prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — Sysselsättning (höger) Anm.: Tre månaders glidande medelvärde. Källor: och . Antalet nyanmälda lediga platser har ökat kraftig inom såväl privat tjänstesektor som inom industrin och byggsektorn. Uppgången inom den privata tjänstesektorn har varit bred. Antalet lediga platser har ökat i god takt i storstadslänen och i övriga delar av södra och , medan utvecklingen varit mindre fördelaktig i skogslänen. Antalet lediga platser med respektive utan krav på utbildning har utvecklats relativt lika. På samma sätt har tillsvidare respektive tidsbegränsade lediga platser ökat i ungefär samma utsträckning. Diagram 4.4 Företagens anställningsplaner Anm.: Diagrammet avser säsongrensade kvartalsdata. Enligt KI:s senaste konjunkturbarometer är företagens anställningsplaner fortsatt optimistiska inom byggsektorn och stora delar av privat 13T T På grund av omläggningar i statistiken är inte siffrorna för offentlig sektor jämförbara . 2006/07:1 BILAGA 2 tjänstesektor, medan de är fortsatt negativa inom industrin (se diagram 4.4).TF14FT Förändringen i nettotalen avseende företagens anställningsplaner uppvisar en god samvariation med utvecklingen av sysselsättningen enligt nationalräkenskaperna i respektive sektor. Trots ett ökat antal lediga platser även inom industrin finns det därför skäl att tro att den branschvis splittrade utvecklingen kommer att bestå framöver. Färre deltagare i arbetsmarknadspolitiska program Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program uppgick i genomsnitt till 123 000 . har antalet platser successivt stigit och antalet platser beräknas uppgå till 143 000 som årsgenomsnitt. I denna proposition föreslår regeringen att antalet program ska minska kraftigt de kommande två åren (se tabell 4.2). Plusjobb, allmänt anställningsstöd, friår, lärlingsplatser, utbildningsvikariat och akademikerpraktik ska tas bort. Nybeviljandet av plusjobb, friår och utbildningsvikariat kommer att avbrytas . De övriga programmen som ska upphöra kommer att nybeviljas fram till och med sista . Tabell 4.2 Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program Tusental personer, årsgenomsnitt 1P P Kommunalt program för ungdomar, utvecklingsgaranti för ungdomar, arbetslivsinriktad rehabilitering, datortek, lärlingsplatser etc. Källor: och . 14T T Diagrammet sträcker sig t.o.m. . Enligt den månadsbarometer som publicerades är anställningsplanerna inom industrin återigen negativa. 2006/07:1 BILAGA 2 De platser som redan beviljats kommer att fasas ut i takt med att deltagarna avslutar programmen. Utöver de program som upphör helt tillkommer ytterligare en generell minskning av programvolymen. planeras en total programvolym på 91 000. Därefter ska volymerna minska ytterligare. Regeringen aviserar i denna proposition att s.k. nystartjobb introduceras. Nystartjobb reducerar arbetskraftskostnaden via en kreditering av arbetsgivarens skattekonto. I detta avseende påminner nystartjobben om anställningsstöd. Ny- startsjobben ska göra det lättare för personer med svag anknytning till arbetsmarknaden att komma in på arbetsmarknaden. Nystartsjobben riktas till personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning eller socialbidrag . Skattekrediteringen ska gälla lika som individen har varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . För personer som är gäller den dubbla tiden, dock högst . Ungdomar som varit arbetslösa mer än 6 månader omfattas av nedsättningen, dock längst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd beviljats. Nystartsjobben kommer bara att vara tillgängliga för arbetsgivare i privat sektor och offentliga arbetsgivare som bedriver affärsverksamhet och kommer inledningsvis att hanteras av . Sysselsättningen fortsätter att stiga har antalet sysselsatta, antalet arbetade timmar och framåtblickande indikatorer utvecklats positivt. Tillväxten i ekonomin har varit stark och väntas bli god även framöver. Enligt KI:s konjunkturbarometer har arbetskraftsbristen ökat i de flesta branscher, men nivåerna är fortfarande relativt låga. Kvoten mellan kvarstående och nyanmälda lediga platser, vilken utgör ett mått på hur väl matchningen fungerar, har inte förändrats nämnvärt i några sektorer eller regioner. Förutsättningarna för att sysselsättningen ska fortsätta att öka är därmed goda. Tack vare en god efterfrågan beräknas sysselsättningen utvecklas väl trots att programvolymen dras ner framöver. Även de föreslagna ändringarna av inkomstskatten och arbetslöshets- försäkringen bedöms bidra till en ökad sysselsättning framöver. I det rådande konjunkturläget bedöms de arbetsmarknadspolitiska programmen leda till stor undanträngning av reguljär sysselsättning och därmed blir nettoeffekten på sysselsättningen av neddragningen av programmen mindre än den skulle ha blivit i ett sämre konjunkturläge. Sysselsättningen väntas stiga och . Det motsvarar en ökning med ca 140 000 personer. Ökningen av antalet reguljärt sysselsatta beräknas bli något större (se diagram 4.5). I samband med att sysselsättningsgapet sluts avtar sysselsättningstillväxten. är gapet slutet. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen väntas då uppgå till 2009. av sysselsättningsökningen 20062007 väntas ske inom näringslivet. Tjänste- och byggsektorerna väntas bidra till ökad sysselsättning, medan antalet sysselsatta fortsätter att minska svagt inom industrin. Diagram 4.5 Sysselsatta och i arbetskraften Källor: och . har sysselsättningen ökat inom den privata tjänstesektorn och företagens anställningsplaner är överlag fortsatt positiva. I enstaka branscher väntas dock utvecklingen bli negativ. finns det inga generella problem att hitta lämplig personal i tjänstesektorn. Inom uppdragsverksamhet anger dock ett ökat antal företag att de upplever brist på arbetskraft. Regeringens avisering om avdrag för hushållsnära tjänster bedöms ha en positiv effekt på sysselsättningen i tjänstesektorn. Av den totala sysselsättningsökningen väntas tjänstesektorn svara för . Byggkonjunkturen har fortsatt att stärkas. Orderläget i branschen är gott. Företagen är fortsatt optimistiska och förväntar sig att såväl byggande som sysselsättning ska stiga framöver. Anställningsplanerna är dock inte lika optimistiska som för . Bristen på byggarbetare utgör ett problem som har förvärrats kontinuerligt. Störst är problemen bland företag med huvudsaklig inriktning mot bostadsbyggande. Med tanke på de höga bristtalen i byggsektorn har sysselsättningen utvecklats förvånansvärt väl . De höga bristtalen har inte haft någon synbar negativ effekt på sysselsättningsutvecklingen. Det skulle kunna tyda på att det än så länge endast är brist på vissa yrkeskategorier. Arbetskraftsbristen bedöms dock begränsa sysselsättningstillväxten framöver. Sysselsättningen i industrin har minskat trendmässigt och har endast ökat under de år då industrikonjunkturen varit mycket stark. Produktionstillväxten beräknas tillta , men bedöms inte bli tillräckligt hög för att resultera i en ökad sysselsättning. Kommunsektorns starka finanser väntas bidra till att sysselsättningen ökar med drygt 20 000 personer i den kommunala sektorn . I den statliga sektorn beräknas sysselsättningen stiga med omkring 5 000 personer. Den offentliga sektorn kommer därmed att stå för av den totala sysselsättningsökningen 2006 och 2007. Avvecklingen av plusjobb, friår och utbildningsvikariat har emellertid en återhållande effekt på den offentliga sysselsättningen framöver. 2006/07:1 BILAGA 2 sättningen (se diagram 4.6). Det gäller både sjukfrånvaronTF15FT och frånvaron av andra skäl. Diagram 4.6 Frånvarande och sysselsatta Sysselsatta (höger skala) Frånvarande (vänster skala) Anm.: Frånvarande avser personer som varit frånvarande hela mätveckan. Källa: (). Den demografiska utvecklingen har också en negativ effekt . Befolkningsandelen i åldersgrupper med lägre medelarbetstid än genomsnittet ökar i relation till befolkningsandelen i grupper med högre medelarbetstid. Det sänkta taket i sjukförsäkringen bedöms dock ha en motverkande effekt, vilket ger en positiv effekt . Effekten av det nya jobbavdraget är svårbedömt. Å ena sidan bidrar det till att öka medelarbetstiden eftersom det blir mer lönsamt för framför allt låginkomsttagare att öka sin arbetstid. Å andra sidan bedöms en del av de personer som inte var sysselsatta, men sysselsätts till följd av förslaget, arbeta deltid. Med hänsyn tagen till skillnader beräknas medelarbetstiden minska marginellt . Medelarbetstiden per sysselsatt minskade . Minskningen förklaras delvis av ökade sjukskrivningar, men också av en sjunkande medelarbetstid per person i arbete till följd av ett försämrat konjunkturläge. har medelarbetstiden varit relativt oförändrad. väntas frånvaron öka något eftersom den brukar variera med syssel- Produktivitetstillväxten avtog 2005. Det berodde bland annat på den tillfälliga avmattningen i industrikonjunkturen samt på att bidraget från så kallad merchanting minskade. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorn, som varit hög, avtog också. När tillväxten tog fart 15T fångas sjukfrånvaron upp antingen som frånvaro på grund av sjukdom hela mätveckan eller sjukfrånvaro på grund av sjukdom del av mätveckan. AKU:s statistik är inte direkt jämförbar med (FK:s) statistik över antalet sjukskrivna. Detta beror bland annat på att FK:s statistik endast inkluderar personer som varit sjukskrivna i och på att arbetslösa sjukskrivna och studerande sjukskrivna inkluderas i FK:s siffror men inte i AKU:s. 2006/07:1 BILAGA 2 under inledningen av 2006 var produktivitetstillväxten mycket hög inom såväl varusom tjänstebranscherna. Produktivitetsökningen beräknas avta framöver då tillväxten dämpas något och ekonomin går mot ett högre resursutnyttjande. Därmed sluts det produktivitetsgap som i utgångsläget beräknas vara positivt. Arbetskraftsutbudet fortsätter att öka Efter att ha utvecklats svagt vände arbetskraftsutbudet uppåt . steg utbudet i stort sett i takt med sysselsättningen. Utbudet har fortsatt att stiga. Konjunkturläget har betydelse för utvecklingen av arbetskraftsutbudet. En ökad efterfrågan på arbetskraft gör att fler söker sig till arbetsmarknaden, inte minst bland yngre. Dessa tenderar att i hög grad kliva in i arbetskraften först i samband med att de får ett arbete. Detta gör att arbetskraftsdeltagandet svänger mer över konjunkturcykeln bland yngre. När arbetsmarknadsläget är svagt tenderar ungdomar också att börja studera i högre grad än andra. Yngre personers möjlighet att få sommar- och extraarbeten ökar dessutom i högkonjunktur. Att sysselsättningen stiger bland yngre behöver således inte betyda att de studerar i mindre omfattning.TF16FT Även de äldres deltagande i arbetskraften påverkas mer än genomsnittet av konjunkturläget. De äldre väljer att stanna kvar längre i arbete då arbetsmarknadsläget är gott. Ett sämre arbetsmarknadsläge kan innebära att äldre går i pension tidigare än vad de annars skulle ha gjort. Arbetskraftsutbudet påverkas även av den demografiska utvecklingen. En större befolkning gör att det finns fler som kan arbeta. Sammansättningen av befolkningstillväxten har också betydelse (se diagram 4.7). Ur ett arbetskraftsperspektiv är den demografiska utvecklingen relativt ogynnsam. Åldersgrupper som har ett lågt arbetskraftsdeltagande växer mycket. Det gäller framför allt åldersgrupperna , men även gruppen som har ett relativt lågt deltagande, väntas öka kraftigt. Grupperna 45 och , som har ett högt arbetskraftstal, minskar eller är i stort sett oförändrade. Under har dock arbetskraftsdeltagandet trendmässigt stigit kraftigt i gruppen 60 . Även i gruppen kan en stigande, om än inte lika stark, trend identifieras. Till största delen förklaras denna trend av att äldre , i större utsträckning än tidigare generationer, väljer att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. De som tillhör de två äldsta åldersgrupperna del 40-talister. Det är en generation som genomsnittligt sett är friskare än tidigare generationer. De har också en stark förankring på arbetsmarknaden. De drabbades inte lika hårt under 1990-talskrisen som de som då utgjorde de äldre grupperna på arbetsmarknaden. Pensionsreformen kan också ha påverkat arbetskraftsdeltagandet bland de äldre. Mycket talar för att trenden med stigande arbetskraftstal bland de äldre kommer att fortsätta . Under innevarande år väntas arbetskraftsdeltagandet stiga något i de flesta åldersgrupperna, men framför allt i de yngre och äldre grupperna. Diagram 4.7 Arbetskraftsdeltagande i olika åldersgrupper Procent av befolkningen i respektive åldersgrupp Anm.: Till följd av AKU-omläggningen saknas länkade värden . De av regeringen föreslagna förändringarna av inkomstskatten, arbetslöshetsförsäkringen och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program bedöms tillsammans med nedsättningen av arbetsgivaravgiften få en stark positiv effekt på arbetsutbudet, både . Utbudet utvecklas starkt och . 16T T Om en person arbetar eller mer under mätveckan räknas personen i som sysselsatt (oavsett om personen är heltidsstuderande eller inte). 2006/07:1 BILAGA 2 Olika statistikkällor ger olika bild av arbetsmarknadsutvecklingen Sedan omläggningen av () arbetskraftsundersökning () har användandet av andra statistikkällor för att beskriva och analysera utvecklingen på arbetsmarknaden ökat. Anledningen är att osäkerheten kring tolkningen av AKU:s utfall har ökat på grund av uppkomsten av nya säsongsmönster och problem med jämförbarhet tillbaka i tiden.TF17FT SCB genomför och redovisar frekvent i huvudsak tre undersökningar som mäter sysselsättningenTF18FT: : Intervjuundersökning som omfattar drygt 20 000 personer . är optimerad för kvartalsvis redovisning, men rapporteras även . Kortperiodisk sysselsättningsstatistik (KS): Enkätundersökning riktad till företag som mäter antalet anställda, bl.a. fördelat på olika sektorer och näringsgrenar. Till skillnad från de två andra undersökningarna ingår inte företagare. Nationalräkenskaperna (NR): Mäter ekonomisk aktivitet. Innehåller ett sysselsättningsmått som till stor del baseras på och KS, men även andra källor. Det är främst på kort sikt som skillnaderna mellan de olika undersökningarna uppstår. Ett aktuellt exempel är utvecklingen . Enligt ökade sysselsättningen mellan första och med i säsongsrensade termerTF20FT. 17T T Se prop. 2005/06:1 bilaga 2, s. 43, för en mer utförlig beskrivning av statistikomläggningen. 18T T Utöver dessa publicerar SCB den registerbaserade sysselsättningsstatistiken (RAMS). 19T T NR baseras i hög grad på när det gäller total sysselsättning. Skillnader mellan och NR kan uppstå på grund av att (i) utlandsarbetare boende i exkluderas i NR, (ii) NR avser exakt kalenderkvartal, (iii) NR beaktar även andra källor i sin bedömning, (iv) NR inkluderar värnpliktiga och personer och och (v) olika säsongsrensning. 20T T Säsongsrensning utförd av . och KS på en ökning respektive . Den sammanvägda bedömningen av de olika källorna är att sysselsättningen utvecklades väl även . över tenderar de olika källorna att ge en mer samstämmig bild av utvecklingen. Förutom publicerar även () arbetslöshetsstatistik. Det finns en rad viktiga definitionsskillnader mellan undersökningarna: Kriterier för att räknas som arbetslös: I räknas en person som arbetslös om denne kunnat arbeta och sökt arbete.TF21FT AMS mäter antalet inskrivna arbetssökande. Urval: omfattar personer i åldrarna . AMS omfattar åldrarna . är en urvalsundersökning, medan AMS är en totalundersökning som omfattar inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Mätperiod: avser månadsgenomsnittet. AMS redovisar antalet personer som var inskrivna i slutet av kalendermånaden. ger och en liknande bild av arbetslöshetsutvecklingen, även om antalet arbetslösa skiljer sig åt. På kort sikt kan dock skillnader i utvecklingen synas relativt stora. Dessa skillnader är i huvudsak en följd av olika säsongsmönster och det faktum att är en urvalsundersökning. Är undersökningarna likvärdiga? Det är viktigt att poängtera att är den enda undersökning som ger en samlad bild av arbetsmarknadens utveckling. omfattar samtliga centrala variabler: sysselsättning, arbetslöshet och arbetskraftsdeltagande. är officiella arbetsmarknadsstatistik. 21T T En person räknas som arbetslös om denne var utan arbete och kunde arbeta referensveckan eller börja från referensveckans slut. Arbetslösa omfattar även personer som har fått ett arbete som börjar , förutsatt att de skulle ha kunnat arbeta referensveckan eller börja från referensveckans slut. 2006/07:1 BILAGA 2 Den totala arbetslösheten faller har sysselsättningen stigit. Den öppna arbetslösheten har dock inte fallit i motsvarande grad eftersom även arbetskraftsutbudet ökat. var den öppna arbetslösheten lägre än vad som kunde ha förväntats utifrån förra årets säsongsmönster. Detta beror troligen till stor del på att antalet sommarjobb var betydligt större än . En stark efterfrågan på arbetskraft beräknas leda till att den öppna arbetslösheten sjunker . Mätt som årsgenomsnitt beräknas den öppna arbetslösheten uppgå till . Till följd av en stor minskning av de arbetsmarknadspolitiska programvolymerna bedöms den öppna arbetslösheten stiga under loppet av året. Införandet av nystartjobben bedöms dock få en motverkande, men inte lika stor, effekt. Den totala arbetslöshetenTF22FT beräknas vara i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. beräknas den minska kontinuerligt och uppgå till 2009. Diagram 4.8 Öppen och total arbetslöshet Källor: , och . Lönerna har ökat i måttlig takt . sjönk ökningstakten och uppgick till . Enligt Medlingsinstitutets preliminära statistik var ökningstakten fortsatt dämpad . 22T T Öppet arbetslösa och deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program som andel av arbetskraften snittliga löneökningstakten i näringslivet uppgick till . Inom offentlig sektor var löneökningstakten lägre än i den privata sektorn, men det kan delvis bero på eftersläpningar i statistiken. Förbättrad arbetsmarknad medför stigande löneökningstakt Huvudförklaringen till de senaste årens låga löneökningar är att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden har varit lågt. har dock antalet arbetade timmar och sysselsättningen utvecklats positivt, vilket inneburit ett ökat resursutnyttjande. väntas den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden få ett större genomslag på löneutvecklingen i samband med att resursutnyttjandet stiger (se diagram 4.9). Diagram 4.9 Sysselsättningsgap och löneökningstakt Sysselsättningsgap (vänster) Löneökningstakt (höger) -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Källor: och . Avtalsrörelsen kommer att genomföras i ett för arbetstagarna mer gynnsamt läge jämfört med den förra stora avtalsomgången 2004. Av- talen bedöms därför hamna på en högre nivå . Till följd av ett lågt resursutnyttjande bedöms dock avtalsökningarna bli måttliga. Risken för att avtalsökningarna ska bli väsentligt högre än beräknat bedöms som relativt små (se fördjupningsruta Avtalsrörelsen på sidan 59). Lönerna i näringslivet ökar snabbare än i offentlig sektor För ekonomin som helhet beräknas lönerna öka 2006 och 2007. Löneökningstakten väntas stiga i samtliga sektorer i takt med att efterfrågan på arbetskraft ökar. beräknas stiga snabbare i näringslivet än i offentlig sektor (se tabell 4.3). Tabell 4.3 Nominell löneutveckling Anm.: Siffrorna avseende 2005 är en prognos. Löneutvecklingen avser timlön enligt konjunkturlönestatistiken (KL). Enligt NR, vars definition skiljer sig från KL, bedöms lönerna öka 2006, 2007, 2008 och 2009. Källor: och . Lönerna väntas stiga snabbast inom byggsektorn. Den starka efterfrågan på byggnadsarbetare medförde att löneökningstakten ökade . Något förvånande har dock löneökningstakten mattats av , trots att många företag uppger att de har brist på arbetskraft. Tänkbara förklaringar till den dämpade löneutvecklingen kan vara att arbetskraftsinvandringen har en återhållande effekt på lönebildningen eller att det än så länge endast råder brist på enstaka specialister, vars löneutveckling inte förmår påverka den genomsnittliga löneutvecklingen i branschen. Den höga andelen företag som anger att de har brist på arbetskraft väntas dock alltjämt bidra till att löneökningstakten stiger relativt snabbt . Inom tjänstesektorn väntas den uppgång i löneökningstakten som påbörjats fortsätta till följd av en relativt kraftig ökning av efterfrågan på arbetskraft inom denna sektor. Löneutvecklingen inom industrin väntas bli något svagare än i ovan nämnda sektorer till följd av en svagare efterfrågan på arbetskraft inom denna sektor. Den lägre löneökningstakten inom den kommunala sektorn 2005 jämfört med de närmast föregående åren väntas till viss del bestå . En anledning till detta är att kommunernas agerande bedöms bli mer försiktigt . I den statliga sektorn väntas en svag sysselsättningsutveckling tillsammans med en svag uppräkning av anslagen 2007 innebära en dämpad löneökningstakt . 2006/07:1 BILAGA 2 Om inga avtal sägs upp kommer av alla arbetstagare att omfattas av förhandlingar . Storleksmässigt kommer avtalsrörelsen att vara jämförbar med avtalsrörelserna 2001 och 2004. Alla sektorer förutom transportsektorn och banksektorn kommer att omförhandla sina avtal under 2007.TF23FT Merparten av avtalen inom privat sektor löper ut . Avtalen inom och statlig sektor löper ut respektive september. med en sämre fungerande lönebildning ändrades förutsättningarna i och med etableringen av inflationsmål och industriavtal. Förhandlingarna inom ramen för industriavtalet utgår från att löneutrymmet ska bestämmas utifrån den syn på konjunkturen framöver som Industrins ekonomiska råd presenterar, samt att den konkurrensutsatta exportindustrin ska fungera som riktmärke för övriga branscher och sektorer. Under de senaste avtalsrörelserna har det funnits en bred samsyn kring att ska vara normgivande för de efterföljande avtal som sluts. Lönebildningen allt mer decentraliserad har lönebildningen kommit att bli allt med decentraliserad. I många avtal ges det möjlighet för de lokala parterna att komma överens om både löneutrymmets storlek och dess fördelning på individnivå. Reglerna är dock ofta kopplade till så kallade stupstockar som träder i kraft om parterna inte kan komma överens på lokal nivå. I den statliga sektorn omfattas samtliga anställda av avtal som är baserade på någon form av lokal lönebildning. I den privata sektorn uppgår andelen till och den kommunala sektorn till . 23T T De två sektorerna som står utanför avtalsrörelsen kommer i stället att omförhandla sina avtal . 2006/07:1 BILAGA 2 I första hand är det tjänstemän som omfattas av avtalskonstruktioner i vilka lönerna bestäms genom lokal lönebildning. Resultatet i de senaste avtalsrörelserna I den senaste stora avtalsrörelsen , vilken omfattade nästan hela den privata och hela den statliga sektorn blev i stort sett samtliga avtal likvärdiga med de som lades fast i industrins förhandlingar.TF24FT En övervägande majoritet av avtalen inom den privata sektorn och samtliga inom den statliga sektorn utgjordes av 3-årsavtal. Knappt hälften av avtalen inom den privata sektorn innehöll en möjlighet till uppsägning under det tredje avtalsåret. Denna möjlighet har inte utnyttjats. Näringslivets avtal ligger lägre jämfört med den föregående avtalsperioden, 20012003. Den främsta orsaken till detta är att den avtalade arbetstidsförkortningen nu är lägre . Inom det statliga området är avtalen lägre jämfört med perioden 20012003. Avtalen innehöll inte någon satsning på kortare arbetstid. Avtalsrörelsen var inte lika omfattande som den och omfattade till största delen den kommunala sektorn. De centrala avtalen inom denna sektor liknar i stor utsträckning varandra och ger i de flesta fall . Avtalet för det överlägset största fackförbundet, , blev högre än för de övriga och beräknas ge . Totalt beräknas den genomsnittliga avtalade löneökningstakten i den kommunala sektorn uppgå till . avtal blev lägre än det avtal som slöts än ettårsavtalet som slöts 2003.