av en rad pågående insatser framgår av avsnitt 3.6.3. Inom byggområdet är ledtiderna långa d.v.s. tiden från myndighetsbeslut om bestämmelser och ekonomiska stödformer till att resultaten av genomförda åtgärder kan avläsas. har anvisat medel för att skapa ett underlag för att klarlägga hur byggnaderna är tekniskt utformade , t.ex. beträffande inomhusmiljö, isoleringsstandard, fel och skador m.m. samt att söka klarlägga samband mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Resultaten och effekten av Byggkostnadsforums arbete märks främst i den allmänna debatten och i vilken utsträckning Byggkostnadsforums resultat och pilotprojekt åberopas och refereras till. Byggkostnadsforum har i dessa avseenden fått ett brett genomslag i debatten, vilket också styrks av flera oberoende undersökningar samt flera uttalanden i media av olika experter på bygg- och bostadskostnadsfrågor. får Byggkostnadsforum även lämna stöd till projekt som avser andra upplåtelseformer än hyresrätt samt arbetslokaler eller lokaler dit allmänheten har tillträde, exempelvis skolor och vårdlokaler. Inriktningen skall dock i enlighet med den tidigare regeringens bedömning fortfarande främst vara fokuserad på projekt som söker få ned boendekostnaderna vid nybyggnad av hyresbostäder. har års utgång fattat beslut om stöd till pilotprojekt i sammanlagt 61 ärenden, varav 12 nya ärenden . Totalt har beviljats för pilotprojekt fram . Byggkostnadsforums pilotprojekt har under 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 åren 20002005 omfattat sju programområden. Dessa är industriellt byggande och/eller ny byggteknik, effektivare bygg- och förvaltningsprocess, upphandling och konkurrens, kompetensuppbyggnad och kunskapsöverföring, utveckling av projekt upplåtna med kooperativ hyresrätt, verktyg för styrning och uppföljning av byggprojekt och byggherrens roll och kompetens. Projektmedlen fördelar sig enligt diagrammet nedan. Diagram 3.4 Utbetalning till Byggkostnadsforums pilotprojekt, fördelat efter programområde Källa: Byggkostnadsforum, har tre nya programområden tillkommit. Dessa är ungdomars tillträde till bostadsmarknaden, upprustning och förnyelse av rekordårens bostadsförnyelse och andra upplåtelseformer än hyresrätt samt programområde arbetslokaler och lokaler dit allmänheten har tillträde, såsom skolor, vårdlokaler och dylikt. Energianvändningen i bostäder och lokaler tog beslut om nya byggregler avseende bl.a. energihushållning i byggnader. De huvudsakliga förändringarna är att kraven numera uttrycks som funktionskrav numera en specifika energianvändning redovisas i kWh/m2P P och år. För bostäder skall den specifika energianvändningen vara högst 110 kWh/m2P P och år i och högst 130 kWh/m2P P i norra , för lokaler är motsvarande krav 100/120 kWh/m2P .P Den faktiska energianvändningen skall sedan verifieras genom beräkning och mätning och anges i en energideklaration. Inom pågår en översyn med syfte att skärpa de generella energihushållningskraven för nya byggnader samt arbete med att utarbeta förslag till särskilda energihushållningskrav som skall gälla vid nybyggnad av eluppvärmda bostäder och lokaler. Syftet är att begränsa användningen av el för uppvärmningsändamål och andra effektdrivande lösningar. har tagit fram förslag på kompletterande föreskrifter som skärper kraven och har förslaget remitterats. Effekten av de ändrade energihushållningskraven i byggreglerna kan inte utläsas förrän tidigast om ett par . Enligt statistik från använder av byggnaderna el som uppvärmningskälla, gas, olja, förnybara energikällor och fjärrvärme. Diagram 3.5 Fördelningen av energianvändningen i För att hushållen skall minska användningen av el respektive olja för uppvärmning av bostadshus har den tidigare regeringen infört särskilda stöd för konvertering av direktverkande el respektive oljeuppvärmning. För resultatuppföljning av vidtagna åtgärder samt andra energibidrag och incitament som rör bygg - och fastighetssektorn se utgiftsområde 21 Energi. inkom 1 546 ansökningar om bidrag till åtgärder för radonsanering att jämföras med 2004 då 1 239 ansökning inkom. Det är fler ansökningar än 2004. Det genomsnittliga bidraget i ärenden som beslutades var att jämföras med 2004 då det uppgick till . Av dem som har sökt bidrag för radonsanering i egnahem enligt de nya reglerna har utfallet blivit följande: i de ärenden där radonkällan har varit markradon har radonhalten sänkts med i genomsnitt , från (Bq) till . som har gällt radon i byggmaterial har sänkningen varit i snitt , från till . I de ärenden där radonkällan har varit en kombination av både markradon och radon i byggmaterial har den genomsnittliga sänkningen varit 69 (98) procent från 642 till . Den svenska bostadssektorn står inför omfattande upprustnings- och renoveringsbehov. Detta ger en möjlighet till ett omfattande miljö- och energieffektiviseringsarbete för ett långsiktigt hållbart boende. Byggherren har ansvaret för att samhällskraven uppfylls och också för valet av byggprodukter, vilka i sin tur skall uppfylla samhällskraven. Utformning och funktion hos det samlade tillsyns- och kontrollsystemet, som skall bidra till att de tekniska egenskapskraven infrias, är ytterst betydelsefullt. Ett processtänkande i alla led av en eller anläggnings livstid krävs för att åstadkomma en hållbar byg- och fastighetssektor. Byggherrarna, beställarna och förvaltarna måste ha kompetensen att vid upphandling efterfråga konsulter, entreprenörer, m.m. som i sin tur har kunskap i olika avseenden som leder till hållbara byggnadsverk. Särskilt angeläget är det att få till stånd en god inomhusmiljö i lokaler där barn vistas mycket, t.ex. förskolor och skolor. Det finns dock goda exempel på ny- och ombyggnad som uttrycker ett hållbart byggande. Dessa exempel tillgodoser flera av kraven på långsiktigt effektiv användning av resurser som energieffektivitet, god inomhusmiljö och till rimliga boendekostnader. Kompetensnivån inom sektorn behöver höjas för att de goda exemplen skall kunna omsättas i mer allmän praktisk tillämpning. En fortsättning och utveckling av bl.a. det kompetensutvecklingsprogram som genomförs inom ramen för Bygga-Bo-dialogen är ett viktigt steg liksom förbättringar inom den reguljära utbildningen. Andra inslag med samma målsättning kan vara utbyte och information av ny kunskap, regeltillämpning och spridning av goda exempel. Systemet med tillsyn och kontroll behöver enligt den tidigare regeringens bedömning förbättras och frågorna har därför ingått i arbetet med översynen av plan- och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förslagen bereds i . gäller reviderade byggregler som innebär att de funktionskrav som ställs också skall vara verifierbara. Som exempel på detta kan nämnas att det är den faktiskt uppmätta energianvändningen som avses för att byggreglerna uppfyllts. Energieffektiviteten i det befintliga bostadsbeståndet kan förbättras avsevärt. Många byggnader står inför ett omfattande och påtagligt renoveringsbehov. Förutsättningar bör skapas för att ge de olika aktörerna incitament att hitta och genomföra kostnadseffektiva lösningar. har bidragit till att förverkliga verksamhetsmålet dels genom att utveckla fastighetsbildningsprocessen, dels genom att öka tillgången till aktuell geografisk information och fastighetsinformation samt genom att göra denna information mera tillgänglig. Förrättningsverksamheten har bl.a. resulterat i ett större antal nybildade fastigheter än , vilket bl.a. är ett resultat av ett ökat bostadsbyggande. Den höga aktivitetsnivån på den svenska fastighetsmarknaden avspeglas också i en hög nivå på informationsanvändningen och en aktiv pantbrevsverksamhet. studie, Doing business in 2005, visar att det svenska fastighetssystemet ligger i världstopp när det gäller process- och tidseffektivitet. Ett kontinuerligt arbete pågår med att effektivisera fastighetsbildningsprocessen genom bl.a. teknik- och metodutveckling. har handläggningen påtagligt effektiviserats, vilket bl.a. har resulterat i kortare handläggningstider och lägre kostnader. Kostnaderna för s.k. enlottsavstyckningar och fastighetsregleringar med två berörda fastigheter ökade dock . Enligt beror detta på indirekta kostnader för utveck- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 lingsinsatser, kompetensutveckling och inskolning av nya förrättningslantmätare. Kostnadsutvecklingen och utvecklingen av handläggningstider för de vanligaste och mest frekventa förrättningsåtgärderna framgår av följande fyra diagram. Diagram 3.6 Enlottsavstyckning, genomsnittlig kostnad i kr i Diagram 3.7 Fastighetsreglering med två berörda fastigheter, genomsnittlig kostnad i kr i 2006 års Diagram 3.8 Handläggningstider i månader för Diagram 3.9 Handläggningstider i månader för fastighetsreglering med två berörda fastigheter I förrättningsverksamheten sker en förskjutning från enkla till mer komplexa ärenden. Detta är bl.a. en konsekvens av att förrättningsinstitutet i ökad utsträckning används i olika infrastrukturprojekt, samt av den nya lagstiftningen som medger fastighetsbildning i flera plan. Det statliga lantmäteriets förrättningsarkiv digitaliseras successivt i ett flerårigt projekt. /2006 hade detta arbete avslutats i elva län. En målsättning med projektet är att effektivisera handläggningen så att bl.a. tidsåtgången i förrättningarna blir lägre, vilket i sin tur genererar lägre kostnader för sakägarna. Geografisk information och fastighetsinformation Uppbyggnaden av grundläggande geografisk information är i stort sett klar, varför verksamheten i stället har gått in i ett förvaltningsskede. Detta har medfört att upphandlingen i konkurrens har minskat, som kostnaderna för kontinuerlig och periodisk ajourhållning av informationen har ökat kraftigt. Arbetet med en effektiv ajourhållningsprocess inriktas bl.a. mot att skapa ett nätverk med de myndigheter och organisationer som skall delta i ajourhållningen. Detta har bl.a. bidragit till att kommunernas medverkan blivit allt större. Uppbyggnaden av den digitala registerkartan, som bedrivs i samverkan med kommunerna, omfattar nu all fastighetsindelning i landet utom fjällområdena. Arbetet med att åstadkomma en fullständig täckning beräknas vara klar vid utgången av 2008. Användningen av grundläggande geografisk information och fastighetsinformation har ökat något, främst beroende på en fortsatt hög aktivitet på fastighetsmarknaden. För att stimulera användningen av den grundläggande informationen sänktes även priserna på informationen . Uppdragsverksamheten har på ett positivt sätt bidragit till att öka användningen och åtkomsten till lägesbunden information. Exempelvis pågår samarbete runt utveckling av geografiska informationssystem med ett flertal myndigheter, organisationer och företag, och antalet användare inom dessa ökar stadigt. Vidare pågår utvecklingsarbete inom satellitdataområdet och vidareutveckling av tjänster för miljöanalys. Samarbetet med den kommunala sektorn har också fördjupats och breddats. Lantmäteriverksamhetens insatser kännetecknas av ökade insatser för förvaltning, komplettering, ajourhållning och utveckling av de omfattande databaser som har byggts upp inom området geografisk information och fastighetsinformation. I takt med att spridningen och användningen av informationen i samhället ökar, ställs också krav på ökad samverkan och samordning mellan de olika aktörerna inom området, både nationellt och internationellt. Genom att tilldela ett samordningsansvar inom området samt genom att tillsätta geodatarådet har givit vissa grundläggande förutsättningar givits för att skapa en effektiv nationell infrastruktur för geografisk information och fastighetsinformation i samhället och för ett nationellt genomförande av EG-direktivet INSPIRE. Regeringen gör bedömningen att de insatser som har gjorts inom lantmäteriverksamheten, till övervägande del genom arbete, bidragit till en mera ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektivare försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Genom de insatser som vidtagits har lantmäteriverksamheten bidragit till att effektivisera olika verksamheter med anknytning till fastigheter, mark och vatten. Väl fungerande bostads- och byggmarknader är viktiga för såväl individer som företag och samhället. Den svenska bostadssektorn kännetecknas av obalanser på många lokala bostadsmarknader, i form av antingen bostadsbrist eller bostadsöverskott. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 men i grunden alltför begränsande och detaljerade regelverk, har försvårat framväxten av väl fungerande marknader. Bygg- och byggmaterialindustrin kännetecknas av bristfällig konkurrens och hög grad av vertikal integration. En avveckling av lagstiftning som minskar bostadskonsumenternas valfrihet och underlättar utbudet av fler alternativ på marknaden är mer angeläget än fortsatta subventioner som långsiktigt bidrar till en osund marknad. Ett tydligt exempel på sådan lagstiftning är lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. En snabbare planprocess och fler aktörer, inte minst från andra länder inom Europeiska Unionen, är av stor betydelse för utvecklingen mot sundare och effektivare bostads- och byggmarknader. har inte haft några invändningar mot årsredovisningarna för , och . granskning av årsredovisning har resulterat i iakttagelsen att verkets styrning av projektet , vars syfte är att utveckla ett nytt system för hanteringen av inskrivningsuppgifterna i fastighetsregistret, inte har varit tillräcklig. är dock positiv till att har vidtagit åtgärder i syfte att stadga upp projektet. De betonar vikten av att i fortsättningen inte underskattar problematiken i stora utvecklingsprojekt och rekommenderar även att sådana projekt följs upp av verkets styrelse. För SGI har lämnat en revisionsberättelse utan invändning när det gäller årsredovisningen . Däremot uppmärksammas avyttringen av i en granskningsrapport. Enligt förordning (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom krävs regeringens medgivande för försäljning av aktier i ej börsnoterade bolag och enlig lag (1996:1059) om statsbudgeten behöver regeringen därutöver inhämta bemyndigande för försäljning av företag där staten har mer än hälften av andelarna. I rapporten konstateras att i enlighet med ovan nämnda förordning och lag borde avyttringen av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 företaget föregåtts av regerings - respektive riksdagsbeslut. Detta gjordes dock inte i fallet med avyttringen av . När det gäller för perioden har dock en invändning. Motiveringen är: Styrelsen för har på felaktiga grunder fattat beslut om delegation av delårsrapporten till ordförande och generaldirektör. Enligt instruktion (1996:285) och verksförordningens 13§ skall styrelsen fatta beslut om delårsrapporten. Det har vid granskning i övrigt inte framkommit något som tyder på att delårsrapporten inte uppfyller kraven enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. för hållbar utveckling, och då särskilt inom ramen för CSD, samt för internationellt arbete med de globala miljökonventionerna. har beslut tagits om finansiellt stöd till bl.a. FN:s miljöprogram () för hållbar konsumtion och produktion, till FN:s ekonomiska kommission för (UNECE) för aktiviteter kring hållbar utbildning samt för arbetet med , samt Cartagenaprotokollet. har drivit att hållbar utveckling skall integreras i arbete överlag. Arbetet styrs av årliga mötet mellan experter. Det innefattar klimat, teknikutveckling, indikatorer, miljöskadliga subventioner, ekonomiska styrmedel, ländergranskning. har stått värd för ett internationellt möte i regi . Hållbar utveckling är ett övergripande mål för EU. Vid Europeiska rådets möte antogs en reviderad hållbarhetsstrategi för EU. Den nya strategin är ambitiös med konkreta mål och åtgärder på sju huvudområden: -klimatförändringar och ren energi -hållbar produktion och konsumtion -bevarande och förvaltning av naturresurser -social sammanhållning, demografi och migration -global utveckling. Den får en väsentligt förstärkt uppföljning och den bör kunna föra EU:s hållbarhetsarbete påtagligt framåt . har spelat en pådrivande roll i revideringsarbetet. FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) höll en session för översyn av de tema som står i fokus: energi, industriell utveckling, luftföroreningar och klimatförändringar. har under arbetscykeln 20062007 åtagit sig ansvaret för EU:s bidrag till temat industriell utveckling. Därutöver är de tvärsektoriella frågorna hållbar konsumtion och produktion, jämställdhet och utbildning prioriterade för svensk del. förvaltar medel för uppföljning av och Johannesburgplanen från Världstoppmötet Rådet för hållbar utveckling inrättades av den tidigare regeringen . Rådet har ett kansli och är knutet till . En verksamhetsplan och en verksamhetsstrategi har fastställts . inrättades som ett organ för samverkan i arbetet med att förverkliga strategin för hållbar utveckling. uppdrag är att verka för att hållbara lösningar tillämpas i samhällsutvecklingen, bland annat genom att: -driva på det lokala och regionala arbetet för hållbar utveckling -stimulera tvärsektoriell samverkan och erfarenhetsutbyte mellan aktörer på lokal, , regional och nationell nivå, -förmedla resultat, erfarenheter och goda exempel, -främja idédebatt. Regeringen avser att stärka arbetet med hållbar utveckling och därvid tillsätta en hållbarhetskommission. ska bl.a. se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av organisation, regelverk och styrmedel som behöver göras för att underlätta arbetet mot ett hållbart samhälle och skapa miljödriven tillväxt och för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. Tabell 3.6 Anslagsutveckling för 31:1 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 193 165 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 173 013 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Inom ramen för anslaget finansieras även visst internationellt arbete samt uppföljning och informationsspridning. Inom ramen för anslaget finansieras även: -rådet för hållbar utveckling och dess kansli som är förlagt till -kompetensutvecklingsprogram för bygg- och fastighetssektorn