prop · GU03129 · 2007-06-27 00:00:00 — De uppgifter om entreprenören och dennes verksamhet som kommunen eller lands- tinget begär in för att kontrollera och följa upp verksamheten blir i enlig- het med offentlighetsprincipen tillgängliga för allmänheten hos kommu- nen eller . Detta dock under förutsättning att uppgifterna inte omfattas av sekretess. Personuppgiftslagen (1998:204) är generellt tillämplig vid behandling av personuppgifter som utförs av personuppgiftsansvariga. trädde SoLPuL i kraft. Lagen utgår från personuppgiftslagens tillämpningsområde, begrepp och terminologi. Den tar i förhållande till personuppgiftslagen upp de preciseringar som bedömts nödvändiga med hänsyn till den omfattande hantering av från integritetssynpunkt känsliga uppgifter som förekommer inom . Lagen gäller således utöver personuppgiftslagens mer generella regler. Vad som avses med socialtjänst anges i 2 § SoLPuL. I bestämmelsen uppräknas olika verk- samheter i åtta punkter. Vidare anges att med socialtjänst avses även till- syn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration av de verksamheter som avses i punkterna. Personuppgiftslagen och SoLPuL är dock subsidiär i förhållande till särskilda regleringar av personupp- giftsbehandling. Personuppgiftslagen gäller således om inte avvikande bestämmelser finns i annan lag eller förordning (2 § personuppgiftslagen och 4 § SoLPuL). Huruvida personuppgifter i det enskilda fallet skall samlas in eller lämnas ut avgörs av annan lagstiftning (t.ex. tryckfrihets- förordningen, sekretesslagen [1980:100] och SoL) och inte av person- uppgiftslagen eller av SoLPuL (jfr prop. 2000/01:80 s. 133). Bestäm- melserna om överlämnade av dokumentation innebär en sådan särskild reglering. I 15 kap. 1 § SoL och 29 § LSS finns bestämmelser om tystnadsplikt, dvs. den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet som avser insatser får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har erfarit om enskildas personliga förhållanden. Social- styrelsen framför att styrelsen utgår från att den enskilda verksamheten utan hinder av tystnadsplikten kan överlämna handlingarna till nämnden, men att detta förhållande bör tydliggöras i motivtexten. En följd av att en uppgift inte får röjas obehörigen är att om tillåtelse föreligger eller skyldighet att lämna uppgift stadgas i lag, så får uppgiften lämnas ut. Med detta lagförslag förtydligas möjligheten för den nämnd, som beslutat om en insats som genomförs i enskild verksamhet, att träffa avtal med den som bedriver den enskilda verksamheten om att hand- lingar skall överlämnas till nämnden när gallringsskyldigheten annars inträder. Vidare kommer det att föreslås att handlingar i enskild verk- samhet i vissa fall skall överlämnas av hänsyn till rättssäkerhetsintresse och forskningens behov (se nästa avsnitt 11.2). Förslagen innebär således att det är fråga om tillåtet överlämnade av handlingar, dvs. det är inte fråga om ett obehörigt röjande. Överlämnandet skall ske till den nämnd som beslutat om insatsen Flera remissinstanser framför att det bör framgå till vilken nämnd som handlingarna skall överlämnas eller uppmärksammar att det tydligt bör framgå till vilken nämnd handlingarna skall överlämnas i fall uppdragsgivaren vid placering på hem för vård eller boende inte är socialnämnden. är uppdragsgivaren vid sådana placeringar en socialnämnd. Det kan dock förekomma att också andra uppdragsgivare, t.ex. Kriminal- vården enligt dåvarande 34 § och nuvarande 56 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt eller en arbetsgivare, ordnar en placering i ett hem för vård eller boende. Den dokumentation som i detta fall bör bevaras är sådan som hör till . Bestämmelser om dokumentation gäller i tillämpliga delar i enskild verksamhet som står under tillsyn (7 kap. 3 § SoL jfr med 13 kap. 3 § SoL och 23 a § jfr med 26 § LSS). Överlämnade av handlingar bör ske till den nämnd, som beslutat om insatsen, i de fall en enskild person av nämnden beviljats en insats enligt SoL eller LSS som genomförs i enskild regi. framför i sitt remissvar att frågan om vilken nämnd som skall ta emot handlingar i ett ärende som har flyttats över till en annan kommun måste belysas. Av 16 kap. 1 § SoL följer att ett ärende som avser vård eller någon annan åtgärd i fråga om en enskild person kan flyttas över till en annan socialnämnd. Överflyttningen skall ske om den som berörs av ärendet har starkast anknytning till den andra kommunen och det med hänsyn till den enskildes önskemål, hjälpbehovets varaktig- het och omständigheterna i övrigt framstår som lämpligast. Om berörda kommuner inte kan komma överens om överflyttningen, får den kommun där frågan om överflyttning kommit upp ansöka om överflyttning av ärendet hos den länsstyrelse där den andra kommunen ligger. I paragra- fens fjärde stycke anges att uppgifter som behövs för att en socialnämnd skall kunna ta över ett ärende skall lämnas av den socialnämnd från vil- ken överlämnandet sker. Denna uppgiftsskyldighet bryter eventuell sek- retess. Överflyttning av ärendet medför i regel att ärendet avslutas hos den socialnämnd från vilken överflyttningen sker. För den socialnämnd som ärendet överflyttas till innebär detta att ett nytt ärende anhängiggörs och påbörjas. Överflyttning av ärendet innebär således inte i sig att hand- lingarna överlämnas. Vid sidan om bestämmelser om gallring får en myndighet inte göra sig av med allmänna handlingar utan särskilt författ- ningsstöd eller särskilt beslut av regeringen (se 12 § arkivlagen [1990:782]). En konsekvens för den enskilde blir att dokumentation kan komma att finnas på olika ställen. Det bör uppmärksammas att bestäm- melsen i 16 kap. 1 § SoL inte gäller ärenden som rör insatser enligt LSS. 2006/07:129 Det finns i LSS inte någon motsvarande bestämmelse om överflyttning I regel torde detta hanteras på så sätt att ärendet om insatsen avslutas hos kommunen och ett nytt ärende anhängiggörs och påbörjas hos den nya kommunen. Bevarande av dokumentation av hänsyn till rättssäkerhetsintresse och forskningens behov Regeringens förslag: Handlingar i en personakt i enskild verksamhet som avser barn som har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende eller i bostad med särskild service för dem som till följd av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter behöver ett sådant boende skall överlämnas för bevarande till den socialnämnd som beslutat om insatsen, när gallringsskyldighet in- Handlingar hos socialnämnden får inte gallras om dessa har kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har tagits emot eller pla- cerats i bostad med särskild service för dem som till följd av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter och behöver ett När gallringsskyldigheten inträder skall handlingar i enskild verk- samhet, av hänsyn till forskningens behov, i ett representativt urval av kommuner och i övriga kommuner i fråga om ett representativt urval av personer överlämnas för bevarande till den socialnämnd som be- slutat om insatsen. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) föreslås att handlingar i en personakt i enskild verksamhet som avser barn som har placerats eller tagits emot i bostad med särskild service för barn som behöver bo utanför föräldrahemmet skall över- lämnas för bevarande till den nämnd som beslutat om insatsen, när Vidare föreslås i LSS motsvarande undantag från gallring av dokumentation av hänsyn till forskningens behov som föreslås ovan. Handlingar i enskild verksamhet, som skall undantas från gallring enligt ovan och som förvaras hos arkivmyndigheten i den kommun akterna omhändertagits, får inte heller gallras hos arkivmyndigheten. Förslagen i och promemorian Bevarande av dokumentation vid vissa placeringar av barn: Överensstämmer i huvudsak med regeringens, dock har bearbetningar gjorts för att beakta förslag och lagtekniskt samordna förslagen i rapporten bedömer i sin rapport att skyldigheten att överlämna dokumentation bör begränsas till datumurval och inte avse I rapporten och promemorian berörs inte situatio- ner där handlingar hos enskild verksamhet omhändertas. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. ningsområdet bör utvidgas till att avse alla enskilt bedrivna hem för vård Annars kommer entreprenadverksamhet, eftersom sådan verksamhet enligt SoL inte är tillståndspliktig, att undantas från skyldig- Prop. 2006/07:129 heten att överlämna dokumentation till socialnämnden. anser att det finns skäl att utreda frågan om rätten att i vuxen ålder ta del av dokumentation om sina uppväxtförhållanden. Kammarrätten i ifrågasätter om inte anteckningar och uppgifter ur fler en- skilda verksamheter, med boende- och behandlingsformer borde omfattas av gallringsföreskrifterna och det obligatoriska kravet på återlämnande till ansvarig nämnd samt att viss dokumentation alltid bör lämnas till kommunen då den inte längre får bevaras i den enskilda verksamheten t.ex. handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om faderskap eller föräldraskap enligt , utredning om adoption eller placering av barn i familjehem eller i annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden av barnet. anser att argumenten om att doku- mentationen i familjehem är begränsad på grund av att det rör sig om en lekmannainsats, och att den som finns huvudsakligen upprättats av handläggare från , inte är relevant vid placeringar i kon- sulentstödd verksamhet. I sådana fall har en anställd konsulent ett ären- deansvar, och dokumentationen är i de flesta fall mer omfattande, vilket medför att det är rimligt att dessa omfattas av förslaget. på- talar att ett bevarande av enbart ett statistiskt urval med tre födelsedatum ger ett urval på av det totala materialet. När det gäller enskild verksamhet kan man utgå ifrån att denna omfattar ett be- tydligt mindre antal personer än den offentliga verksamhet, vilket i prak- tiken innebär att få akter bevaras. anser att ett undantag från gallring i enskild verksamhet med hänsyn till forskningens behov bör ha samma omfattning som i offentlig verksamhet. i önskar ett förtydligande av hur dokumentation avseende barn som placerats och avseende ett representativt urval av personer för forskningens behov skall hanteras när en enskild verksamhet upphör. Detta gäller oavsett om beslutar att omhänderta person- akterna med stöd av t.ex. 7 kap. 5 § (2001:453, SoL) eller om inget sådant beslut fattas. ser inget hinder mot att införa en skyldighet att bevara dokumentation i familjehem eller i andra enskilda hem. För att säkerställa den enskildes integritet i samband med gallringsundantag anser samfundet att handlingarna bör förvaras centralt hos i stället för hos socialnämnden. Det behövs en sär- skild regel om sekretesslättnad för vuxna personer som efterforskar sitt ursprung. Intresset av att barn eller vuxna har rätt att ta del av viktiga uppgifter om sitt ursprung skall vara överordnat närståendes och vård- givares intresse av sekretess. Skälen för regeringens förslag Enligt 12 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453, SoL) får handlingar hos socialnämnden inte gallras med stöd av bestämmelserna i 1 § bl.a. då handlingar kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende, i ett familjehem eller i ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. I 21 d § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) finns en motsvarande reglering med innebörden att handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att en insats lämnas enligt 9 § 8 inte får gallras med stöd av bestämmelserna i 21 c §. Skäl för att ha bestämmelse om undantag från gallring är att det finns situationer i en persons liv där det finns ett behov av att få veta mer om sin bakgrund. Detta kan t.ex. inträffa i samband med puberteten, med att personen får egna barn eller någon i omgiv- ningen avlider. Det kan hos många barn och vuxna upplevas som en trygghet att då kunna få reda på förhållanden kring en placering i ett annat hem än det egna hemmet. Vidare finns i såväl 12 kap. 2 § SoL och 21 d § LSS undantag från gallring av hänsyn till forskningens behov. Åtgärda brister i nuvarande ordning Insatser inom den sociala barnavården kan innebära ett stort ingrepp i ett barns och dess familjs liv. Det måste därför ställas stora krav på insatser- nas säkerhet och kvalitet liksom rättssäkerheten i handläggning och dokumentation. I och promemorian lämnades förslag till undantag från gallring avseende dokumentation om barn som placerats i ett hem för vård eller boende. I promemorian lämnades förslag att handlingar som kommit in eller har upprättats i samband med att ett barn placerats i ett sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket SoL, dvs. bostad med särskild service för dem som till följd av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring behöver sådant boende. Regeringen anser att det finns anledning att för- bättra enskilda personers möjligheter av att få veta mer om sin bakgrund. Den dokumentation som skett av beslutande kommun innehåller en stor del av den dokumentation som kan vara viktig för en person som exem- pelvis i vuxen ålder söker information om förhållanden kring en place- ring i barnaåren. När det gäller förhållanden under t.ex. en placering kan dock de journaler eller annan dokumentation som finns i en enskild verk- samhet innehålla uppgifter om den enskilde som han eller hon av rätts- säkerhetsskäl inte bör berövas möjligheten att i vuxen ålder ta del av. I promemorian bedömdes att det dock inte var lämpligt att införa en bestämmelse om bevarande av dokumentation i familjehem och andra enskilda hem. Skälen för denna bedömning var att den eventuella doku- mentation som förs i familjehem eller i andra enskilda hem är begränsad och torde till sitt innehåll mer ligga till grund för uppföljningssamtal mellan familjehemsföräldrarna och socialnämndens tjänstemän. Dess- utom borde beaktas att familjehemsplaceringar syftar till att skapa en god känslomässig relation mellan familjehemsföräldrarna och barnet. anser att argumenten att dokumentationen vid placeringar i familjehem inte är relevant vid placeringar i konsulentstödd verksamhet, eftersom en anställd konsulent i sådana fall har ett ärendeansvar och dokumentationen är i de flesta fall mer omfattande. Det vore därför rim- ligt att inbegripa den kategorin i de föreslagna reglerna. Den som anvisar eller på annat sätt främjar rekryteringen av familje- hem anses inte bedriva myndighetsutövning mot någon enskild. Därmed kan inte en konsulent anses ha ett ansvar för handläggning av ärenden. Ansvaret för dokumentation avseende barn som placerats i ett familje- hem åligger den kommunala nämnd som ansvarar för placeringen och Prop. 2006/07:129 detsamma gäller för bevarande av sådan dokumentation (enligt 11 kap. 56 §§ och 12 kap. 2 § SoL). I de fall kommunen har avtalat med annan, t.ex. en konsulent eller ett bolag som har anställda konsulenter, om att utföra kommunens uppgifter kan SoL:s bestämmelser om dokumentation bli tillämpliga, jfr 2 kap. 5 § och 7 kap. 3 § SoL. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av 2 kap. 5 § SoL överläm- nas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. Det finns anledning att särskilt beakta detta när kommunerna lämnar uppdrag till familjehem, som anvisats av t.ex. en konsulentstödd verksamhet. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns skäl att göra en annan bedömning än den som gjordes i promemorian beträf- fande bevarande av eventuell dokumentation i familjehem. Kammarrätten i ifrågasätter med hänsyn till den enskildes rättssäkerhet om inte anteckningar och uppgifter ur fler enskilda verk- samheter borde omfattas av gallringsföreskrifterna och det obligatoriska kravet på återlämnande till ansvarig nämnd samt annan dokumentation som borde undantas från gallring av rättssäkerhetsskäl. Vad gäller bevarande och gallring av dokumentation i enskild verk- samhet som avser handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken och utredning om adoption har det inte framkommit att det skulle finnas ett behov av sådan reglering. I fråga om adoptioner kan nämnas att en auktoriserad sammanslutning är skyldig att skicka kopia av handlingar som avser en viss adoption till socialnämnden och att dokumentation hos sammanslutningen skall bevaras så länge den kan antas ha betydelse för den som förmedlats för adoption genom sammanslutningen, eller för honom eller henne närstående personer samt om sammanslutningen upp- hör med sin förmedlingsverksamhet skall dokumentation överlämnas till Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. Detta regleras i 8 b § lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling, se också prop. 2003/04:131 s. 45 f. Regeringen anser att dokumentation som finns i enskild verksamhet som avser barn som placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende (HVB) eller sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket SoL skall bevaras för att öka enskilda personers möjligheter att få veta mer om sin bakgrund när han eller hon som barn varit placerad i ett sådant boende. Av samma skäl skall även handlingar hos socialnämnden som gäller barn som har placerats eller tagits emot i sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket SoL bevaras. Dessutom skall mot- svarande reglering om bevarande också gälla dokumentation i enskild verksamhet som har kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i en bostad med särskild service för barn som behöver bo utanför föräldrahemmet (9 § 8 LSS). Regeringens föreslår därför att sådana handlingar skall, när gallringsskyldigheten annars skulle ha inträtt, överlämnas till den kommunala nämnd som beslutat om insatsen för bevarande. framför att för att säkerställa den enskildes integritet i samband med gallringsundantag bör handlingarna förvaras centralt hos i stället för hos den handläggande nämnden. har kommunen ansvar för att vissa handlingar hos Prop. 2006/07:129 socialnämnden eller annan nämnd inte gallras av rättssäkerhetsskäl (se 12 kap. 2 § SoL och 21 d § LSS). Kommunerna svarar själv för för- varingen av de handlingar som undantagits från gallring. Hur detta när- mare skall ske bestäms självständigt av kommunerna. Av 78 § arkiv- lagen (1990:782) följer att i varje kommun skall det finnas en arkivmyndighet. Kommunstyrelsen är arkivmyndighet i kommunen, om inte kommunfullmäktige har utsett någon annan nämnd eller styrelse till arkivmyndighet. När en arkivmyndighet har övertagit arkivmaterialet från en annan myndighet övergår hela ansvaret för det materialet till arkivmyndigheten t.ex. ansvarar för förvaring och frågor om utlämnande. Av 13 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) följer att socialtjänstsekre- tessen i 7 kap. 4 § sekretesslagen för uppgifterna hos socialnämnderna överförs till arkivmyndigheten när den erhåller uppgifterna för arkive- ring. Eftersom sekretess enligt sekretesslagen gäller mellan myndigheter, kommer sekretesslagens regler att gälla även mellan arkivmyndigheten och socialnämnden. Dokumentationen i enskild verksamhet, som t.ex. avser en placering av barn i ett hem för vård eller boende som genomförs i en enskild verksamhet, bör enligt regeringens mening vara ett ansvar för den kommun som ansvarar för den aktuella placeringen. Därigenom kan dokumentationen hållas mer samlad i fråga om placeringar av ett barn. Senast när barnet blir myndigt om placeringen då har upphört bör dokumentationen överlämnas till arkivmyndigheten (jfr prop. 1989/90:72 s. 100 ff.). framför att rätten att i vuxen ålder ta del av dokumen- tation rörande sina uppväxtförhållanden även med den föreslagna regle- ringen kommer att vara väsentligt beskuren. I praktiken kommer sekre- tess till skydd för tredje man om vilken uppgift som kan finnas i akten (t.ex. de biologiska föräldrarna och syskon) fortfarande förhindra att den enskilde får ta del av handlingarna. Frågan om sekretess till skydd för tredje man och de olägenheter sekretessen medför för en person i vuxen ålder att få ta del av dokumentation om sin uppväxt bör dock så långt det är möjligt beaktas vid den menprövning som skall göras vid ställnings- tagande om uppgifter kan lämnas ut. Vidare bör undersökas möjlig- heterna, att inhämta samtycke från den eller dem sekretessen avser att skydda, att få lämna ut uppgifter för vilken sekretess råder. Vidare bör möjligheterna att lämna ut uppgifter i avidentifierad form övervägas. Regeringen anser att det i detta lagstiftningsärende inte finns förutsätt- ningar att ändra sekretesslagen på så sätt att det sekretesskydd som råder för tredje man begränsas. Bevarande av dokumentation av hänsyn till forskningens behov Det finns anledning att bevara vissa handlingar också inom enskild verk- samheten i syfte att trygga behovet av data för forsknings- och utveck- lingsarbete. Forskning inom det sociala området har stor betydelse, exempelvis för metodutvecklingsarbete samt social- och medicinhistoria. Forskningens resultat kan på ett vetenskapligt sätt underbygga det sociala arbetet (se 12 kap. 1 § SoL och prop. 1989/90:72 s. 98 f.). Det är ange- läget att öka kunskapen kring effekterna av insatser som ges, också i fråga om genomförandet av insatser i enskilda verksamheter. Forsk- ningen kan därmed främja ökad rättssäkerhet och kvalitetsuppföljning. har, efter samråd med Kommuner och Lands- ting (SKL), i sin rapport bedömt att skyldigheten att överlämna doku- mentation bör begränsas till datumurval och inte avse intensivdataom- råden. påtalar i sitt remissyttrande att ett bevarande av enbart ett statistiskt urval med tre födelsedatum skulle ge ett urval på av det totala materialet. När det gäller enskild verksamhet kan man utgå ifrån att denna omfattar ett betydligt mindre antal personer än den offentliga verksamhet som regleras av SoL och LSS, varför ett sta- tistiskt urval enbart baserat på tre födelsedatum skulle i praktiken inne- bära att mycket få akter blev bevarade. anför att ett undantag från gallring i enskild verksamhet med hänsyn till forskningens behov borde ha samma omfattning som inom den offentligt bedrivna verksam- heten. Det har enligt regeringen inte framkommit skäl till att ett sådant beva- rande skulle begränsas till att endast avse datumurval. En begränsning till datumurval för bevarande är olämplig eftersom detta kan försämra förut- sättningarna för jämförelser mellan offentliga och enskilda verksamheter. Regeringen föreslår därför att det i såväl SoL som LSS införs en bestämmelse av den innebörden att handlingar i enskild verksamhet skall överlämnas till den nämnd som beslutat om insatsen för att bevaras av hänsyn till forskningens behov i ett representativt urval av kommuner och landsting och i övriga kommuner och landsting i fråga om ett repre- sentativt urval av personer. I verkställighetsföreskrifter till bestämmelsen kommer närmare anges vilka handlingar som skall undantas. Därmed möjliggörs en jämförelse mellan olika verksamheter som bedrivs i såväl offentlig som enskild regi. Handlingar skall således av hänsyn till forsk- ningens behov undantas från gallring i de kommuner och landsting som ingår i , och samt . I landets övriga kommuner och landsting skall sådana hand- lingar undantas från gallring när det gäller personer födda den femte, femtonde och tjugofemte i . Angående att kommunerna själva svarar för förvaringen av de hand- lingar som undantagits från gallring, se föregående underavsnitt. Situationer där handlingar hos enskild verksamhet kan omhändertas