prop · GU03114 · 2007-03-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2006/07:114 Strategisk exportkontroll 2006 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken avseende krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den faktiska exporten av krigsmateriel . Därtill beskrivs det samarbete som pågår inom EU och andra internationella fora om frågor rörande strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Avdelning I Inledning............................................................................. Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll ......................... Krigsmaterielexporten och export av produkter med dubbla Avdelning II Exportkontroll i , ansvarig myndighet m.m........ Svensk export, exportkontroll och exportstöd................................. Exportkontroll av krigsmateriel ........................................ 4.2Kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd...................................................... Svensk försvarsindustri struktur och produkter............................ Svenska företag som arbetar med produkter med dubbla Svensk kärnteknisk industri och ......... Avdelning III Internationellt samarbete ............................................... Samarbetet inom EU med exportkontroll av krigsmateriel............. Internationell rapportering om vapenöverföringar .......................... Aktuella frågor om internationella vapenembargon........................ Ett internationellt vapenhandelsavtal .............................................. Arbetet mot spridning av små och lätta vapen ................................ Internationellt samarbete på försvarsmaterielsidan......................... Internationell handel med vapen ..................................................... Korruptionsbekämpning inom internationell handel med vapen .... Samarbetet inom de multilaterala exportkontrollregimerna............ Samarbetet inom EU avseende produkter med dubbla Att sprida exportkontrollpolitiken outreach ................................. ett europeiskt positioneringssystem................................. Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport ................................. 23.2Förklaringar till tabellerna m.m. (kategorier av krigsmateriel, utförseltillstånd, faktiska leveranser, följdleveranser, leasing, upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete, militärt inriktad utbildning) ............................ Värde av beviljade utförseltillstånd 2002-2006, uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK)................. 23.3.3Stapeldiagram över värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) .....62 23.3.4Utförseltillstånd och faktisk export fördelat på mottagarländer indelade i regioner, inkl. angivelse av kategori av produkter......... 23.3.5Cirkeldiagram över krigsmaterielexporten, fördelning på regioner i procent av värdet år 23.3.6Export av krigsmateriel år 2004-2006 fördelad på länder och uppdelat på KS och ÖK............ 23.3.8Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbetsavtal 23.3.9Värdet av faktisk export under 2005-2006 fördelat på kategori av produkter.................... 23.3.10Svensk export 2006 av små och lätta vapen enligt definitionen i FN:s vapenregister ......... 23.3.11Svensk export 2006 av MANPADs (Man- definitionen i FN:s vapenregister................... 23.3.12Exporten av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade efter inkomst.................................. De exporterande företagen 2006..................... 23.3.14Kategorier av krigsmateriel den svenska krigsmaterielförteckningen och EU:s militära lista, beskrivning av typ av produkter............. Bilaga 2: om tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen.................................. Bilaga 3: Vapenförmedling ............................................................. Bilaga 4: Produkter med dubbla användningsområden................... 26.1.1Antal inkomna utförselärenden rörande produkter med dubbla användningsområden (PDA) 2003-2006 ........................................... 26.1.2Antal godkända individuella tillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden Antal utfärdade förhandsbesked och förfrågningar om okontrollerade produkter .... Antal ärenden som rör begäran av förhandsbesked kontrollerade samt icke- Antal avslag (kontrollerade produkter) och catch-all-avslag (okontrollerade produkter) ... Beviljade exportlicenser för produkter på NSG:s lista 1 från företag i till mottagarland (redovisat av Statens 27 Bilaga 5: Regelverk Lagen om krigsmateriel .................................................... 27.2Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan De svenska riktlinjerna i fulltext..................... EU:s uppförandekod för vapenexport............................... Den svenska militära listan........................... 27.4Förordningen (EG) nr 1334/2000 om kontroll av produkter med dubbla användningsområden.................. Bilaga 6: Internationella vapenembargon...................................... Bilaga 7: Förklaringar.................................................................... Bilaga 8: Förkortningslista ............................................................ Bilaga 9: Vägledning till andra källor ........................................... 1Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll Detta är tjugoandra året som regeringen i en skrivelse till redogör för sin exportkontrollpolitik. Den första skrivelsen överlämnades . Det finns inga formella krav på redovisning om hur exportkontrollpolitiken bedrivs i praktiken. blev ett av de första länderna i som på ett öppet sätt började redovisa det gångna årets aktiviteter på exportkontrollområdet. Syftet har varit att bidra med underlag till en bredare diskussion om frågor relaterade till exportkontroll och icke-spridning av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. har mycket hänt när det gäller skrivelsens innehåll och utformning. Då utgjorde skrivelsen en högst kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport och de bifogade tabellerna gav en översiktlig bild av aktuell statistik utan några längre förklaringar. är skrivelsen en relativt omfattande redogörelse över svensk exportkontrollpolitik i sin helhet. Fler statistiska uppgifter kan lämnas tack vare en öppnare politik och modernare informationsbehandlingssystem. Regeringen strävar ständigt efter att förbättra och förtydliga den information som lämnas till . Förslag och kommentarer från riksdagsledamöter och andra läsare analyseras och hålls konsultationer med intresseorganisationer om skrivelsen. Samtal förs också med övriga EU-länder om hur de utformar sin redovisning. De nyheter och förändringar som införs är resultatet av detta arbete. Skrivelsen innehåller tre avdelningar och en uppsättning bilagor. Den första avdelningen är en inledning och sammanfattning över årets verksamhet. Den andra handlar om hur exportkontroll bedrivs i och i den tredje avdelningen redogörs för det internationella samarbetet på området. Bland bilagorna finns statistik över svensk krigsmaterielexport och export av produkter med dubbla användningsområden (lämnas underlag för denna statistik av , ISP), det svenska och europeiska regelverket och en lista över internationella vapenembargon. Som ett led i de kontinuerliga strävandena efter ökad transparens på exportkontrollområdet har årets skrivelse utökats ytterligare i jämförelse . På regeringens begäran lämnar ISP och () nu ett bredare underlag för skrivelsen. Årets nyheter är: en bilaga till skrivelsen rubricerad Viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen som ISP har sammanställt, information om den svenska exporten av små och lätta vapen, information om den svenska exporten av MANPADs (bärbara Skr. 2006/07:114 luftvärnssystem), ett avsnitt om leasing, utförligare information om upplåtelse av tillverkningsrätt utanför och samarbetsavtal med utländska företag, uppgifter om () sammansättning, utförligare beskrivning av produkter med dubbla användnings- områden i bilaga 4 samt utförligare statistik (bl.a. per land) om förhandsbesked och förfrågningar, utförligare beskrivning av kontroll av export avseende kärnbränsle och kärnteknisk utrustning i avsnitt 9, beskrivning av FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1737 (2006) om sanktioner mot resp. samt om EU:s genomförande av dessa sanktioner. 2 Krigsmaterielexporten och export av produkter med dubbla användningsområden De multilaterala avtalen och instrumenten om nedrustning och icke- spridning är viktiga uttryck för statssamfundets arbete med nedrustning och för att förhindra spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av andra vapen. Det krävs dock att de också kompletteras med en strikt och effektiv exportkontroll för att uppnå de Exportkontrollen är därför ett centralt instrument för enskilda stater att fullfölja sina internationella åtaganden på icke- Själva exportkontrollen utövas nationellt. Det åligger att se till att vår exportkontroll är ansvarsfull och pålitlig. För att det svenska regelverket på krigsmaterielområdet ska fortsätta vara ändamålsenligt och verklighetsanpassat tillsatte regeringen en utredning som skulle göra en översyn av den svenska krigsmateriellagstiftningen i ljuset av de förändringar som skett inom de utrikes-, säkerhets- och Utredningen lämnade sitt betänkande KRUT Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel (SOU 2005:9) i Därefter har betänkandet remissbehandlats och bereds tar också aktiv del och ansvar i det internationella arbetet på I de multilaterala exportkontrollregimerna och i EU sker ett omfattande samordnande arbete. Arbetet för att effektivt förhindra spridning måste bedrivas på olika nivåer och i olika agerar därför aktivt såväl i regimerna som på EU-nivå för att ytterligare stärka exportkontrollen som ett instrument för såväl icke-spridning som mot okontrollerade flöden av En särskild fråga är att EU ses som en hemmamarknad för de allra flesta produkter med dubbel användning. En gemensam europeisk lagstiftning gäller i samtliga EU-länder (f.n. 27 länder efter och inträde i unionen ) för export av produkter med dubbla användningsområden. Kommissionen har lagt fram förslag om revidering av det gemensamma europeiska regelverket. Vad beträffar exporten av krigsmateriel från unionen ger EU:s politiskt bindande uppförandekod för vapenexport de 27 medlemsländerna vägledning för en mer konvergent tillämpning av deras nationella lagstiftning inom området. Sammantaget betyder detta att exportkontrollen för EU som helhet kraftigt förstärkts och gått i en mer restriktiv riktning. I denna skrivelse redovisas den svenska exporten 2006 av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. () har lämnat underlag till redovisningen och ger i en bilaga till skrivelsen (se bilaga 2) sin syn på viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen. Den svenska materielförsörjningen bygger numera på ett internationellt samarbete där bidrar med spetsteknologi inom vissa områden. Genom ett internationellt samarbete försäkrar sig om att landets utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen och behov tillgodoses. För att kunna bibehålla ställningen som ledande nation inom vissa teknologier krävs förutom internationellt samarbete även en viss export. Kontrollen av denna export är nödvändig för att säkerställa att de produkter som förs ut ur går till för oss acceptabla mottagarländer. Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Det är av central betydelse att säkerställa att riktlinjerna för vapenexport uppfylls. Redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten presenteras i bilagor till denna skrivelse. För att tydliggöra siffrorna visas också statistik från . Detta görs också eftersom exporten av krigsmateriel från är begränsad och enstaka försäljningar av större system kan orsaka kraftiga svängningar i den årliga statistiken. För att utläsa en mer långsiktig trend, behöver siffror från ett enstaka år ses tillsammans med statistik . Uppgifterna i den årliga skrivelsen baseras på lagstadgad rapportering från de krigsmaterielexporterande företagen. () har sammanställt denna och lämnat den statistik över den svenska krigsmaterielexporten som redovisas i denna skrivelse. Totalt mottog 57 länder leveranser av svensk krigsmateriel , jämfört med 2005 och 2004. Av de 57 länderna mottog 10 länder uteslutande jakt- och sportskytteammunition och/eller ammunition för tävlingsskytte, nämligen , , , , , , , , och (samt även ). Den regionala fördelningen av exporten uppvisar det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till EU- länder, andra europeiska länder och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. av utförseln gick till EU och länderna i övriga . Värdet av den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel (inom och utom riket) uppgick till , motsvarande en ökning jämfört med . Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var , en ökning jämfört med föregående år räknat i löpande priser. En uppdelning i krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) visar att det för KS skett en minskning , medan det skett en ökning för ÖK. Detta innebär att kategorin ÖK, dvs. sådan materiel som inte har förstörelsebringande verkan, utgör av den faktiska exporten 2006. Exporten svarade för av försvarsindustrins totala fakturerade försäljning av krigsmateriel , vilket är en minskning jämfört med då andelen var . Största enskilda mottagarland för svensk krigsmateriel var (), följt av (), (), () och (). Dessa fem destinationer svarade för sammanlagt av den totala svenska krigsmaterielexporten. Kretsen största mottagarländer varierar från till ett annat. Detta kan förklaras av att enskilda stora order ger ett kraftigt utslag i statistiken. Ett exempel härpå är framgångar med export av till , och . var det som, såsom mottagare av en export på , blev det största mottagarlandet p.g.a. beställningen av JAS 39 . Exporten avser främst komponenter och utrustning för de flygplan som senare kommer att levereras. Ett annat stort mottagarland var . Detta beror på att leveranser har inletts av det flygburna övervakningssystemet Erieye, som tecknat kontrakt . Det samlade exportvärdet uppgick till . var under 1970- och 1980- talen en betydande exportmarknad för svensk försvarsindustri. nyttjar luftvärnssystemet , ledningssystem, torpeder och svenska Giraff-radar. Detta föranleder reservdelsleveranser. Även har traditionellt varit en mottagare av svensk krigsmateriel. Materielsystem som har exporterats till är fältartilleri, fälthaubitsar och granatgeväret . har reservdelar till tidigare levererad materiel exporterats till ett värde av ca . Några nya kontrakt har inte tecknats . Även andra länder i har fått ökad betydelse som exportmarknad. Den krigsmaterielexport som här är aktuell är i första hand övervakningssystem samt system såsom radar, ledningssystem och luftvärnspjäser. Totalt exporterades 2006 ammunition och pansarskott för . Beträffande pansarskottet AT4 var och de största mottagarländerna. När det gäller ammunition och reservdelar till granatgevärssystemet CarlGustaf var de största mottagarna . En minskning av exporten har skett till vissa traditionella mottagarländer som framförallt , men även . Exporten till var större , , jämfört med , då den var . har exporten till ökat jämfört med , . Värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till , vilket innebär en viss minskning jämfört med , då de uppgick till . Värdet av de beviljade utförseltillstånden kan variera kraftigt , medan värdet av de faktiska leveranserna uppvisar mindre variationer. Förklaringen till detta är att ett enskilt utförseltillstånd ofta fullföljs genom delleveranser under två eller . Produkter med dubbla användningsområden Utöver kontroll av krigsmaterielexport är exportkontrollens andra huvuduppgift att förhindra spridning av produkter som tillverkats för civilt bruk, men som riskerar att missbrukas för framställning av massförstörelsevapen och krigsmateriel. En effektiv exportkontrollpolitik på detta område är direkt avgörande för att förhindra sådan export som kan ha en destabiliserande verkan i vår omvärld. har kampen mot terrorismen lett till ökad fokusering på exportkontrollen samt tydligare krav på att även införa restriktioner för viss export av såväl produkter med dubbla användningsområden som krigsmateriel. Risken för spridning av massförstörelsevapen är betydande. Samarbetet kring exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden sker främst i ett antal internationella organ, de s.k. multilaterala exportkontrollregimerna. Inom dessa sker ett regelbundet utbyte av information angående dels vilka produkter och teknologier som bör kontrolleras, dels vilka mottagare som kan vara känsliga i ett spridningsperspektiv. Detta arbete inriktas även på att förhindra terrorister (som kan finnas i alla länder) att få tillgång till känsliga produkter som kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen. Terroristhotet och den tilltagande globaliseringen av världsekonomin har tydliggjort behovet av ett fördjupat samarbete över nationsgränserna.Det aktiva arbetet inom exportkontrollregimerna (), (), Australiengruppen (AG), Wassenaararrangemanget (WA) samt Missilteknologikontrollregimen (MTCR) fortsatte . I regimerna har EU fortsatt att prioritera bl.a. medlemskapsfrågan, eftersom ett antal nya EU-medlemmar fortfarande saknar medlemskap i vissa av dem. Detta arbete har fortsatt . Åtta av EU:s medlemsstater (, , , , , , och ) är ännu inte medlemmar i och saknar medlemskap i . Då EU fick tio nya medlemmar genomfördes en omfattande översyn av de nationella exportkontrollsystemen, ett arbete som ingick som en viktig del i mot spridning av massförstörelsevapen som antogs 2003. har ett Skr. 2006/07:114 omfattande arbete bedrivits för att identifiera behov av förbättringar i det har kommissionen utformat förslag till ändringar i regelverket, som medlemsländerna ska granska och förhandla om . Informationsverksamhet om handel med krigsmateriel bedrivs på såväl nationell som internationell nivå. Regeringens årliga skrivelse till om den svenska exporten är ett led i ansträngningarna att öka öppenheten på området. Den årliga skrivelsen publiceras på svenska och engelska och finns tillgänglig på webbplatserna , , , samt . Inom ramen för EU:s uppförandekod upprättas en årsrapport som utgör ett viktigt instrument för att öka insynen på europeisk nivå. verkar för att denna rapport kontinuerligt skall förbättras och utökas. Rapporten ger en samlad bild av medlemsstaternas exportpolitik inom EU och gentemot tredje länder. Årsrapporten publiceras i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Den senaste rapporten publicerades i EUT C 250, 16.10.2006, s. 1. För att främja informationstillgången på detta område internationellt har regeringen bidragit ekonomiskt till SIPRI:s statistik- och informationsverksamhet. Bland annat har en databas skapats som innehåller information om nationella och internationella exportkontrollsystem samt viss statistik över innehav och export. Databasen finns tillgänglig på webbplatsen HT .sipri.seTH>. () verkar nationellt för att sprida kunskap om exportkontroll till allmänheten och till de företag som berörs. ISP tillhandahåller också via sin webbplats HT .isp.se>TH aktuella regelverk och förteckningar över såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. har ISP på sedvanligt vis anordnat seminarier och informationsmöten om sin verksamhet riktade i första hand till befattningshavare inom industrin. I syfte att öka öppenheten kring krigsmaterielexporten redovisar numera ISP översiktligt beviljade utförseltillstånd av krigsmateriel . Avdelning II Exportkontroll i , ansvarig myndighet m.m. 4Svensk export, exportkontroll och exportstöd Exportkontroll omfattar strategiska produkter och teknologier, innefattande krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Kontrollen enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel omfattar tillverkning, tillhandahållande och utförsel av krigsmateriel liksom vissa avtal om tillverkningsrätt m.m. avseende sådan materiel. Enligt samma lag krävs även tillstånd för att bedriva militärt inriktad utbildning. Lagen gäller vapen, ammunition och annan för militärt bruk utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. (Se vidare avsnitt 4.1.) Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (dvs. produkter som kan användas såväl i civil verksamhet som för försvarsändamål eller i samband med massförstörelsevapen) och av tekniskt bistånd i samband med dessa produkter, regleras i lag (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Lagen innehåller kompletterande bestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden. (Se vidare avsnitt 4.2.) Som redovisas nedan (avsnitt 5) pågår beredningen av betänkandet KRUT (SOU 2005:9) inom . har av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Ett land som exporterar vapen har också ett tungt ansvar att se till att dessa inte hamnar i orätta händer. För att förhindra detta krävs två saker. För det första att man definierar vad som är orätta händer, det vill säga under vilka omständigheter anser att vapenexport till en viss mottagare inte skall ske och, för det andra, att ett tillämpningssystem upprättas som gör att reglerna kan efterlevas i praktiken. Det svenska regelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt av regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport som godkänts av . fristående myndighet, (), har till uppgift att pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket. Men det räcker inte med att utformar och utövar exportkontroll på ett nationellt plan. För att fullgöra ansvaret att förhindra oönskad spridning av vapen krävs också aktivt deltagande i det internationella samarbetet på området. Verkligheten har förändrats drastiskt sedan slut och möjligheterna till öppenhet och samarbete mellan länder har aldrig varit bättre. Till exempel enades EU:s medlemsländer 1998 om en politiskt bindande uppförandekod för vapenexport. Den tillämpas tillsammans med de svenska nationella riktlinjerna när ISP gör sina tillståndsbedömningar. Uppförandekoden reviderades för att ytterligare stärka den som ett instrument för exportkontroll. En moderniserad och uppdaterad text är färdigförhandlad. Det råder enighet om att anta uppförandekoden som gemensam ståndpunkt enligt , men tidpunkten för antagandet är ännu inte fastställd. Förhoppningen är att den skall komma att antas som en gemensam ståndpunkt. På så sätt blir koden folkrättsligt bindande för . Försvarsindustrin och exportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv har vi en delvis ny politisk karta i . Detta har med nödvändighet medfört förändrade svenska internationella ställningstaganden. Vi gör andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska bedömningar än tidigare och detta har konsekvenser även för den svenska försvarsindustrin. Under det var målet att ha en inhemsk, av omvärlden oberoende försvarsindustri som konstruerade och utvecklade utpräglat svenska lösningar. Detta ter sig enligt dagens säkerhets- och försvarspolitiska bedömningar inte längre vare sig möjligt eller önskvärt med hänsyn till samlade intressen.