prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — Kostnaden för beräknades ursprungligen till (penningvärde). har ca lagts ned i projektet. Den av den tidigare regeringen utsedda koordinatorn, som har i uppdrag är att bevaka att projektets tidsplan följs, har fortsatt sitt arbete och lämnat en årsrapport till den tidigare regeringen. Projektet beräknas vara färdigställt . ingick , och genomförandeavtal. har redovisat att den totala kostnaden har ökat och beräknas till (prisnivå ), varav kommunen och står för . Regeringen har för avsikt att utse en förhandlingsman med uppdrag att finna en samlad trafiklösning för . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med detta kommer regeringen att förutsättningslöst låta pröva om en ökad spårkapacitet genom centrala kan bli mer samhällsekonomiskt effektiv genom en ytspårlösning. Tillsammans med redan genomförda åtgärder skulle det kunna vara en mindre komplicerad åtgärd som kan ske snabbare och till lägre kostnader än . För att behålla sin handlingsfrihet anser regeringen att tills vidare bör driva vidare arbetet med prövning i miljödomstolen, systemhandlingar och järnvägsplanerna. får dock inte ingå åtaganden för som överstiger eller sträcker sig utan att först inhämta regeringens godkännande. Regeringen avser i regleringsbrev närmare reglera byggprojektets fortsatta hantering. är en ny enkelspårig järnväg mellan och som också omfattar flera nya resecentrum. byggs av som ägs av staten () samt kommunerna och två landsting längs banan (). Byggnationer pågår på större delen av sträckan. Sedan avtalet om ingicks 1997 har förutsättningarna för projektet delvis förändrats, bl.a. har införts i lagstiftningen. Styrelsen för fastställde därför en ny tidsplan och kostnadsram för projektet. Den av den tidigare regeringen utsedda förhandlingsmannen slutförde sitt uppdrag då ett nytt avtal undertecknades av parterna. Den tidigare regeringen godkände avtalet . meddelade miljödomstolen två domar som ger klartecken att bygga en bro över och igenom Natura 2000-områdena och slätter. Den tidigare regeringen beslutade att får inrätta en stiftelse för hanteringen av de kompensationsåtgärder som krävs för intrången i Natura 2000-områdena. Miljödomstolens dom överklagades till som meddelade dom . Domen innebär att de åtgärder som syftar till att kompensera intrånget i Natura 2000-området vid inte är tillräckliga. Domstolen ifrågasätter dock inte den korridor som den tidigare regeringen tidigare gett tillåtlighet till. fastställde de fyra återstående järnvägsplanerna för projektet. har överklagats till regeringen. Den förra regeringen har fattat beslut i tre av ärendena. De totala kostnaderna beräknas till (penningvärde). har ca lagts ned i projektet. beräknas vara färdigställd . Huvudmannaskapet för regleras i ett avtal mellan stat och . Sedan det ursprungliga avtalet slöts 1993 har förutsättningarna delvis förändrats. har beslutat om nya villkor för rörande bidrag till drift, underhåll och investeringar (prop. 1997/98:1, 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Vidare har en ny järnvägslagstiftning införts (prop. 2003/04:123, bet. 2003/04:TU14, rskr. 2003/04:124). Mot bakgrund av de nya förutsättningarna har företrädare för den tidigare regeringen och , med bistånd av , genomfört en revidering av avtalet. Det nya avtalet undertecknades . har tillsammans med övriga sektorn tagit fram ett nytt sektorsprogram för järnvägen. I avsnittet 6.4.2 Resultat redogörs för övriga insatser som gjorts inom ramen för sektorsuppgiften. Inom EU har arbetet med det tredje järnvägspaketet fortsatt. Rådet har enats om innehållet i en gemensam ståndpunkt om tre av de föreslagna rättsakterna i paketet. Det gäller förslagen om marknadstillträde, passagerares rättigheter och behörighetsbevis för lokförare. planerar ordförandeskapet att ha kontakter med för en uppgörelse i andra läsningar. Förslaget om kvalitetskrav vid godstransporter har mött stort motstånd från medlemsstaterna och rådet har tills vidare lagt ner det arbetet. Även kommissionens förslag till förordning om kollektivtrafik på järnväg och väg har behandlats och en politisk överenskommelse uppnåddes vid transportministrarnas junimöte. I avsnitt 4.4 redogörs för det övergripande transportpolitiska målet och delmålen. I regleringsbrevet till , och bryts dessa ned i specifika verksamhetsmål för verksamhetsområdet och resultatindikatorer anges. Resultaten redovisas bl.a. i årsredovisningarna och i . Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. , Järnvägsstyrelsens och Statens järnvägars verksamheter bidrar till att uppfylla de transportpolitiska målen. Av tabell 6.4 nedan framgår regeringens bedömning av måluppfyllelsen för verksamhet. Tabell 6.4 Uppfyllelse av målen i regleringsbrev Tillgängligheten för medborgarna och närings- livet skall successivt förbättras mellan regioner skall verka för att förutsättningarna för nyttjandet av statens spåranläggningar för- Andelen funktionshindrade och andra grupper med särskilda behov som kan utnyttja järn- vägstransportsystemet skall öka. bör kollektivtrafiken kunna användas av de Andelen barn som på egen hand kan nyttja järn- vägstransportsystemet skall fortlöpande öka. Kvaliteten i järnvägstransportsystemet skall Punktligheten skall öka på järnvägsnätet. Antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna skall minst halveras till 2007 jämfört med . Till 2007 skall högsta tillåtna axellast ökas från till på järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtransporter. Effektiviteten avseende underhållet av det stat- liga järnvägsnätet skall öka. skall motiveras av aktuell trafik. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet dödade och skadade inom järnvägs- transportsystemet skall minska. åtgärder som syftar till barns säkerhet prio- Energianvändningen per utfört transportarbete på statens spåranläggningar skall minska. Negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jämfört med påverkan 2003. skall det inte finnas några bostads- lägenheter som utsätts för buller, orsakat av järnvägstrafik, överstigande (mätt som ett maxvärde i sovrum ) vid fler än fem tillfällen per natt. skall minska användningen av natur- resurser och föroreningen av naturen från miljö- farliga ämnen i infrastrukturen skall minska. Nya järnvägsanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till omgivande natur- EN POSITIV REGIONAL UTVECKLING Mål återfinns under rubrikerna Tillgängligt transportsystem och Hög transportkvalitet ovan. Ett jämställt järnvägstransportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka järnvägs transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas Målet är en jämn fördelning av makt och in- flytande mellan kvinnor och män inom järn- Ett tillgängligt transportsystem och en positiv regional utveckling Nedan redovisas utvecklingen mot två delmål; Målet är ett tillgängligt transportsystem, där järnvägstransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Målet är en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. De verksamhetsmål som satts upp för fokuserar dels på att utnyttjandet av hela järnvägstransportsystemet skall öka, dels på att andelen personer med funktionshinder och med särskilda behov som kan nyttja järnvägen skall öka. Regeringen bedömer att gjorda in- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 satser bidragit till att transportarbetet på järnväg ökat något vilket är positivt. Det innebär att kapacitetsbegränsningar uppstått på vissa sträckor. Insatser har gjorts för att förbättra tillgängligheten till järnvägen, men ytterligare åtgärder krävs. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att vidtagna åtgärder har verkat i positiv riktning för att nå målen. Persontransportarbetet totalt ökade med . Det långväga transportarbetet (mer än ) var oförändrat . Ökad konkurrens med flyget, stormen , mer rabatter på tågresor och ett högre bensinpris var faktorer som påverkade mängden järnvägstransporter. andel av de totala persontransporterna ökade. Godstransportarbetet ökade åter och uppgick (), vilket är den högsta nivån . Malmtrafiken och inrikes transporter (rundvirke) står för en stor del av ökningen. Även importtrafiken bidrog till ökningen. En förbättrad konjunktur är en förklaring, transportbehovet efter stormen är en annan. Kapacitetsutnyttjandet har ökat något bl.a. till följd av timmertransporter efter stormen. Kapacitetshöjande åtgärder som gjorts är dubbelspår (), mötesstationer (3 st) och fjärrblockering (). Största tillåtna axellast finns nu på av nätet jämfört med istorstadsområdena samt på Västra stambanan, , Ostkustbanan, , och på delar av och . Tillgängligheten vid järnvägsstationer har uppmärksammats. På flera stationer har ombyggnader skett som innebär förbättrad plattformsmiljö och förbättrade informationssystem. Åt- gärder har gjorts på ett tiotal stationer, bl.a. i , och . , Årstaberg och Värmlandsbro blev klara . Ett förslag till standard för trafikinformation har förankrats hos transportköpare, trafikutövare, handikapporganisationer m.fl. Även de minsta stationerna kan med ny teknik få Det senaste utropet ska 3 Kapacitetsbegränsning förekommer där efterfrågan på tåglägen inte kan tillgodoses p.g.a. ett för högt utnyttjande av banan. också kunna aktiveras genom att trycka på en knapp. Kunskapen om barns resande är begränsad men kartläggningar visar att barn i hög grad reser med spårbunden trafik och i kollektivtrafiken. har en barnkonsekvensanalys genomförts för . deltar i myndighetsnätverk. Satsningen på skolinformatörer har fortsatt. har slutfört arbetet med utformningen av råd och riktlinjer som är en vägledning för utformning av den fysiska miljön för personer med funktionshinder. Detta är ett led i arbete med att öka användbarheten av stationsmiljön. I den senaste undersökningen av tillgängligheten till transporter på järnväg uppger av personer med funktionshinder att de kan resa obehindrat med tåg. uppger att de kan resa med vissa besvär. Störst andel med förmåga att resa finns hos astmatiker, döva och hörselskadade. Även rörelsehindrade har i hög utsträckning förmåga att resa, medan möjligheterna att resa är mindre bland personer med synskador och personer med mer än ett funktionshinder. De problem som personer med funktionshinder fortfarande upplever vid resor med tåg är möjligheten att ta del av information på stationen, att vistas inom stationen och på tåget utan att utsättas för astmaframkallande faktorer, beställa ledsagning och att ta sig till tåget, inhämta information vid planering av resan samt ta del av information på tåget. I arbetar med att införa ledstråk på pendeltågstationernas perronger. Av 46 stationer färdigställdes 42 . Ledstråken innebär en stor förbättring av tillgängligheten. Funktionshindrade personers synpunkter har tagits tillvara genom tillgänglighetsråd. har också deltagit i SJ och Rikstrafikens rådgivande delegation för handikappfrågor. Järnvägsstyrelsen har deltagit i det europeiska arbetet genom att utarbeta tekniska specifikationer för driftskompatibilitet, s.k. TSD. lämnades ett förslag till en TSD där syftet är att skapa likartade och förbättrade förutsättningar i hela EU för personer med begränsad rörelseförmåga att använda järnvägstransportsystemet. Trots dessa förbättringar visar årliga mätningar att personer med funktionshinder inte upplever någon förbättring. En sammantagen bedömning är att målet i denna del delvis har uppfyllts. Målet är en hög transportkvalitet, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Punktligheten har sjunkit med en halv procentenhet. Antalet tågförseningstimmar har ökat . Antalet inställda tåg har ökat och järnvägarnas standard har försämrats. Regeringen bedömer att målet inte har uppnåtts. Punktligheten minskade till 90,4 (91) procent för hela tågtrafiken. Persontrafikens punktlighet minskade till 92,3 (93) procent, men ökade för godstågen till 78,6 (78) procent. Snabbtågens punktlighet minskade till 77 (81) procent. Antalet tågförseningstimmar orsakade av infrastrukturfel och trafikledning ökade något. Förseningar orsakade av banarbeten minskade något. Förseningar p.g.a. fordon och operatörer (terminaltid) ökade. Vädret är en förklaring. Stormen står exempelvis för av ökningen. Enstaka händelser såsom urspårade vagnar och fel i kontaktledningar, spår och ställverk är andra orsaker. Flera signalställverk har försetts med åskskydd och ett nytt koncept för bekämpning av spårhalka har införts med gott resultat. I samråd med järnvägsföretagen har rutinerna för punktlighetsarbetet (PULS) förbättrats. Samråd om kvalitetsfrågor för gränsöverskridande trafik har hållits med de nordiska länderna. stormen ställdes 4 300 tåg in (normalt 100). Den internationella godstågtrafiken stod still . En tillfällig riksledningsfunktion upprättades för att leda prioritering av röjningsinsatser och trafik. var allvarligt skadad, varför röjning av prioriterades för att möjliggöra omledning av i första hand internationella godståg. Persontrafiken på och pendeltåg runt ställdes därför delvis in. Leveranser till tillverkningsindustrin och viktiga servicenäringar fick högsta prioritet. bevakning av plankorsningar möjliggjorde att leve- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ranser från i kunde upptas . Totalt 600 medarbetare sattes in i röjningsarbetet. Stora materialleveranser krävdes. Totalt kostade återställandet av det statliga järnvägsnätet . Utbyggnaden för ökad tillåten axellast har skett i så stor omfattning att målet bedöms nås 2007. Nettolasten per vagn ökar om axellasten höjs från till . Främst sker uppgraderingen genom bro- och banförstärkningar. Åtgärder har gjorts på bl.a. sträckan . Knappt 94 (64) procent av de utpekade sträckorna har 25 tons axellast. Den totala trafikvolymen har minskat. Kostnaderna för underhållet har ökat med /spårmeter. Tillståndet (mätt i ett antal tillståndsparametrar4) på järnvägsnätet har dock försämrats. Tågförseningstimmar har ökat medan hastighetsnedsättingarna har minskat. Spårlägeskvaliteten har försämrats. strategi är att prioritera de mest trafikerade banorna (21 stråk) och lägga mest resurser på dessa. av underhållskostnaderna läggs på av spårlängden som har av trafiken. Försämringen för de prioriterade stråken är inte lika påtaglig som för övriga stråk. Exempelvis har tågförseningstimmar beroende på infrastrukturfel för prioriterade stråk ökat jämfört för hela nätet. Målet är en säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom spårbunden trafik. Den spårbundna trafikens utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Regeringen konstaterar att det faktum att säkerheten har högsta prioritet i järnvägssektorn resulterar i en god trafiksäkerhet. finns det utrymme för fortsatta förbättringar. I hela spårtrafiken (järnväg, spårväg och tunnelbana) dödades eller skadades allvarligt ca 104 personer jämfört med 140 personer 2004. 4 Tillståndsparametrar är bl.a. tågförseningstimmar, spårlägeskvalitet (K- tal) och tillfälliga hastighetsnedsättingar. Jämförelse görs med trafikvolymen (tågkilometer) och ekonomiska resurser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet dödade i järnvägstransportsystemet (inkl. självmord) var 68 (81) personer och antalet allvarligt skadade var 20 (23). Antalet självmord var 36 (46). Antalet barn som dödades var 7 (3) och 3 (1) skadades allvarligt. En jämförelse över tiden, av andelen dödade och allvarligt skadade i promille per , visar preliminärt ett sjunkande värde 2005. Resultatet av Järnvägsstyrelsens tillsyn visar att varje insats har resulterat i färre påpekanden, förbud och förelägganden jämfört med (se tabell 6.5). Resultaten visar att utvecklingen på järnvägsområdet är i linje med målet om en säker trafik. (6 mån) Plankorsningsolyckorna minskade till 30 (42), men har mätta som ett femårigt rullande medelvärde varit oförändrade. Övriga olyckor har minskat mätt som ett femårigt rullande medelvärde. Inga olyckor har inträffat där farligt gods har läckt ut. har 5 planskilda korsningar byggts och 79 plankorsningar har slopats. Ett nytt IT-system för registrering av olyckor och tillbud relaterade till trafik och elsäkerhet infördes. Kameraövervakning har gett bra resultat för att upptäcka och förhindra obehörigt spårbeträdande i södra regionen. Information i skolor och trafikskolor fortsatte. En nödlägesplan har upprättats för och arbete pågår med planer för och . Målet är en god miljö, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. Järnvägstransportsystemets utformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Järnvägssystemets huvudsakliga miljöpåverkan utgörs av energianvändning, buller från trafiken och påverkan på landskapet samt uttag och användning av material för banhållningen. Regeringen bedömer att vidtagna åtgärder bidragit till att uppnå målet om en god miljö. upphandlar endast el från förnyelsebara energikällor för tågtrafik och infrastruktur. Vid upphandling av entreprenader ställer krav på att bränslet för diesel- eller bensindrivna fordon skall vara av miljöklass 1 eller bättre. (1) bostadslägenhet var utsatt för höga vibrationsnivåer. Antalet bullerutsatta bostadslägenheter ökade beroende på förändrad trafikering till 423 (179). Antalet åtgärdade bostadslägenheter var 308 (6 176). Bullermålet har i det närmaste uppnåtts. De material som används i störst mängd vid drift och byggande är makadamsten (ballast) och betong (fundament och sliprar). Även stål, trä och koppar går åt i stora mängder. Användningen varierar med investeringsvolymen. Den strategi för hantering av miljögifter som togs fram 2004 har börjat omsättas i praktiken. Förorenade områden har inventerats. Av- sättningen för sanering av anläggningar ökade och uppgick till . Saneringsarbeten har gjorts i och . togs ny järnväg i drift som går genom områden av riksintresse samt en bro över Ljusnan som går genom Natura 2000. Gestaltningsprogram har genomförts för hälften av om- och nybyggnadsprojekten. Målet är ett jämställt transportsystem, där järnvägstransportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. har kartlagt jämställdheten genom att bl.a. undersöka mäns och kvinnors representation i styrelser m.m. Vidare har studerat hur män och kvinnor utnyttjar transportsystemet. Järnvägsstyrelsen skall verka för en effektiv järnvägsmarknad med likvärdiga villkor och en sund konkurrens. Järnvägsstyrelsen har redovisat att det finns 107 (133) järnvägsföretag och 566 (701) infrastrukturförvaltare. Av dessa företag är 73 både järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare. Den stora mängden företag beror på att innehavare av t.ex. industrispår även anses vara företag i denna statistik. Den svenska järnvägsmarknaden, som kan delas upp i en persontrafikdel och en godstrafikdel, domineras av några få aktörer. Persontrafikmarknaden präglas av SJ AB:s ensamrätt att trafikera den interregionala persontrafiken. De övriga järnvägstrafikföretagen har att konkurrera om trafikuppdrag genom de upphandlingar som görs av trafikhuvudmännen och Rikstrafiken. Godstrafikmarknaden har öppnats och den långsiktiga trenden är att koncentrationen till några få bolag minskar. Statens järnvägars avveckling av verksamhet skall avveckla den verksamhet (personal, arkiv m.m.) som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte fördes över till: -aktiebolag /2001, eller -myndigheter eller aktiebolag vid ett senare Verksamhet som skall bedriva enligt beslut av riksdag och regering skall inte avvecklas. avvecklades ytterligare personal som formellt finns kvar i affärsverket efter bolagiseringen. Vid ingången av uppgick personalen till 1 211 personer och vid slutet av 2005 till 56 (72) personer. Det finns reserverade medel för att täcka framtida betalningar med nu kända förutsättningar. Ett miljöärende har föranlett en utbetalning från anslag. Ansvaret för de miljöskador som uppstått under Statens järnvägars verksamhets- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utövning kommer att ta statliga resurser i anspråk för . I övrigt fortsätter avvecklingen av denna verksamhet. Förvaltning av leasing- och leaseholdåtaganden skall förvalta leasing- och leaseholdavtal kostnadseffektivt och med en låg riskexponering. skall inte ingå några nya åtaganden annat än vad som är nödvändigt för förvaltningen av existerande leasing- och leaseholdåtaganden. Verksamheten skall inriktas mot en avveckling av dessa åtaganden på ett affärsmässigt och effektivt sätt under beaktande av gällande reglering på respektive område. Verksamheten består i att förvalta de leasing- och leaseholdåtaganden avseende rullande materiel och färjor, som fanns i vid bolagiseringen och som inte kunde överföras till eller . Åtagandena per avser 43 snabbtåg, 425 personvagnar, 23 (28) motorvagnar, 351 ellok, 89 diesellok och något mer än 6 000 godsvagnar samt två färjor. Leasingavtalen förfaller till slutbetalning 2021 och de löpande kostnaderna för dessa åtaganden täcks genom avtal med och samt externt rederi. Leasingadministrationen av järnvägsfordonen gav upphov till ett underskott på . Den främsta förklaringen är att inte har fått ersättning för dessa kostnader från och . Detta kommer att åtgärdas i enlighet med det beslut som fattade med anledning av budgetpropositionen . Trots underskottet avseende leasingadministrationen av järnvägsfordonen visade verksamhetsgrenen ett totalt överskott om . Överskottet är helt och hållet hänförligt till uthyrningen av färjor och till största delen en följd av upplösning av en reserv med anledning av förväret av en färja. Rensat från denna engångspost var resultatet för färjeverksamheten, som bygger på kommersiella avtal, . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förvaltning av järnvägsfordon som används i statligt upphandlad trafik skall på ett affärsmässigt och effektivt sätt förvalta och hyra ut järnvägsfordon till de av Rikstrafiken upphandlade operatörerna. Den verksamhet som tillhandahåller järnvägsfordon för den av staten upphandlade trafiken skall över en konjunkturcykel visa en räntabilitet på sysselsatt kapital som motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. Som en del i åtgärdspaketet i samband med kapitaltillskottet till övertog en fordonsflotta om 121 fordon. Denna flotta används i den av Rikstrafiken upphandlade trafiken och myndigheten garanterar hyran . har fem fordon sålts och därmed återstår 116 fordon, varav 16 lok, 9 motorvagnssätt och 91 personvagnar. Fordonsflottan var i stora delar mycket sliten och i akut behov av upprustning. Efter bemyndigade från i budgetpropositionen med en investeringsram om totalt har det inletts ett upprustningsprogram som beräknas vara slutfört . Investeringarna, inklusive viss anskaffning av ersättningsfordon för skrotade fordon, skall ske på affärsmässiga grunder och följa det avkastningskrav som finns för verksamheten. Renoveringsplanen innebär en renovering till modern standard där bl.a. eluttag skall finnas för varje plats i sov- och liggvagn. Planen har tagits fram i samråd med operatören och Rikstrafiken och det har beslutats att som första åtgärd upprusta 20 liggvagnar och fem sovvagnar. Därefter kommer ytterligare 20 sovvagnar att upprustas och sittvagnar.