prop · GU031d17 · 2007-01-01 00:00:00 — Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. För att se till att löneutvecklingen bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt och för att höja sin anpassningsförmåga bör medlemsstaterna främja skapandet av lämpliga ramvillkor för löneförhandlingssystemen med full respekt för arbetsmarknadsparternas roll. Medlemsstaterna skall även sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner genom att bl.a. uppmuntra arbetsmarknadens parter att inom sina respektive ansvarsområden fastställa en lämplig ram för löneförhandlingar, så att produktivitets- och arbetsmarknadsutmaningarna återspeglas på alla relevanta nivåer och så att könsrelaterade löneklyftor undviks. avtalsrörelse omfattade endast en mindre del av arbetsmarknaden. Totalt slöts ett åttiotal nya avtal vilka löpt ut . Av de drygt 1,3 miljoner arbetstagare som berördes var omkring 1 miljon anställda inom kommuner och landsting medan övriga 300 000 fanns inom den privata sektorn. Som jämförelse kan nämnas att omförhandlades 450 avtal vilka i runda tal berörde 2 miljoner arbetstagare. Närmast jämförbart år är 2002 som liksom 2005 var ett mellanår. Antalet utbrutna stridsåtgärder i samband med förhandlingar om rikstäckande avtal uppgick till tre. En av dessa gällde dock ett område där parterna var bundna av avtal om förhandlingsordning, (försäkringsbranschen). Medlare förordnades av i avtalsförhandlingar på riksnivå i 11 medlingsärenden . I de 70 tvister som hanterades av regionala medlare, dvs. i tvister mellan enskilda arbetsgivare och fackliga organisationer, förekom varsel i 64 ärenden, av vilka mer än hälften återkallades sedan parterna kommit överens om kollektivavtal innan varslade stridsåtgärder trätt i kraft. Majoriteten av ärendena har rört arbetstagarorganisationers krav på att få teckna kollektivavtal med en icke avtalsbunden arbetsgivare. I första hand har detta gällt inom bygg- och transportbranscherna. Av Medlingsinstitutets ärenden har 20 haft internationell bakgrund, vilket är en ökning i jämförelse med vad som varit fallet under föregående år. Ökningen rör aktioner som 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 riktats mot fartyg under främmande flagg vilka angjort svensk hamn. Tvisterna har gällt fackliga krav på kollektivavtal för ombordanställda, men också i något fall, indrivningsblockad mot fartyg som visserligen har gällande kollektivavtal men inte betalat ut överenskommen lön. har genomfört nio konferenser med skilda teman . Intresset för att delta har varit stort. Konferenserna behandlade bland annat utvärdering och erfarenhetsutbyte av avtalsrörelse, lönestatistik, , arbetskraftskostnader och prognosverksamhet. Därutöver genomför en årlig konferens om utvärdering av avtalsrörelsen, där bland annat avtalsförändringar på jämställdhetsområdet redovisas. Vidare har genomfört ett trettiotal överläggningar med arbetsmarknadens parter på såväl central nivå som förbundsnivå. I enlighet med den tidigare regeringens uppdrag i regleringsbrevet 2005 skall särskilt fästa parternas uppmärksamhet på vikten av att de centrala kollektivavtalen konstrueras så att avtalen främjar de lokala parternas arbete med lönefrågor ur ett jämställdhetsperspektiv. I sin redovisning av uppdraget betonar två frågor som är lämpliga att reglera i kollektivavtal och som diskuterats i överläggningar med parterna. Dessa är dels betydelsen av genomförande och analys av den årliga lönekartläggningen samt dels att särskilt uppmärksamma löneutvecklingen för kvinnor under föräldraledigheten. Uttömmande beskrivningar av förändringar som genomförts i de centrala avtalen redovisas i och lönebildningen 2005. I enlighet med uppdraget i regleringsbrevet har etablerat ett samarbete med . I sin rapport : Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke, redovisar resultatet av analyser av löneskillnader mellan kvinnor och män. En analys har gjorts efter yrke tidigare analyser har avsett yrkesgrupp. För att få en tydlig bild av relationerna mellan kvinnors och mäns lön har olika faktorer som yrke, ålder utbildning och inom vilken del av arbetsmarknaden som arbetet utförts, beaktas genom en standardvägning. Av de lönepåverkande faktorerna är yrke den faktor som förklarar den största delen av skillnaden i lön mellan män och kvinnor. Rapporten presenterades vid en presskonferens och finns tillgänglig i elektronisk form på . Med anledning av att det är medling i arbetskonflikter reglerades i lag har givit ut jubileumsskriften av medling i . I skriften belyser historiker, jurister, samhällsvetare och ekonomer medlingens betydelse för lönebildningen och medlingens förutsättningar. väcker fortsatt stort intresse. Närmare 2 000 exemplar har beställts. har även noterat ett ökat intresse från andra länder att informera sig om det svenska medlingsväsendet. har studiegrupper från sju olika länder besökt myndigheten. gav den tidigare regeringen en utredare i uppdrag att utvärdera verksamhet . överlämnade utredaren betänkandet "God sed vid lönebildning - Utvärdering av " (SOU 2006:32) till regeringen. Betänkandet innehåller en analys av hur lönebildningen långsiktigt har fungerat och framåt, samt behandlar de förutsättningar som gäller och de krav som ställts på lönebildningen i . Analysen omfattar såväl makroekonomiska förhållanden som förändringar i förhandlingssystem och partsrelationer. Utvärderingen av verksamhet har genomförts utifrån målet om en väl fungerande lönebildning och arbetsfred samt givet ansvarsfördelningen mellan staten och arbetsmarknadens parter för perioden 20002004. I betänkandet konstateras bl. a. att lönebildningen i har fungerat väl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv , men att världsekonomin blir alltmer gränslös och att därmed den svenska ekonomin alltmer konkurrensutsatt. Detta på lite , i förening med näringslivets specialisering och den demografiska utvecklingen, innebär enligt utredaren nya krav på lönebildningen har den tidigare regeringens uppdrag att ge ut en rapport som analyserar de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingarna. Målet för verksamhetsområdet är en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen, Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Följande indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatserna inom verksamhetsområdet: -Antalet medlingsärenden i avtalsförhandlingar på riksnivå där medlare har förordnats av . -Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. -Totala löneutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . -Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 6.1 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där /Statens förlikningsmannaexpedition förordnat medlare 19992005 Källa: M edlingsinstitutet. Antalet medlingsärenden samvarierar med antalet avtalsförhandlingar på arbetsmarknaden. Tabell 6.1 Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 20002005 Antalet arbetsdagar som gick förlorade genom arbetsinställelser, det vill säga lovliga och olovliga strejker samt lockouter, uppgick till 568 . En förklaring till det relativt låga antalet förlorade dagar är att avtalsrörelse endast omfattade en mindre del av arbetsmarknaden. Det relativt höga antalet förlorade arbetsdagar förklaras av strejken på det kommunala området . Tabell 6.2 Totala löneutvecklingen inom näringslivet 20002005 Procentuell förändring från föregående år 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Löneutvecklingen i ligger över den i euroområdet och i . Tabell 6.3 Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden 20002005 Procentuell förändring från föregående år 2000 2001 2002 2003 2004 2005 3,7 4,4 4,1 3,5 3,3 3,1 I samband med att medlingsinstitutet inrättades aviserade regeringen att en utvärdering av verksamheten skulle göras efter . Betänkandet "God sed vid lönebildning - Utvärdering av " (SOU 2006:32), bereds inom . till hela den svenska arbetsmarknaden var löneökningarna lägre än om endast näringslivet beaktats , (se tabellerna 6.2 och 6.3). Statistiken är inte baserad på individmätningar, vilket gör att könsuppdelade uppgifter om förlorade arbetsdagar eller löneutveckling inte kan redovisas. har lönebildningen fungerat relativt väl i . Detta är framför allt ett resultat av en samsyn mellan parterna på arbetsmarknaden om att löneökningarna inte kan vara högre än vad samhällsekonomin tillåter. är dock löneökningstakten högre än i våra konkurrentländer. Trots de snabbare ökningarna av arbetskraftskostnaderna har den svenska konkurrenskraften kunnat upprätthållas tack vare en stark produktivitetsutveckling. måste löneökningstakten, givet produktivitetsutvecklingstakten, ligga i nivå med den i våra konkurrentländer. Ett stort ansvar vilar därför på arbetsmarknadens parter att tillse att löneökningstakten ligger på en nivå som är långsiktigt samhällsekonomiskt hållbar. Arbetsmarknadens parter har ansvar för att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män inte förekommer. som bildades har uppdrag att verka för en väl fungerande lönebildning och att medla i arbetstvister. är även statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken. Måluppfyllelsen för verksamhet 2005 får enligt den tidigare regeringens bedömning betraktas som god givet de befogenheter och resurser institutet förfogar över. Lönebildningen har en avgörande betydelse för den samhällsekonomiska utvecklingen. Sysselsättningen och inflationstrycket i ekonomin påverkas i stor utsträckning av hur väl lönebildningen fungerar. Det finns ett direkt samband mellan löneökningarnas storlek och sysselsättningsutvecklingen. Givet produktivitetsutvecklingstakten kan inte ha snabbare löneökningar än i våra konkurrentländer utan att det påverkar sysselsättningen negativt. Möjligheterna för företagen att vältra över ökade kostnader på produktpriserna är små. Detta beror på dels en hårdnande internationell konkurrens som pressar priserna, dels en penningpolitik som syftar till prisstabilitet. Ökade arbetskraftskostnader per producerad enhet i förhållande till våra konkurrentländer leder till att arbetslösheten ökar. Formerna för lönebildningen är, enligt den tidigare regeringens mening, i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter som själva förutsätts ta ansvar för och respektera träffade avtal utan inblandning av staten. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom ett brett samförstånd mellan parterna skapar stabilitet och legitimitet åt träffade överenskommelser. Ett stort ansvar vilar på arbetsmarknadens parter att tillse att löneökningstakten ligger på en nivå som är långsiktigt samhällsekonomiskt hållbar och att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män inte förekommer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 7 Budgetförslag inom arbetslivsområdet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 589 240 tkr prisnivå. 3Motsvarar 545 301 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt för övrig förvaltning vid . Anslaget omfattar även ett statligt bidrag för den regionala skyddsombudsverksamheten. Anslaget avser även kostnader för olika åtgärder för att utveckla företagshälsovården. Utgifter och anslagssparande 2005 Utgifterna för uppgick till 2005, vilket kan jämföras med 2004. I stort sett hela ökningen av anslagsförbrukningen av förvaltningsanslaget hänför sig till personalkostnader. Antalet årsarbetskrafter har ökat med 21 personer. Utgifterna för den regionala skyddsombudsverksamheten uppgick till , vilket motsvarade förbrukning. hade ett utgående anslagssparande på för anslagsposten för förvaltningskostnader vid utgången av 2005, dvs. Främsta förklaringen till anslagssparandet är återföringen föregående år av indraget anslagssparande 2004. har också disponerat de anslagna resurserna för , som avser insatser för deltidsarbetslösa. Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med 2004. Utgifterna belastar utgiftsområde 13 har den tidigare regeringen budgeterat för och för den regionala skyddsombudsverksamheten. rekryterade 75 personer, varav 42 arbetsmiljöinspektörer. Antalet anställda 2005 var totalt 859. Prognosen för förvaltningskostnaderna 2006 uppgår till och för den regionala skyddsombudsverksamheten till . totala sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid var (kvinnor 5,6 och män 3,9) . var motsvarande siffror . Av sjukfrånvaron avsåg långtidssjukfrånvaro (minst ). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 vidtagit ett antal åtgärder för att förebygga ohälsa, bl.a. utökat stödet till chefer i rehabiliteringsfrågor och genomfört kartläggningar och uppföljningar av den långa sjukfrånvaron. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet offentligrättsliga verksamhet har bestått av verksamhet som rör anmälan/tillstånd angående genetiskt modifierade mikroorganismer. Verksamheten omsatte 2005. beslutade att ändra i föreskriften om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer. Beslutet innebär att verket fr.o.m. inte tar ut någon avgift för nya anmälningar och ansökningar avseende sådan verksamhet. Verksamheten kommer istället att finansieras av förvaltningsanslaget. En slutfakturering kommer att ske , vilket beräknas leda till ökade intäkter och kostnader för den offentligrättsliga verksamheten . (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informationsverksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. Regeringen har aviserat kraftiga åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Som ett led i denna process minskas anslag med 2007, med 2008 och med 2009. Vidare minskas anslaget med för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 23:8 På anslaget finns dessutom till regeringens disposition samt 2009 för insatser avseende företagshälsovården. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20072009, för Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden har en bemyndiganderam under anslaget 23:1 som avser den regionala skyddsombudsverksamheten. Den medger att myndigheten får besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter för på högst . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen ska uppgå till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 högst avseende behov av framtida anslag . Tabell 7.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . för anslaget Särskilda utbildningsinsatser m.m. (partsmedel). var antalet medarbetare på 394 personer. Personalomsättningen är relativt låg, , trots en viss ökning från föregående år. rekryterade 49 personer och 50 slutade sin anställning. Prognosen för förvaltningskostnaderna 2006 uppgår till och för försöket med arbetstidsförkortning till . Anslaget avser kostnader för personal, lokaler och övrig förvaltning. Utgifter och anslagssparande 2005 Utgifterna för verksamhet uppgick till 2005, varav för förvaltning och för företagshälsovårdsutbildning m.m. Utgifterna för verksamheten har därmed ökat något 2005 jämfört med de som förbrukades 2004. hade ett utgående anslagssparande på för anslagsposten Förvaltningskostnader vid utgången av 2005, dvs. har den tidigare regeringen budgeterat för och drygt sjukfrånvaro var lägre 2005 än 2004, men fortfarande hög relaterat till sektorn och staten som helhet. Totala sjukfrånvaron har minskat från . Kvinnors sjukfrånvaro har minskat från medan männens ökat marginellt från . Långtidssjukfrånvarons andel av den totala sjukfrånvaron har ökat till jämfört . har ett aktivt friskvårdsarbete bedrivits och som ett led i arbetet för att sänka sjukfrånvaron följs all sjukfrånvaro upp och de långtidssjuka är föremål för åtgärder. Den tidigare regeringen uppdrog till att lokalisera ytterligare 30 årsarbetstillfällen till samt att lokalisera 15 årsarbetstillfällen till som ett led i att lokalisera statlig 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 verksamhet till de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs av förändringar inom Försvarsmaktens grundorganisation. Etableringen skulle påbörjas och vara slutförd . fastställdes den nya kompetensprofilen för institutets kärnverksamhet som innebär fokusering av verksamheten. Kompetensutveckling av medarbetare bedrevs och finansierades delvis via medel för aktivt omställningsarbete. I arbetet med med fokus på det omgivande samhället har målsättningen varit att arbeta med att höja genusnivån i den egna organisationen. Den totala kostnaden för verksamhet uppgick till , inklusive medel för försök med arbetstidsförkortning jämfört med 2004. Verksamheten finansierades till från myndighetens anslag . Resterande andel utgjordes av extern finansiering (statliga forskningsråd, SIDA, EU, regionala parter och övriga). Bidraget från övriga statliga finansiärer minskade . minskade bidraget från EU . Övriga medel minskade . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser bl.a. publikationer, konferenser, seminarier, företagshälsovårdsutbildning och övrig utbildning. har ökat ambitionen inom området , vilket framgår av tabell 7.7 och som bidrar till målen för verksamhetsområdena Arbetsmiljö och Arbetsrätt. Regeringen har aviserat kraftiga åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Som ett led i denna process föreslår regeringen att läggs ned per . inrättades med stöd av beslut (prop. 1994/95:158, bet. 1994/95 AU9, rskr. 1994/95:103). Regeringen avser att återkomma till med ytterligare anslagskonsekvenser samt i det fall vissa uppgifter på skall föras över till annan myndighet. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . bedömer regeringen att anslaget kan tas bort från statsbudgeten. Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att inte får någon bemyndiganderam för ramanslaget 23:2 . 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 7.9 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 25 083 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 083 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt för övrig förvaltning vid Arbetsdomstolen. Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen minskade något jämfört med året innan och låg på samma nivå som , se tabell 7.11 Minskningen hänförde sig huvudsakligen till mål från tingsrätt som överklagats till Arbetsdomstolen, s.k. B-mål. Antalet avgjorda mål har legat relativt , med en liten ökning 2005 Antalet inneliggande mål var i stort sett detsamma som 2004. av de mål som kom in till domstolen var s.k. A-mål, vilket ligger i nivå med såväl 2003 som 2004. A-mål är den typ av mål i vilken talan väcks direkt i Arbetsdomstolen. Tabell 7.11 Målstatistik för Arbetsdomstolen, 2003- 2005 Antal domar och särskilt Inneliggande mål vid årets Genomströmningstiderna har varit relativt konstanta , vilket framgår av tabell 7.12 Tabell 7.12 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen har fortfarande låga målbalanser, och de små skiftningarna i genomströmningstiderna torde ha sin förklaring i individuella förhållanden i de enskilda målen. Genomströmningstiderna är av betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimligt korta tider. Regeringen avser att se över Arbetsdomstolens sammansättning och utformning. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 7.13 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:3 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 7.423:4 för arbetstagares uppfinningar 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 86 tkr prisnivå. 3Motsvarar 86 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för verksamheten vid för arbetstagares uppfinningar. Kostnaderna består huvudsakligen av arvoden och ersättningar. Nämnden har hållit ett förberedande sammanträde och ett sammanträde i plenum . Sammanträdena gällde ett och samma ärende. Nämnden hade tre pågående ärenden. Anslaget ökas med för att finansiera ökade lönekostnader. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Regeringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.15 Härledning av anslagsnivån 20072009, för23:4 för arbetstagares uppfinningar Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 7.523:5 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen. Anslaget avser huvudsakligen kostnader för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). En mindre del av anslaget avser kostnader för deltagande i verksamhet och för . beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden 20062007, omfattande totalt . reviderade konferensen skalan för medlemsländernas bidrag till organisationen i linje med FN:s bidragsskala för perioden 2006, antagen av Generalförsamlingen . I likhet med 2006 utgör andel en knapp procent (0,999) av budget 2007. Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag följande år, ett s.k. incentive scheme. Efter avdraget är medlemsavgift . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Regeringen beräknar ett ramanslag om respektive 2009. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 7.623:6 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband budgetpropositionen . 2Motsvarar 8 323 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 323 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO).