prop · GU031d17 · 2007-01-01 00:00:00 — Dessa förutsättningar kan se olika ut i olika skeden i livet. Det kan handla om småbarnsföräldrars förutsättningar att förena arbetsliv och privatliv eller om en permanent eller tillfällig nedsättning av arbetsförmågan på grund av ohälsa eller funktionshinder. Det kan också handla om att skapa förutsättningar för äldre att orka och vilja stanna kvar i arbetslivet. Lagstiftningen reglerar det grundläggande skyddet för att säkerställa individens trygghet och fastställa spelreglerna på arbetsmarknaden. Det är regeringens mening att det därutöver bör finnas ett stort intresse hos arbetsmarknadens parter att gemensamt arbeta för ökade anpassningsmöjligheter till individers skilda behov när det gäller exempelvis arbetstid, arbetsuppgifter etc. Ett sådant livscykelinriktat synsätt bör ha stor betydelse för att bidra till att deltagandet i arbetslivet totalt sett ökar och att människor inte slits ut . Individens trygghet och möjlighet till inflytande över den egna arbetssituationen skapar också en grund för den kreativitet och utveckling som är nödvändig för att upprätthålla företagens goda konkurrensförutsättningar på en global marknad. konkurrensförmåga bygger i stor utsträckning på en arbetskraft med hög kompetens. Goda förutsättningar till ett livslångt lärande är därmed centralt. Detta lärande kan ske på den enskildes initiativ men också på initiativ av arbetsgivaren i form av kompetensutveckling i arbetet. Att anställda ges möjligheter till kompetensutveckling måste ses som en nödvändig förutsättning för att uppnå en god effektivitet och produktivitet i verksamheten. Livslångt lärande stärker även individens möjligheter på arbetsmarknaden och möjliggör därmed en större flexibilitet och trygghet. Det är angeläget att kunskapen om sambanden mellan arbetsmiljöfaktorer såsom ledarskap, arbetsorganisation, möjlighet till inflytande och verksamheternas produktivitet fortsätter att utvecklas och att den kunskap som redan finns kommer arbetsplatserna till del. 3.7.2Minskning av den statliga byråkratin Regeringen föreslår flera åtgärder för att effektivisera den statliga administrationen bl. a. avser regeringen att föreslå sammanslagningar av flera myndigheter för att arbetet skall bedrivas effektivare och kraftfullare. Som ett led i minskningen av den statliga byråkratin, föreslås att anslaget till minskas. Vidare föreslås att avvecklas. Dessutom dras det tidigare anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. in, då regeringen anser att denna verksamhet inte skall finansieras med statliga medel. Det är regeringens bedömning att forskning inom arbetslivsområdet är fortsatt viktig, men för att säkra kvaliteten skall forskning med sådan inriktning fortsättningsvis bedömas av forskningsfinansiärer i konkurrens på sedvanligt sätt. Det är regeringens mening att särskilda insatser behövs för att den äldre arbetskraften bättre ska tas tillvara och för att arbetsgivaren skall våga anställa äldre arbetskraft. Äldre är en i många stycken underskattad och förbisedd kraft i arbetslivet. De hinder som finns för äldre arbetskraft att få ett nytt jobb bidrar också till en trögrörlig arbetsmarknad. Förutsättningarna måste bli bättre för äldre både att få ett arbete och att kunna och vilja stanna kvar och bidra med sin arbetsförmåga . En viktig del i detta är att ett förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av ålder införs. Många äldre har både ork och vilja att på olika sätt bidra i arbetslivet även efter pensionsåldern. Fler äldre bör kunna delta i arbetslivet om arbetsvillkoren i form av arbetsbelastning, arbetstider m.m. i ökad utsträckning kan anpassas till den enskildes förutsättningar. Arbetsmarknadens parter kan spela en viktig roll för utvecklingen av mer flexibla lösningar. Även insatser med syfte att underlätta för företag att anpassa arbetsmiljön så att den bättre passar äldre bör diskuteras. Det är också viktigt med ett regelverk som gör att arbetsgivare vågar anställa äldre arbetstagare. Regeringen avser att återkomma i dessa frågor. 3.7.4En långsiktigt hållbar arbetsmiljö Utvecklingen har visat att andelen som upplever stress och bristande kontroll i arbetet har ökat. Det finns också påvisade samband mellan lågt inflytande och höga andelar arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar. Sjukfrånvaro eller nedsatt arbetsförmåga på grund av belastningsskador är fortfarande alltför vanlig både för män och kvinnor. Risken för utslagning från arbetsmarknaden av de individer som på grund av ohälsa inte är fullpresterande har lyfts fram både i forskningen och i debatten. Regeringens insatser inom arbetsmiljöområdet skall syfta till att minska risken för att arbetsrelaterad ohälsa uppstår samt att de individer som drabbas av ohälsa skall kunna komma tillbaka till arbetslivet. Den onda cirkel som uppstått med en hög sjukfrånvaro som i sin tur leder till ökad belastning och ökade risker även för de kvarvarande måste brytas. För såväl privata som offentliga arbetsgivare som ser personalens kompetens som en viktig investering och som bedriver en långsiktig planering av verksamheten är en god arbetsmiljö, ett starkt egenintresse. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsmiljöns betydelse för hälsan i arbetslivet har tydliggjorts bland annat genom den forskning som genomförts för att förklara och förstå den ökade sjukfrånvaron. Det är regeringens mening att den kunskap som tagits fram måste ligga till grund för ett aktivt förebyggande arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna. Arbetsmarknadens parter har här ett stort ansvar. Regeringen bedömer att förbättringar kan utläsas när det gäller utvecklingen av arbetsmiljön. En ökad medvetenhet hos både anställda och arbetsgivare har sannolikt bidragit till detta. Även den arbetsrelaterade sjukfrånvaron har minskat något. För att långsiktigt fortsätta denna trend måste fortsatt uppmärksamhet ägnas åt det förebyggande arbetet och vissa verksamma förbättringar av rehabiliteringsarbetet åstadkommas. Utöver det förebyggande arbetet är regeringens förslag om aktiva rehabiliteringsinsatser samt förslag om slopad medfinansiering viktiga åtgärder, se vidare under utgiftsområde 10. Företagshälsovården bör kunna göra mer och användas bättre i fråga om förebyggande insatser, som ett stöd i återgången till arbete och som en länk mellan arbetsplatsen och hälso- och sjukvården. Företagshälsovården bör framför allt vara en fråga för arbetsmarknadens parter. Regeringen avser att återkomma i frågan hur företagshälsovården kan utvecklas. 3.7.6Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet Arbetsrätten är en betydelsefull del av arbetslivspolitiken. Den arbetsrättsliga lagstiftningen skall utgöra en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden på ett sätt som tillgodoser både arbetstagares och arbetsgivares behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Vid utformningen av arbetsrätten måste hänsyn även tas till de nya former för verksamhetsstrukturer och arbetsorganisation som utvecklas samt arbetslivets internationalisering. Även arbetstidens längd och förläggning har betydelse i dessa avseenden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ett viktigt komplement till lagstiftning är avtal mellan arbetsmarknadens parter. Det arbetsrättsliga regelverket skall därför även utgöra ett stöd och en ram för arbetsmarknadens parter, så att en utveckling av regleringen på arbetsmarknaden även kan ske genom kollektivavtal. Politikens inriktning inom politikområde arbetsrätt beskrivs ytterligare under avsnitt 5.5. Kampen mot diskriminering syftar inte bara till att skydda människor mot kränkande behandling. Den bidrar även till att människors möjligheter och livskvalitet förbättras. Det är olagligt att diskriminera någon i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Den principiella utgångspunkten för ett skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning är att det i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. Bekämpning av all slags diskriminering och rasism är en viktig samhällsfråga. Mot denna bakgrund har skyddet mot diskriminering förstärkts och arbetet pågår för att ytterligare förstärka skyddet inom ramen för den fortsatta beredningen av slutbetänkande. Regeringen avser att föreslå att de olika diskrimineringslagarna samordnas till en gemensam lagstiftning samt att , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning slås samman till en myndighet. Detta ligger i linje med vad diskrimineringskommittén föreslår. Regeringen avser att återkomma i frågan . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar insatser för ett väl fungerande arbetsmiljöarbete. I verksamhetsområdet ingår tillsyn och övriga verksamhet samt de delar av forsknings-, utvecklings- och utbildningsverksamhet som rör arbetsmiljöfrågor. Vidare ingår bl.a. stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten och insatser för att främja uppbyggnad och användande av företagshälsovård. Därtill ingår ett statligt bidrag till arbetsmarknadens parter för funktionsutbildning, styrelseutbildning och allmänna informationsinsatser inom arbetslivsområdet (se avsnitt 4.3.1). De delar av arbetsmiljöarbetet som behandlar sambandet mellan ohälsa och arbetsmiljö, redovisas i huvudsak under avsnitt 3. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Vidare kan verksamhetsområdet bidra till att uppfylla EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (Lissabonstrategin). Riktlinje 18 avser att främja en livscykelinriktad syn på arbete genom bl.a.: -bättre balans mellan arbete och privatliv -stöd till aktivt åldrande, inbegripet lämpliga arbetsvillkor, bättre (yrkes) hälsostatus och tillräckliga stimulansåtgärder för arbete och åtgärder för att motverka förtidspensionering. Riktlinje 21 handlar om att bl.a. främja flexibiliteten i kombination med anställningstryggheten. Den lyfter bl.a. fram åtgärder som främjande och spridning av innovativa och smidiga former för arbetets organisation, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, inbegripet hälsa och säkerhet. 4.3.1 Insatser inom verksamhetsområdet De förstärkta resurser som har fått i form av en nivåhöjning av anslagen, dels 2001, dels 2004, har inneburit att fler inspektörer har anställts Det totala antalet besök har ökat jämfört med (till drygt 38 000). Antalet krav i inspektionsmeddelanden har ökat jämfört med (till drygt 60 000). Antalet förelägganden/förbud har ökat jämfört med (till cirka 700). besöktes 21 000 arbetsställen. besöktes 17 500. Vad gäller innehållet i tillsynen kan konstateras att av besöken vid arbetsställen 2005 genomfördes inom ramen för det verksamhetsprogram som gäller åren 20042006, dvs. avsåg någon av de i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 verksamhetsprogrammet prioriterade sektorerna eller frågorna. Det framgår att av alla krav har ställts inom de sex mest kvinnodominerade näringsgrenarna, av dessa svarade utbildning, forskning, vård och omsorg för av det totala antalet krav. Det bör också nämnas att verket hade att hantera vissa oförutsedda, större och mycket allvarliga händelser. Det tydligaste exemplet på detta var stormen som drabbade stora delar av . Stormens konsekvenser föranledde stora tillsynsinsatser från verkets sida. Vidare bör nämnas att verket genomförde tre större tillsynskampanjer avseende buller, riskbedömning av skolans kemisalar samt trafiksäkerhet som arbetsmiljöfråga. har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka kvaliteten i tillsynen. Fokus har varit att få ytterligare enhetlighet i tillsynen. I avsnitt 3.6 ovan beskrivs ett antal olika utvecklingsinsatser avseende olika delar av tillsynsverksamheten. genomförde en webbenkät i syfte att få en uppfattning om hur arbetsgivare och skyddsombud uppfattar verkets inspektioner. Enkäten ger mycket höga positiva värden på frågan om verkets bemötande och kompetens, att kraven som ställts handlar om viktiga problem på arbetsplatsen, och att åtgärderna som verket ställt krav om verkligen kommer att leda till bättre arbetsmiljö på arbetsplatsen. Skyddsombud och regionala skyddsombud är viktiga resurser i arbetsmiljöarbetet. var 2 100 regionala skyddsombud registrerade i skyddsombudsregister. Av dessa var män och kvinnor. fanns cirka 1 800 regionala skyddsombud registrerade. Ökningen av det statliga bidraget till området har alltså lett till en förstärkning av den regionala skyddsombudsverksamheten. Det totala antalet skyddsombud i register är cirka 102 000, vilket är en minskning med jämfört med . Av samtliga ombud är kvinnor och män. uppgår det statliga bidraget till regional skyddsombudsverksamhet till . Generellt riktas insatserna främst till företag där det behövs stöd i det lokala arbetsmiljöarbetet såsom småföretag, i form av utbildning, information, medverkan vid tillbud och skyddsronder, m.m. har specifika problemområden såsom buller och belastningsskador uppmärksammats. Både LO och TCO bedömer att det blivit lättare att få gehör för arbetsmiljöförbättringar på arbetsplatserna och att det systematiska arbetsmiljöarbetet har förbättrats. Inom är det och som bedriver regional skyddsombudsverksamhet. är ett för arbetslivsfrågor som har i uppdrag att bedriva en mångvetenskaplig forskning och utvecklingsverksamhet samt kunskapsförmedling inom arbetslivsområdet. Det internationella perspektivet och samarbetet är betydelsefullt för och bedrivs med institut, universitet och forskare över hela världen, som en alltmer fördjupad samverkan sker inom ramen för EU. Ett av de projekt som , tillsammans med fem andra länder har deltagit i är ett EU-finansierat projekt, Neuromuscular assessment of the elderly worker, i vilket man studerat muskelbesvär i nacke/skuldra bland arbetande kvinnor . del rör bl.a. ny myofeedback-metod för att minska besvär. Metoden visar positiva resultat och är lämplig för användning i företagshälsovården. Institutet har även arbetat med att förbättra hörselmiljön och bekämpa buller. Institutet har deltagit i utvecklingsprojekt med syftet att minska deltidsarbetslöshet genom arbetsorganisatoriska förändringar. Inom området Arbetsrätt har institutet bidragit med ny kunskap om vad av EU-medlemskap inneburit på arbetsrättens område. Ett aktuellt område har varit vilka verkningar en ökad tjänstehandel över gränserna får för arbets- och anställningsvillkor. Inom området Jämställdhet har institutet studerat de stora skillnader mellan kvinnor och män som finns i arbetslivet även om har kommit långt på jämlikhets- och jämställdhetsområdet. Den tidigare regeringen gav institutet i uppdrag att utveckla FoU- verksamhet kring frågor om det moderna arbetslivets sätt att organisera arbetet varför institutet ökat resurser för insatser inom det arbetsorganisatoriska området. Regeringen föreslår att skall avvecklas, se avsnitt 7.2. Det är regeringens bedömning att forskning inom arbetslivsområdet är fortsatt viktig, men för att säkra kvaliteten skall forskning med sådan inriktning fortsättningsvis bedömas av forskningsfinansiärer i konkurrens på sedvanligt sätt. disponerar ett anslag, 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m., som efter rekvisition från arbetsmarknadens parter betalats ut för funktionsutbildningar, informationsinsatser och EU-bevakning inom arbetslivsområdet. Regeringen föreslår att anslaget dras in . De viktigaste forskningsutförarna utanför verksamhetsområdet är universitet och högskolor (se utgiftsområde 16) samt () (se utgiftsområde 9). (se utgiftsområde 9, politikområde Folkhälsa) är inom folkhälsoområdet. Det är främst för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) (se utgiftsområde 9, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16) och Verket för innovationssystem () (se utgiftsområde 24, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16) som svarar för forskningsfinansieringen inom området. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har fått i uppdrag att utvärdera delar av arbetsmiljöforskningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Uppdraget skall redovisas . Försäkringsbolag och andra privata aktörer bedriver betydande forskning och utvecklingsprojekt inom arbetsmiljöområdet. Arbetsmarknadens parter arbetar aktivt för kunskapsförmedling och ger stöd till utvecklingsarbetet. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: -Dödsolyckor i arbetet. Källa: /. -Antal anmälda arbetsolyckor. Källa: /() och . -Antal anmälda arbetssjukdomar. Källa: /. Anställda och ohälsa. Källa: och . -Krav/kontroll i arbetet. Andel som dels inte kan koppla tankarna från arbetet när de är lediga, dels har lågt handlingsutrymme. Källa: och . Sambanden mellan arbetsmiljöinsatser, arbetsmiljö och hälsa är komplexa. Dessa samband är föremål för en omfattande forskning både nationellt och internationellt. Arbetsmiljön är en viktig, men inte den enda faktorn som påverkar hälsan. Insatser som görs på arbetsplatsen av arbetsgivare och arbetstagare har störst betydelse för utvecklingen av arbetsmiljön. De statliga insatserna som genomförts inom politikområdet Arbetsliv har självklart en viktig och kompletterande roll. Därtill kommer att insatser som genomförs 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 inom andra politikområden har en stor betydelse för resultaten inom arbetsmiljöområdet. Diagram 4.1 Antalet dödsfall i arbetsolyckor 19892005 Källa: /och . över innebär utvecklingen färre dödsolyckor i arbetet. Åren 19801985 omkom i medeltal 161 personer . var motsvarande siffra 140 (116 om undantag görs för fartyget förlisning som inträffade ). har i genomsnitt 64 personer förolyckats i arbetet. Samtliga siffror avser anställda, egenföretagare och övriga (t.ex. värnpliktiga och sysselsatta i arbetsmarknadsåtgärder). Dödsfallen i arbetsolyckor steg 2005 jämfört med året innan, 67 förvärvsarbetande, varav 53 anställda omkom i arbetet. Den främsta orsaken till ökningen 2005 var olyckor i samband med uppröjningsarbetet efter stormen . Dessa olyckor krävde tio liv bland anställda och egenföretagare i svenskregistrerade företag. I övrigt är det fortfarande fordonsolyckorna som dominerar. Mest olycksdrabbade näringsgrenar var jord- och skogsbruk, transport/kommunikation, byggverksamhet samt tillverkningsindustri. Män är mest drabbade av dödsolyckorna. Av de förolyckade 2005 var 61 män och 6 kvinnor. Diagram 4.2 Anmälda arbetsolyckor i 19892005 Antal per tusen förvärvsarbetande Källa: /, SCB/. över har det totala antalet arbetsolycksfall minskat kraftigt. Efter en uppgång och , minskar olycksfallen åter . Enligt preliminära statistik fortsatte antalet anmälda arbetsolyckor att minska . Jämfört med 2004 är minskningen . Antalet olyckor som medförde sjukfrånvaro var 29 600, varav var kvinnor och män. Ungefär en tredjedel av arbetsolyckorna medförde längre frånvaro än . Handen är den kroppsdel som skadas mest av arbetsolyckor, följt av rygg, höft/ben, fot och skuldra. Bland män är arbete med maskiner mest olycksdrabbat. Yrken inom tung industri dominerar: mekaniker, montör och reparatör. Bland kvinnor har yrken som montör, lagerassistent, vårdbiträde och personlig assistent den högsta relativa frekvensen bland anmälda arbetsolyckor. Frånvaroperiodens längd samvarierar med den drabbades ålder. Genomsnittligt sett ökar frånvaroperioden ju äldre den drabbade är. Diagram 4.3 Antal anmälda arbetsolyckor med inom EU:s dåvarande 15 medlemsstater 1997 2003 Antal per 100 000 sysselsatta inom nio gemensamma branscher Av diagrammet framgår antalet anmälda arbetsolyckor med mer än tre dagars sjukfrånvaro åren 19972003. (uppgifter föreligger inte från .) Det framgår att även om antalet arbetsolyckor för män har sjunkit markant inom EU 15, är nivån för svensk del fortsatt avsevärt lägre. För män ligger den genomsnittliga EU-nivån cirka över den svenska. För kvinnor är EU-nivån ungefär dubbelt så hög. Diagram 4.4 Anmälda arbetssjukdomar 19892005 Antal per tusen förvärvsarbetande; arbetstagare och egenföretagare Källa: /, SCB/. Diagram 4.4 visar en tydlig uppgång i antalet anmälningar av arbetssjukdomar särskilt för kvinnor, . Därefter har uppgången stannat av för både kvinnor och män. minskade antalet anmälningar med och en minskning på samma nivå kan noteras även . anmäldes 17 077 arbetssjukdomar. Av dessa avsåg kvinnor och män. De vanligaste arbetssjukdomarna för kvinnor beror på belastningsfaktorer, följda av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 organisatoriska eller sociala faktorer. De vanligaste arbetssjukdomarna för män beror också på belastningsfaktorer, följt av buller. För båda könen gäller att nästan sex av tio anmälda arbetssjukdomar beror på belastningsfaktorer. Den tillgängliga statistiken över arbetssjukdomar bygger på de anmälningar som kommer in. Den svenska lagstiftningen bygger på ett generellt arbetsskadebegrepp utan hänvisning till några speciellt i förväg utvalda sjukdomar. Att för enskilda fall bestämma om en anmäld skada skall anses orsakad av arbetet är en uppgift för rättspraxis. har praxis i denna tillämpning förändrats. Fr.o.m. gäller generösare regler för bedömning av arbetssjukdomar. Incitamentet att anmäla sin skada påverkas givetvis i hög grad av hur man bedömer förutsättningarna att få ersättning för sina skador. prövades knappt 15 000 fall för ersättning och av dessa godkändes drygt 3 000. Svårigheter att få ersättning för skador som uppstått till följd av psykosociala faktorer, exempelvis stress och mobbning, kan innebära att det trots ökningen avseende dessa orsaker ändå finns en underrapportering till systemet. Detta skulle då främst beröra kvinnor eftersom dessa i högre grad än män drabbas av arbetsskador som beror på psykosociala faktorer. För kvinnorna avser av anmälningarna organisatoriska eller sociala faktorer. Motsvarande andel för männen är . Diagrammet 4.4 visar på kraftiga svängningar över åren. Dessa svängningar kan till viss del förklaras av hur försäkringen på varierande sätt hanterat arbetssjukligheten . Upp- och nedgångarna återspeglar de förändringar i försäkringsvillkoren som infördes dessa år. Den uppstramning av regelverket som infördes föregicks av en massiv informationskampanj, vilket var en trolig anledning till ett kraftigt ökat antal anmälningar. Trots de generösare reglerna har antalet anmälningar nu kraftigt minskat vilket skulle kunna tyda på en faktisk minskning av antalet arbetssjukdomar utan koppling till försäkringstekniska orsaker. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.5 Anställda och ohälsa, upplevda besvär kvinnor Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och Diagram 4.6 Anställda och ohälsa, upplevda besvär män Värk skuldro r, axlar B esvär med sömnen Ängslan, o ro Källa: SCB/och Diagrammen 4.5 och 4.6 ger en bild av upplevda besvär när det gäller några symptom med koppling till arbetslivet. Som framgår av diagrammen finns stora skillnader mellan kvinnor (diagram 4.5) och män (diagram 4.6), där kvinnorna i högre utsträckning anger upplevda besvär för samtliga variabler. Kvinnorna anger ökade besvär när det gäller värk och sömnbesvär, besvären när det gäller trötthet, ängslan och oro ligger i stort på samma nivå som . När det gäller männen syns en tydlig nedgång när det gäller angivna besvär avseende värk, sömn samt ängslan och oro. Männens besvär när det gäller upplevd trötthet har ökat marginellt jämfört med . För båda könen gäller att trötthet och värk är besvär för en mycket stor andel av de svarande. Diagram 4.7 Andel som inte kan koppla tankarna från arbetet när man är ledig och har lågt handlingsutrymme 19912005