prop · GU031d34 · 2007-01-01 00:00:00 — Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar De sammanboende utan hemmavarande barn är den antalsmässigt största gruppen med 1,16 miljoner vuxna, varav är kvinnor och män. Lönesumman uppgår till . Kvinnors genomsnittliga lön/företagarinkomst uppgår till av mäns. Ersättning vid ohälsa och vid förtida pension har stor betydelse för båda könen. Män uppbär pension från förtida uttag eller avtalsersättning i högre grad än kvinnor medan kvinnor får en större andel av ersättningen från sjukpenning och sjukersättning. Genomsnittligt belopp per person för de med inkomstslaget är betydligt högre för män än för kvinnor. Kvinnors mindre omfattande marknadsarbete och lägre löneinkomster kompenseras till viss del genom mer omfattande ersättning från socialförsäkringssystemen. Till följd av lägre inkomst blir även inkomstskatten lägre och mindre progressiv för kvinnor än för män. Den disponibla inkomsten är högre än löneinkomsten för ensamstående kvinnor med små och äldre barn och för sammanboende kvinnor med små barn. För sammanboende kvinnor med äldre barn är den disponibla inkomsten lägre än löneinkomsten, vilket också gäller för män i samtliga grupper. Det sker alltså en omfördelning av resurser mellan individer beroende av livssituationen. Det gäller för såväl kvinnor som män. 2006/07:1 BILAGA 4 Ensamstående kvinnor med barn är ekonomiskt sett en särskilt utsatt grupp. Det gäller emellertid inte i lika hög grad för män i motsvarande situation. Ensamstående kvinnor med barn är de som har lägst ekonomisk standard, trots omfattande stöd i form av barn- och bostadsbidrag. Ensamstående män med äldre barn har ungefär samma ekonomiska standard som ensamstående män i åldern utan hemmavarande barn. För sammanboende utjämnas den disponibla inkomsten mellan könen när hänsyn tas till försörjningsbörda inom varje hushållstyp. Sammanboende kvinnor utan hemmavarande barn har en förhållandevis hög ekonomisk standard men deras lägre lön och företagarinkomst innebär dock att de är mindre ekonomiskt självständiga än män. I grupperna sammanboende med barn, och då särskilt små barn, är kvinnors förutsättningar för ekonomisk självständighet sämre än mäns. Kvinnors ekonomiska ställning är en följd av ett större ansvarstagande för hem och familj och en högre andel deltidsarbete. Kvinnor är således i större utsträckning beroende av en sammanboendes ekonomiska resurser. På samma sätt kan man säga att männen i gruppen är beroende av kvinnornas obetalda arbete. 2Ekonomiska resurser för kvinnor och män som är Avsnitt 1 i bilagan behandlar dem som är . I detta avsnitt analyseras fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män som är . Samtliga benämns pensionärer, även om vissa inte uppbär ålderspension, utan fortfarande befinner sig i förvärvsarbete. Syftet med denna fördjupning är att jämföra inkomster för äldre kvinnor och män med inkomster för yngre, för att analysera var de äldre placerar sig i inkomstfördelningen samt undersöka hur ålder och hushållstyp påverkar inkomster och ekonomisk standard bland äldre kvinnor och män. I avsnittets första del beskrivs gruppens storlek och sammansättning. Därefter jämförs de äldres och de förvärvsaktivas ekonomiska standard. Den tredje delen ger en övergripande bild av äldre kvinnors och mäns inkomster och den fjärde delen visar olika inkomstslags betydelse för olika grupper av äldre. Därefter analyseras inkomst från olika typer av pension, vilket är det viktigaste inkomstslaget för de flesta äldre. Inkomstsammansättningen, dvs. den typ av inkomst en person har, förändras genom livet. tillkommer pensionen som ett inkomstslag för de allra flesta och pension utgör en allt större andel av inkomsten vid ökande ålder. De yngre pensionärerna kan till viss del ha lön eller företagarinkomst men för de äldre är pensionsinkomst den dominerande inkomstkällan. Det gäller både kvinnor och män. Pensionen kan komma från det offentliga systemet men i varierande grad även från tjänstepension eller privat försäkring. Vissa grupper av äldre, främst ensamstående kvinnor, har även boendestöd. Avkastning på kapital och kapitalvinster utgör också en inkomst för pensionärer, men det är betydligt vanligare för män än för kvinnor. 2.1Pensionärer är ingen enhetlig grupp Enligt befolkningsstatistiken är antalet kvinnor och män som är drygt 1,55 miljoner och är således en stor grupp i samhället. Av dessa är en majoritet kvinnor. Att kvinnor lever än män syns tydligt i befolkningsstatistiken där andelen kvinnor är större i de högre åldersgrupperna. Tabell 2.1 Befolkningen 2004 Antal personer samt procent Källa: SCB, Befolkningsstatistiken När de äldres inkomster studeras används HEK , vilket möjliggör en uppdelning på ensamstående och sammanboendeTF4FT. Ålder definieras som den som uppnåtts . De äldre har delats in i åldersgrupperna , samt . Ett skäl är att lönearbete är 4T T Från statistiken i HEK avgränsas fördelningspopulationen till de personer som levt och inte bor på institution. Det antal personer som tagits bort beräknas till 85 000 kvinnor och 60 000 män. vanligast i gruppen . Ett annat skäl är att könsfördelningen är betydligt jämnare bland de två förstnämda grupperna än i den äldsta samt att grupperna är någorlunda lika sett till antal personer. Indelningen på ålder ger således någorlunda homogena grupper, vilket underlättar jämförelser. Tabell 2.2 Antal personer efter ålder och hushållstyp 2004 Antal samt könsfördelning, procent Källa: HEK, SCB, beräkning I genomsnitt är av de sammanboende kvinnor och är män. Mäns andel av de sammanboende ökar med stigande ålder, vilket beror på att män ofta sammanbor med kvinnor som är yngre och att kvinnor ofta överlever sina män. Sammanboende kan även vara av samma kön. Kvinnor utgör en större andel av de ensamstående och denna andel ökar med tilltagande ålder. I genomsnitt är av de ensamstående kvinnor och är män. I gruppen utgör kvinnor av de ensamstående. 2.1.1Sysselsättningen har förändrats sen 1970 Liksom för den förvärvsaktiva delen av dagens befolkning har lön vid förvärvsarbete varit det viktigaste inkomstslaget även för flertalet av dagens pensionärer då lön utgör grunden för deras pensioner. Men skillnaden i vilken utsträckning kvinnor och män förvärvsarbetat har varierat under , vilket illustreras i tabell 2.3. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 2.3 Sysselsatta i åldern efter sektor och egna företagare 19702005 Antal i 1 000-tal Källa: , SCB Antalet män som varit i sysselsättning har legat på i stort sett samma nivå . För kvinnor är bilden annorlunda som framgår av tabell 2.3. skedde en ökning med av antalet kvinnor i sysselsättning. Den största ökningen skedde och inom kommuner och landsting. Åldersskillnaden mellan dagens pensionärer är stor. Kvinnor som tillhör de äldsta pensionärerna var i förvärvsaktiv ålder, men förvärvsarbetade nödvändigtvis inte, när expansionen på arbetsmarknaden skedde. De som tillhör de yngre pensionärerna har förvärvsarbetat under huvuddelen av sin förvärvsaktiva ålder. Den tillgängliga statistiken om dagens pensionärers tidigare arbetslivTF5FT redovisar vilken förvärvsfrekvens de haft som är födda . Det framgår att kvinnor i allt större utsträckning varit sysselsatta tidigt i livet. Den sänkning i förvärvsfrekvens som inträffat bland kvinnor när de fått barn har mildrats alltmer ju yngre grupp som observeras. Det har medfört ett allt längre yrkesverksamt liv för kvinnor, vilket i sin tur påverkar deras ekonomiska situation i senare skeden av livet. Men förvärvsfrekvensen säger inte allt. 5T T Livslängd, hälsa och sysselsättning, SCB, Demografiska rapporter 2002:3. 2006/07:1 BILAGA 4 kvinnor som är pensionärer har arbetat deltid i stor utsträckning. Det har fått konsekvenser i form av mindre lön som också påverkat de ekonomiska villkoren när de uppnått pensionsåldern. Nästan hälften av kvinnorna som är finns i inkomstgrupperna 2 och 3 och kvinnorna är nästan dubbelt så många som männen i dessa grupper. Männen är istället fler än kvinnorna i de högre inkomstgrupperna. Kvinnor och män som är har andra ekonomiska villkor än gruppen i förvärvsaktiv ålder (). För att få en bild av situationen kan man jämföra var i inkomstfördelningen de äldre befinner sig jämfört med dem i förvärvsaktiv ålder. Samtliga vuxna som är har sorterats med avseende på stigande ekonomisk standard. Därefter har alla individer delats in i tio lika stora inkomstgrupper vilka redovisas i diagram 2.1 och 2.2. I varje inkomstgrupp finns drygt 670 000 personer. Av samtliga personer är i de olika inkomstgrupperna i förvärvsaktiv ålder, 20 till , varav andelen kvinnor är och andel män . Flertalet kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder finns i de högre inkomstgrupperna. Kvinnors lägre ekonomiska standard är emellertid tydlig. Det är fler kvinnor än män i inkomstgrupperna 24 medan det motsatta gäller inkomstgrupperna 710. Diagram 2.1 Antal kvinnor och män i hela Källa: HEK, SCB, beräkningar Diagram 2.2 visar i vilka inkomstgrupper de som är befinner sig. Kvinnor utgör och män , dvs. sammanlagt av alla är pensionärer. Det är tydligt att de äldre är överrepresenterade i grupperna med låg ekonomisk standard. Skillnaden är dessutom stor mellan äldre kvinnor och Diagram 2.2 Antal kvinnor och män 65+ år i hela Källa: HEK, SCB, beräkningar Sammantaget ger diagrammen en bild av var pensionärer finns i inkomstfördelningen. I följande avsnitt behandlas endast kvinnor och män som är . 2.3Vilken inkomst har pensionärer? En ensamstående kvinnas disponibla inkomst och ekonomiska standard är i genomsnitt , vilket är av en ensamstående mans. För sammanboende kvinnor är den disponibla inkomsten av männens, men genom antagandet att det sker en utjämning inom hushållet, ökar kvinnors andel till för ekonomisk standard. Den individuella disponibla inkomsten för kvinnor och män i olika åldrar och hushållstyper samt kvinnors andel av mäns inkomster framgår av tabell 2.4. Män har högre genomsnittlig disponibel inkomst än kvinnor i alla åldersgrupper och hushållstyper. Högst individuell disponibel inkomst har sammanboende män mellan och lägst har sammanboende kvinnor som är . Skillnaden i disponibel inkomst mellan könen är minst bland ensamstående och störst för sammanboende . Där utgör kvinnornas genomsnittliga individuella disponibla inkomst av männens. Ensamstående har genomgående en lägre ekonomisk standard än sammanboende. 2006/07:1 BILAGA 4 gäller för både kvinnor och män. Därmed blir det också tydligt att sammanboende kvinnor, trots sin låga inkomst, kan leva med en relativt hög ekonomisk standard på grund av att de är sammanboende med en man med högre inkomst. Men det finns skäl att anta att dessa kvinnor, om de blir änkor eller frånskilda, kommer att få en avsevärd sänkning av sin ekonomiska standard. Äldre kvinnor har således en lägre grad av ekonomisk självständighet än äldre män. Tabell 2.4 Inkomst och ekonomisk standard efter ålder och hushållstyp 2004 Medelvärde, kronor samt andel, procent Anm. Att ekonomisk standard inte är för alla sammanboende beror på att personer redovisas efter individuell ålder. Vid beräkning av ekonomisk standard ingår även make/maka som inte har fyllt . Källa: HEK, SCB, beräkningar Sammansättningen av den individuella disponibla inkomsten för äldre kvinnor och män framgår av tabell 2.5. Storleken på inkomstsumman samt könsfördelningen redovisas för att visa på de utjämnande effekter som skatter och bidrag kan ha för fördelningen mellan könen. Män har högre inkomster från alla inkomstslag utom ett, boendestödet. Boendestödet förefaller vara den inkomstkälla som tydligast bidrar till en omfördelning mellan kvinnor och män. Av boendestödet får kvinnor och män . Män som grupp har större inkomst från lönearbete och företagande samt från pension och avkastning på kapital. Sammanlagt disponerade personer som är lite . Kvinnor stod för och män för av denna summa, vilket utgör en skillnad på . kvinnor är betydligt fler än antalet män har de som grupp mindre ekonomiska resurser. Tabell 2.5 Disponibel inkomst uppdelad på olika inkomstslag 2004 Inkomstsumma (miljarder kronor ) samt kvinnors andel, procent. Antal kvinnor 843 000, antal män 650 000 - Skatt kapital, Källa: HEK, SCB, beräkningar Det är tydligt att olika inkomstslag har olika betydelse för pensionärerna och att det finns skillnader mellan kvinnor och män. Följande avsnitt redovisar därför de olika inkomstslagen och deras betydelse för olika åldersgrupper och hushållstyper. Liksom de förvärvsarbetande har även äldre kvinnor och män olika inkomstkällor. De kan ha lön eller företagarinkomst, pension, kapitalinkomst eller olika former av stöd, där det vanligaste är bostadstillägg. Hur många som uppbär inkomst från de olika inkomstslagen och inkomstslagens genomsnittliga belopp skiljer sig åt mellan kvinnor och män och mellan olika åldersgrupper. I alla åldersgrupper och hushållstyper är det vanligare att män har inkomst från lön eller företagande. Med undantag för sammanboende som är har män högre genomsnitt av detta inkomstslag än kvinnor. Lön har störst betydelse för den yngsta åldersgruppen där 65 åringar ingår. I denna åldersgrupp har av de ensamstående männen och av 2006/07:1 BILAGA 4 de ensamstående kvinnorna lön eller företagarinkomst. Ännu fler, både kvinnor och män, har lön och företagarinkomst bland de sammanboende. De genomsnittliga beloppen är också högre för de sammanboende än för de ensamstående. För såväl ensamstående som sammanboende har ungefär var tionde kvinna och var fjärde man löneinkomst. Den relativt höga löne- och företagarinkomsten för sammanboende kvinnor kan förklaras av att det är ett fåtal kvinnor som har hög inkomst av detta slag. Uppgifter för gruppen ska därför tolkas med försiktighet. Tabell 2.6 Andel med lön och företagarinkomst samt lön efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Män har genomgående högre pension än kvinnor. Skillnaden i inkomst från pension är större mellan sammanboende kvinnor och män än mellan ensamstående. Pension är det viktigaste inkomstslaget för alla som är . Tabell 2.7 visar pensionerna för olika åldersgrupper och hushållstyper. Ett fåtal har inte pension eftersom de invandrat till och i stället får äldreförsörjningsstöd. Skillnaden mellan kvinnors och mäns pension är störst mellan sammanboende som är och minst mellan ensamstående som är . Ensamstående kvinnor har också högre pension än sammanboende kvinnor medan sammanboende män har väsentligt högre genomsnittlig pension är ensamstående män i varje åldersgrupp. Tabell 2.7 Andel med pension samt pension efter ålder och Källa: HEK, SCB, beräkningar Eftersom pensioner utgör en så stor del av de äldres inkomst sker en utförligare redovisning av de olika pensionsslagen och deras betydelse för äldre kvinnor och män i avsnitt 2.5. Inkomst från kapital har stor betydelse för många pensionärer. En del av inkomsten kan härledas till ränteintäkter eller utdelningar på finansiella tillgångar, andra till kapitalvinster vid försäljning av reala tillgångar, t.ex. egna hem. En redovisning av ägandet av tillgångarna som ger upphov till dessa inkomster finns i avsnitt 2.6. Tabell 2.8 Andel med kapitalinkomst samt kapitalinkomst efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Kapitalinkomsterna är ojämnt fördelade, men i genomsnitt har av de äldre någon form av beskattningsbar kapitalinkomst. Andelen kvinnor och män med kapitalinkomst är relativt lika, men det genomsnittliga beloppet för män är i regel väsentligt större. Minst skillnad i inkomst av kapital finns i gruppen ensamstående i åldern , där kvinnors genomsnittliga inkomst uppgår till av männens. Störst skillnad är det för ensamstående i åldern och mellan sammanboende i åldern 70 . Där är kvinnors genomsnittliga inkomst från kapital mindre än en tredjedel av männens. När inkomster från kapital reduceras med skuldränta, kostnad för förvaltning och förlust vid försäljning blir resultatet ett överskott eller underskott. Bland de äldre är det fler som har överskott än underskott. Det gäller för både kvinnor och män, men det är fler kvinnor än män som saknar kapitalinkomst. De som har underskott dvs. kostnaderna överstiger inkomsterna utgör av kvinnorna och av männen. Kvinnors andel av det (8,) och (13,), detta trots att kvinnorna är betydligt fler än männen. Överskott av kapital beskattas som inkomst av kapital medan underskott av kapital ger en skattereduktion. Underskottsbeloppen för kvinnor är och för män . Medianvärdet av kapitalinkomsten netto med uppdelning på dem som har överskott respektive underskott visas i tabell 2.19. Andelen kvinnor och män med kapitalinkomst framgår också. Tabell 2.9 Kapitalinkomst 2004 Medianvärde, kronor och andel, procent Anm. Kapitalinkomst netto består av summan av inkomstränta, utdelning och kapitalvinst minus skuldränta, kapitalförlust och förvaltningskostnad. Källa: HEK, SCB, beräkningar Män har högre inkomster och betalar därför betydligt mer i skatt på sina löne- och pensionsinkomster än kvinnor. De som har kapitalinkomst betalar även skatt på den uppkomna vinsten eller på mottagna ränteinkomster och utdelningar. Även fastighets- och förmögenhetsskatt ingår i genomsnittet men denna skatt är liten jämfört med skatt på inkomst. Män betalar i genomsnitt dubbelt så stor skatt på kapital, fastighet och förmögenhet som kvinnor. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 2.10 Andel skattebetalare samt skatt efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Pensionärer med låg inkomst kan ansöka om Bostadsstöd till pensionärer, . De som varit bosatta i under ett begränsat antal år kan vara berättigade till äldreförsörjningsstöd. Dessa stödformer ingår vid beräkningen av den individuella disponibla inkomsten. Storleken på bostadsstödet beror på hushållets inkomst, förmögenhet och boendekostnad. Det största belopp som kan utbetalas i BTP är vid en hyra på . Eftersom kvinnors pension är lägre än mäns är de oftare mottagare av stödet. Av BTP till ålderspensionärer utbetalas () till kvinnor och () till män. I alla åldersgrupper är det vanligare att kvinnor får BTP än att män får det. De genomsnittliga beloppen varierar något. Störst andel mottagare av BTP finns i gruppen ensamstående kvinnor som är . Bland dem får mer än hälften bostadsstöd. Andelen män som får BTP är ungefär densamma i alla åldersgrupper. Sammanboende kan få bostadstillägg om båda makarna har låg inkomst, men som framgår av tabellen är det av de sammanboende som får något stöd och med reducerat belopp. BTP utgör av disponibel inkomst för ensamstående i olika åldersgrupper. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 2.11 Andel med boendestöd samt boendestöd efter ålder och hushållstyp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar 2.4.6Sammanfattande bild av inkomstens sammansättning En sammanfattande bild av vilken relativ betydelse olika inkomstslag har för ensamstående kvinnor och män som är 65 och äldre ger diagram 2.3. Män har en något annorlunda sammansättning av inkomsten än övriga grupper. Även om pension är det största inkomstslaget utgör lön och företagarinkomst samt inkomst från kapital ungefär en fjärdedel av hela inkomsten. För kvinnor i denna åldersgrupp är pensionens andel större och mer lik övriga grupper där pension utgör av inkomsten. Bland ensamstående är den andel av inkomsten som kommer från kapital genomgående större för män än för kvinnor. Boendestödets andel är i gengäld större för kvinnor än för män och störst för de äldsta kvinnorna. Diagram 2.3 Inkomst från olika källor för ensamstående 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar Diagram 2.4 visar inkomstens sammansättning bland sammanboende kvinnor och män. det tydligt att inkomst från lön och företagande samt från kapital har betydelse för både kvinnor och män i åldern , men är något viktigare för männen. I övriga åldrar utgör pension en större andel. Män har en större andel inkomst från kapital än kvinnor. Skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomst från kapital är minst i åldersgruppen . Diagram 2.4 Inkomst från olika källor för sammanboende Källa: HEK, SCB, beräkningar Det finns skillnader mellan ensamstående och sammanboende men i stora drag är mönstren likartade. Pensionens andel av inkomsten är ungefär lika stor i varje åldersgrupp men kvinnors andel av inkomsten från kapital är betydligt lägre än mäns. Däremot utgör boendestöd en väsentligt större andel av inkomsten för kvinnor än för män. Om man knyter samman de olika inkomstslagens relativa betydelse med bilden som gavs i avsnitt 2.4 framträder vissa mönster, trots att pensionärer inte är någon enhetlig grupp. Andelen kvinnor som har marknadsrelaterade inkomster är nästan undantagslöst lägre än andelen män och kvinnornas inkomster är lägre än männens. Kvinnors pensioner är också genomgående lägre än mäns och de uppbär boendestöd i långt större utsträckning. Det är också uppenbart att det finns en skillnad mellan ensamstående och sammanboende. Bland kvinnorna har de ensamstående högst disponibel inkomst, hos männen de sammanboende. Ensamstående kvinnors högre inkomst beror inte på att de fortsätter att arbeta i större utsträckning efter 65, eller på att de äger mer kapital än sammanboende. Snarare är det tydligt att de offentliga systemen kompenserar för dessa kvinnors tidigare låga marknadsrelaterade inkomster genom pensionssystemet och BTP. Att det finns en skillnad i disponibel inkomst mellan ensamstående och sammanboende män är inte lika lätt att förklara. En anledning kan vara att långvarigt ensamstående innebär högre levnadskostnader och mindre möjligheter att göra karriär, vilket tränger ut sparande och investeringar inför pensionsåldern. En grupp som särskilt sticker ut är ensamstående kvinnor som är . De har den lägsta ekonomiska standarden till följd av låg inkomst från pension. Det är också i denna grupp som skillnaderna mellan könen är mest framträdande både avseende andelen som har inkomst från kapital och lön och storleken på dessa. Boendestödet är en viktig inkomstkälla för gruppen och kompenserar i viss mån för de övriga låga inkomsterna, men inte fullt ut. Sammantaget tyder allt på att dessa kvinnor utgör en stor del av de kvinnor som finns bland inkomstgrupper med lägst ekonomisk standard. En grupp som har hög pension är sammanboende män som är , vilken är den näst största av de analyserade grupperna. Det som är tydligast är kontrasten mot de sammanboende kvinnorna i samma åldersgrupp, som har betydligt lägre pensioner. Kombinationen av att kvinnor lever och att de i regel sammanbor med äldre män gör att de sammanboende kvinnorna har en ganska sårbar ställning. Deras ekonomiska standard beror på att de kan dela inkomster och utgifter i hushållet, men när de blir ensamstående är deras disponibla inkomst och därmed deras ekonomiska standard mycket lägre. 2.5Pension den viktigaste inkomsten Vid genomgången av de olika inkomstslagen blir det tydligt att pension är det viktigaste för kvinnor och män som är . I avsnittet om inkomstkällor redovisades den sammanlagda pensionen per person i olika hushållstyper och åldersgrupper i tabell 2.7. Men utbetald pension kommer från olika källor där ålderspension från det offentliga systemet är viktigast men ofta kompletteras med tjänstepension eller ersättning från privata försäkringar. 2006/07:1 BILAGA 4 För ensamstående kvinnor är dessutom änkepensionen av stor betydelse. I tabell 2.12 visas hur de som betalas ut i pensionsersättning fördelar sig mellan ensamstående och sammanboende kvinnor och män. Det är angeläget att veta storleken på de olika typerna av pensionsersättningar, som sedan analyseras i följande underavsnitt. Tabell 2.12 Utbetald pension från olika källor 2004 Inkomstsumma (miljarder kronor ) samt kvinnors andel, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Att en större andel av de olika pensionsbeloppen går till ensamstående kvinnor beror på att de är fler än männen. De ensamstående kvinnorna är dubbelt så många som de ensamstående männen. Sammanboende män har en större andel av pensionsbeloppen än sammanboende kvinnor.