prop · GU031d9 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 7 Internationellt biståndUT............................................................... 8 Internationellt utvecklingssamarbeteUT ........................................ för internationellt utvecklingssamarbeteUT............................. för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbeteUT ... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd....... Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 7 Internationellt Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag.......................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Sektorfördelning av Sidas bistånd ............................................................................ Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Sida ................. Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom UD, SRV, RPS Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20032006............. finansiering av banker och finansieringsinstitutioner .............................. Programstöd, utfall och andel av Sidas utbetalade medel ....................................... Indikatorer och mål för genomförandet av Parisdeklarationen till 2010............... Stöd via Sidas ramorganisationer............................................................................ De tio största mottagarna för stöd via Sidas ramorganisationer .......................... Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet..................................................... Utgående anslagssparande på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet........................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ....................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Styrelsen för internationellt Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ....................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ..... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 8:1 Biståndsverksamhet .................. (Sida)...................................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 8:2 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida)................................................................................. Anslagsutveckling för 8:3 ........................................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 8:3 ......... Anslagsutveckling för 8:4 ......................................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 8:4 ....... Anslagsutveckling för 8:5 : Internationellt Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 8:5 : Internationellt Härledning av anslagsnivån 20072009 för 8:5 : Internationellt Anslagsutveckling för 8:6 internationellt Härledning av anslagsnivån 20072009 för 8:6 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till en procent av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 3.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 48 , inklusive kapitaltillskott till efter 2007 (avsnitt 3.8.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott om till det statligt ägda bolaget (avsnitt 3.8.1), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet besluta (avsnitt 3.8.1), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet ställa ut garantier som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst 12 (avsnitt 3.8.1), 6.bemyndigar regeringen att ställa ut garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst (avsnitt 3.7.2), 7.bemyndigar regeringen att lämna ett s.k. villkorslån till () Trust om , vilket beräknas till ca , att användas till finansiering av riskkapital i Guarantco (avsnitt 3.8.1), 8.för anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1.bemyndigar att 2. för anvisar ett anslag under för ramanslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2007 (avsnitt 3.8.6), utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som är avsett för , enligt följande uppställning: 1P AnslagP avsett för . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd omfattar politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar en procent av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). I förhållande till regeringens ekonomiska vårproposition 2005/06:100 justeras bistånds- ramen upp med på grund av förändrad BNI-prognos. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till och är i förhållande till biståndsramen minskat med avräkningar och ökat med för samarbete med som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt och utveckling () och dess biståndskommitté (DAC). Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 7 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3P SeP kommentarer under respektive anslag. 4P ÖkningenP följer av ändrad prognos för BNI. 5P FörändringP av avräkningar m.m. 6P P Överföring till utgiftsområde 5. Tabell 2.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1P MedP transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2P MedP verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3P MedP investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (andel av BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den senast tillgängliga BNI-prognosen. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till DAC som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-prognosen, vilket kan bidra till att skillnader mellan prognos och officiell Skillnader mellan budgeterat utvecklingssamarbete och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till DAC det år skuldsedeln läggs. I statsbudgeten fördelas bidraget i stället , i den takt utbetalningar görs. I rapporteringen ingår även samtliga utgifter, inklusive avräkningar (se tabell 3.1) och skuldavskrivningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3 Politikområde 8 Internationellt Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete består av sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), , , internationellt utvecklingssamarbete samt anslag för internationellt utvecklingssamarbete. Politikområdet finansieras framför allt från biståndsramen. Från den görs avräkningar i enlighet med /DAC:s definition av bistånd, dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med ett belopp motsvarande de bilaterala skuldavskrivningar som gör. Den del av politikområdet som inte finansieras från biståndsramen är de medel för som inte klassificeras som bistånd. Genom att beslut har tagits i /DAC att klassificera och som biståndsländer kvarstår endast medel för insatser i utanför biståndsramen. Biståndsramen 2007 uppgår till , vilket motsvarar en procent av den beräknade bruttonationalinkomsten (BNI). respektive 2009 uppgår ramen till en procent av BNI. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2007 till . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Avräkningarna som andel av biståndsramen uppgår jämfört 2006. Avräkningen för kostnader för asylsökande från utvecklingsländer har minskat från föregående år. uppgår denna avräkning till . Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. Avräkningen har beräknats genom att kostnaderna för biståndet på den totala EU- budgeten multipliceras med andel av medlemsavgiften. Det slutliga beloppet för avräkningen i kronor är avhängigt valutakursen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avräkningen för administrativa kostnader m.m. består främst av utrikesförvaltningens administration av utvecklingssamarbetet samt den del av bidraget till () som utbetalas från andra utgiftsområden och som klassificeras som bistånd. Avräkningen för utrikesförvaltningen uppgår till . Sammanlagt uppgår avräkningen till prisläge. Avräkningen är delvis beroende av valutakurser och konsumentprisindex. års biståndsram avräknas bilaterala skuldavskrivningar som baseras på multilaterala avtal och där bilateralt avtal om avskrivningen undertecknas av båda parter till ett belopp beräknat till . Överväganden kring ohållbara skuldnivåer och skuldavskrivningar utvecklas i avsnitt 3.7.2. Regeringen avser återkomma beträffande hantering av bilaterala avtal som undertecknas under därefter följande år. Tabell 3.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag Biståndsdelen av politikområde 8 Internationellt Biståndsram i procent av beräknad BNI Beräkningsmässigt ligger biståndsramen på av BNI enligt prognos för BNI. Biståndsdelen av Internationellt utvecklingssamarbete består av 8:1 Biståndsverksamhet (exkl. samarbete med ), 8:2 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (exkl. samarbete med ), 8:3 , 8:4 , 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete och 8:6 internationellt utvecklingssamarbete. 4P P av beräknad BNI plus . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.2 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 7 (Sida) P 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete 2006 07 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier P Totalt för utgiftsområde 7 Totalt för politikområde Internationellt utvecklingssamarbete Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. avser 25 540 041 tkr bistånd i enlighet med /DAC: s definition och 390 800 tkr avser inte bistånd i enlighet med /DAC: s definition. avser 586 083 tkr bistånd i enlighet med /DAC: s definition och 36 500 tkr avser inte bistånd i enlighet med /DAC: s definition. Anslaget 2006 07 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier förs inte upp på statsbudgeten 2007 eftersom behov av medel för anslagets ändamål saknas. Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Liksom alla andra politikområden omfattas utvecklingssamarbetet av politik för global utveckling, vilken antogs av och baseras på regeringens proposition Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Politiken för global utveckling ger alla politikområden i uppdrag att, inom ramen för egna områdesspecifika målsättningar, söka vägar för att stärka det svenska bidraget till en rättvis och hållbar global utveckling. Två perspektiv är vägledande vid prioriteringar och utformning av politiken för global utveckling: ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Rättighetsperspektivet tar sin utgångspunkt i den grundläggande principen om alla människors lika värde och i diskrimineringsförbudet. Rättighetsperspektivet betonar också demokrati, jämställdhet och barnets rättigheter som grund för fattigdomsbekämpning och utveckling. Fattiga människors perspektiv på utveckling innebär att fattiga kvinnors, mäns och barns situation, behov, förutsättningar, kunskap och prioriteringar skall vara utgångspunkt för arbetet med att bekämpa fattigdomen och för att främja en rättvis och hållbar global utveckling. Fattiga och utsatta människor är med de båda perspektivens synsätt subjekt och aktörer inte objekt, passiva mottagare eller offer. De två perspektiven kompletterar och stödjer varandra och är delvis överlappande. Tillsammans är de ett förhållningssätt för arbetet med att uppfylla utvecklingssamarbetets specifika mål att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor liksom det övergripande målet för samtliga politikområden inom ramen för politiken för global utveckling. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Enligt politiken för global utveckling skall utvecklingssamarbetet främja och präglas av åtta huvuddrag. Det gäller både åtgärder och stöd i enskilda länder och den politik som förs på global nivå. Huvuddragen är respekt för de mänskliga rättigheterna; demokrati och god samhällsstyrning; jämställdhet mellan kvinnor och män; hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön; ekonomisk tillväxt och social utveckling och trygghet. politik för global utveckling anger också att särskilda ansträngningar skall göras för att stärka arbetet vad gäller konflikthantering och globala gemensamma nyttigheter. Exempel på sådana ansträngningar inom utvecklingssamarbetet är ökade insatser för säkerhet och utveckling och för begränsning av smittsamma sjukdomar. Den svenska politiken skall främja mänskliga rättigheter och demokrati som grund för vårt bidrag till uppfyllandet av och millenniemålen samt åtaganden från de viktigaste världskonferenserna. För att lyckas i detta arbete krävs nära samverkan med aktörer i det svenska samhället och ökat internationellt samarbete. Inom utvecklingssamarbetet skall tyngdpunkten ligga på de allra fattigaste länderna och insatserna koncentreras till färre områden och sektorer. Det långsiktiga utvecklingssamarbetet skall begränsas till ett färre antal länder. tabell 3.4 och kommenteras ytterligare i avsnitt 3.5. Tabell 3.3 Sektorfördelning av Sidas bistånd Konflikt, fred och säkerhet Handel, näringsliv och Förstärkt inriktning på de fattigaste länderna Tyngdpunkten i det långsiktiga bilaterala utvecklingssamarbetet skall ligga på världens fattigaste länder. Enligt FN skall minst 0,150,av BNI nå de minst utvecklade länderna. har redan uppnått detta mål i det bilaterala biståndet med en nivå på i genomsnitt av BNI . lämnar även ett omfattande stöd till de multilaterala aktörer som har en tydlig inriktning på de fattigaste länderna. Regeringen avser att ytterligare förstärka fokus på de fattigaste länderna. Det svenska utvecklingssamarbetet utgörs av ett stort antal insatser av skiftande karaktär som delas in i multilateralt och bilateralt utvecklingssamarbete. Utvecklingssamarbetet med ett enskilt land är ofta en kombination av bilaterala och multilaterala stödformer och finansierar projekt och program i de sektorer som bedöms viktiga för ett samhälles utveckling. Högsta möjliga effektivitet eftersträvas. Fördelningen av det bilaterala biståndet på sektorer 2005 framgår av tabell 3.3. Fördelningen på Sidas verksamhetsgrenar 2005 framgår av antogs Parisdeklarationen om ett effektivare utvecklingssamarbete av ett stort antal givar- och samarbetsländer samt av olika multilaterala organisationer. Deklarationen innebär en överenskommelse om att tillsammans verka för ett effektivare utvecklingssamarbete. Biståndet skall anpassas till samarbetsländernas prioriteringar och administrativa system och givarna skall i högre utsträckning samarbeta med varandra för att minska transaktionskostnaderna för samarbetslandet. Detta skall åtföljas av tydliga krav på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. är ett av de länder som bidrog till att utveckla deklarationen och har åtagit sig att följa den. Både det multilaterala och bilaterala utvecklingssamarbetet anpassas allt mer till samarbetsländernas egna mål och strategier för att bekämpa fattigdom. Dessutom genomförs biståndet ofta i samverkan mellan givare. De svenska samarbetsstrategierna för långsiktigt bilateralt utvecklingssamarbete utarbetas med utgångspunkt från samarbetslandets egna prioriteringar för att bekämpa fattigdom. Samarbetsstrategin styr det bilaterala utvecklingssamarbetet med ett land genom att lägga fast mål, sektorer (exempelvis hälsa, utbildning eller infrastruktur), aktörer och former för utvecklingssamarbetet. Den utarbetas i nära dialog med samarbetslandet och i samråd med andra biståndsgivare och beslutas av den . En viktig del i det svenska utvecklingssamarbetet är policydialogen med samarbetslandet. Olika frågor prioriteras i olika länder, men det gemensamma är att som biståndsgivare genom diskussion vill utveckla och påverka båda parters syn på frågor som vi uppfattar som avgörande för samarbetslandets fattigdomsbekämpning och fortsatta utveckling. Det handlar om att ange riktvärden och föra en dialog om frågor som vi anser vara av betydelse för utvecklingsprocessen. Det svenska utvecklingssamarbetet skall exempelvis tydligt länkas till samarbetsländernas demokratiska system och pågående demokratiseringsprocesser. I dialogen betonas generellt vikten av ägarskap, ömsesidigt ansvar, fokus på resultat, samordning mellan givare och förutsägbarhet vad gäller utbetalningar. På detta sätt hålls båda parter ansvariga för sina respektive åtaganden. Dialogen erbjuder också tillfälle att ta upp frågor som knyter an till rättighetsperspektivet och till fattiga människors perspektiv på utveckling i enlighet med politik för global utveckling. Ett mer fokuserat bilateralt samarbete bedriver utvecklingssamarbete som styrs av så kallade land- eller samarbetsstrategier med 47 länder (se bilaga 1 för en översikt, som inkluderar utbetalat stöd per land ). Därutöver tillkommer samarbete med ett 70-tal länder genom främst humanitära insatser, samarbete genom enskilda organisationer och kontraktsfinansierat tekniskt samarbete. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) anges att insatserna inom det långsiktiga utvecklingssamarbetet kan koncentreras till färre sakområden (sektorer). Riktlinjerna för samarbetsstrategier som antogs (UD2005/24264/GU) anger att strategierna skall behandla frågan om koncentration och att antalet sektorer i samarbetet skall begränsas. Storleken på enskilda insatser skall också öka. har ett nära samarbete med ett antal länder i gruppen NordicPlus, en informell dialog som präglas av en gemensam syn på utvecklingssamarbetets roll och inriktning. NordicPlus-länderna har kommit överens om att de skall arbeta för att begränsa antalet samarbetssektorer i varje givet land. angav när den svenska politiken för global utveckling antogs att det bilaterala biståndet bör vara begränsat till färre länder än vad som varit fallet. /DAC rekommenderade vid sin översyn av det svenska biståndet en minskning av antalet samarbetsländer. Ett arbete för att uppnå detta har inletts. Det innebär bl.a. att utvecklingssamarbetet med fattiga länder i ökar medan utvecklingssamarbetet med medelinkomstländer minskar. Aktörer i utvecklingssamarbetets genomförande Traditionellt har ansvarat för utbetalningar av basbudgetstöd till de multilaterala organisationer där har beslutat vara medlem eller på annat sätt stödja som ett led i vårt arbete med att nå målet för utvecklingssamarbetet. Sida ansvarar för det bilaterala biståndet, men en del av det biståndet kanaliseras till specifika insatser i enskilda länder via multilaterala organisationer (s.k. multibibistånd). Utöver basbudgetstöden finansierar även i mindre utsträckning särskilda projekt (pilotprojekt eller stöd till särskilt politiskt prioriterade frågor) som genomförs av olika multilaterala organisationer eller andra aktörer. Som medlem i EU bidrar dels till EG- budgeten, dels till den Europeiska utvecklingsfonden (). kanaliserades av det svenska utvecklingssamarbetet genom EU:s gemensamma biståndsbudget. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ger bidrag till FN, de internationella finansieringsinstitutionerna och andra utvecklingsfonder samt till de globala tematiska fonderna, exempelvis Globala miljöfonden, Globala fonden mot hiv/aids, tuberkulos och malaria, Globala alliansen för vacciner och immunisering och Globala Vattensamarbetet. Genom deltagande i organisationernas styrelsearbete samt genom att delta i de återkommande påfyllnadsförhandlingarna har möjlighet att påverka organisationernas och fondernas arbete. Medlemskapet medför att svenskt stöd kan nå ut till fler länder än vad som vore möjligt med enbart bilateralt bistånd. kan samarbetsländernas kostnader för att hantera biståndet sänkas genom att antalet aktörer i varje land kan minska. En del av det bilaterala utvecklingssamarbetet genomförs av svenska och internationella enskilda organisationer som får bidrag för att genomföra utvecklingssamarbete inom sina verksamhetsområden i samarbete med lokala enskilda organisationer. ger också stöd direkt till lokala organisationer och stöd via enskilda organisationer för humanitära insatser. En annan aktör i det bilaterala utvecklingssamarbetet är . är ett helägt statligt riskkapitalbolag som erbjuder finansiering och kompetens för investeringar i utvecklingsländer samt vissa länder i (inte EU-länder). Verksamheten finansieras huvudsakligen av avkastningen från tidigare investeringar samt i viss mån av kapitaltillskott från biståndsramen (tidigare även med medel från samarbetet med Se vidare under avsnitt 3.8.1. ger även stöd till ett antal svenska och internationella organisationer som arbetar med utvecklingspolitiska frågor, exempelvis och fria val (International ) och . I genomförandet av biståndet använder sig Sida av den svenska resursbasen i sin helhet näringsliv och myndigheter, universitet och högskolor, enskilda organisationer m.fl. Med utgångspunkt från utvecklingsländernas behov och prioriteringar, finns behov för ett ökat utnyttjande av erfarenheter och kunskaper hos den svenska resursbasen för att främja ett effektivare utvecklingssamarbete såväl i utformandet av politiken för global utveckling som i genomförandet av biståndet. Som tidigare nämnts har det budgetförslag som lämnas till utformats . Som en följd härav redovisar regeringen ingen fördelning av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet.