prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — en mekaniserad bataljon (pansarterrängbil) med 90 dagars beredskap. har de nya förbanden IT-försvarsförband, luftburen bataljon och NBC-kompani utbildats och tillförts materiel enligt plan. Inriktningen för markstridskrafterna har i stort sett följts under . Försvarsmakten arbetar med att fylla de identifierade bristerna inom övningsverksamheten och på materielsidan. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillståndet inom markstridskrafterna är godtagbart. har bl.a. följande förband vidmakthållits: en marin basbataljon, en amfibiebrigadledning med ledningsförband samt I samband med budgetpropositionen inriktade den tidigare regeringen sjöstridskrafternas verksamhet mot att prioritera tillämpade övningar med behovssammansatta styrkor. Den angav också att förbanden skulle ha nationell och internationell övningsverksamhet och i systemverifiering. har bland annat följande större materielsystem modifierats eller tillförts sjöstridskrafterna; splitterskyddade stridsbåt 90 och materiel från avvecklade amfibiebataljoner har överförts till de återstående amfibieförbanden. Detta har medfört att förmågan har förbättrats för förbanden att verka i en hot- och riskutsatt miljö, nationellt eller internationellt. Ledningspansarterrängbilar samt förbättrad kommunikationsutrustning till stridsbåt 90 och satellitkommunikationssystem har anskaffats till amfibieförbanden och bidragit till att förbättra deras ledningsförmåga. Vidare innebär ny materiel att underrättelseförmågan genom truppspaning har förbättrats. var följande sjöstridsförband, med 30 dagars beredskap, anmälda till styrkeregister: ett sjöminröjningsförband typ Landsort, ett korvettförband typ /samt ett ubåtsförband typ . Enligt regeringens bedömning har inriktningen av sjöstridskrafterna i stort följts under . Läget inom sjöstridskrafterna bedöms som godtagbart. har följande förband vidmakthållits: tre stridsledningsbataljoner 04, två radarflyggrupper (FSR890), två flygbasbataljoner 04/08, tre JAS 39-divisioner A/B, tre centrala transportflygdivisioner samt två regionala transportflygdivisioner. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har en JAS 39-division C fortsatt utvecklats medan en AJS 37 division inklusive SK 37 E har avvecklats. JAS 39-förbanden har förutom att delta i övningsverksamhet nationellt och internationellt upprätthållit den nationella beredskapen genom att hävda territoriella integritet. Förmågan att upprätta och utöva kontroll i luftrummet har vidmakthållits. Telekrigsförmågan som funnits genom flygplan 37 E behöver vidmakthållas och utvecklas genom en utveckling av JAS 39- systemet. Kompetensen har dock gått ned då JAS 39 inte fullt ut erhållit förmågan. JAS 39 C/D är bl.a. avsedda att tillföra flyg- och markstridskrafterna operativ förmåga genom en utökad interoperabilitet med andra länders flygsystem, kapacitet till precisionsbekämpning och möjligheten att genomföra lufttankning. Initial operativ förmåga med stridsteknik för understöd av och samverkan med markstridskrafter () har uppnåtts . Planerad flygtidsproduktion har inte uppnåtts, bl.a. på grund av tekniska problem med kraftförsörjningsenheter och begränsningar i tillgång på flygräddning. Av de JAS 39 C/som tillförts Försvarsmakten, har ett antal leasats till . Förmåga till taktisk flygtransport har vidmakthållits. Verksamheten inom transportflygförbanden har omfattat transporter av materiel och personal, transporter åt externa kunder, deltagande i nationella och internationella övningar samt utbildning av transportflygplansbesättningar. Behovet av flygtransporter har överstigit tillgången varvid prioriteringar varit nödvändiga. SWAFRAP C-130 (TP 84) har bl.a. gjort två insatser med mycket gott resultat i , t.ex. i samband med det afghanska parlamentsvalet. Vidare är TP 84 insatt i . De tre äldsta TP 84 har modifierats med ny kraftförsörjningsenhet och nya luftkonditioneringsaggregat för flightdeck har tillförts . Genomförda modifieringar kan ses som föreberedelser inför tillgänglighetsmodifieringen (Avionic Modification Program AMP). AMP medför ökad funktionalitet, driftsäkerhet, tillgänglighet samt förlängd livslängd i flygsystemet. Bl.a. skall ett driftsäkert långräckviddigt samband säkerställas. Provverksamhet har genomförts avseende lufttankning från TP 84 till JAS 39 C. Verksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan avseende transportflyg TP 100. Brister har redovisats vad gäller S 102 B. var följande luftstridsförband anmälda till styrkeregister: ett JAS 39 förband med åtta flygplan (SWAFRAP JAS 39) och basförband med 30 dagars beredskap ett signalspaningsflygplan (S 102 B) med 30 dagars beredskap samt ett transportflygförband TP 84 med fyra flygplan (SWAFRAP C-130) med 30 dagars beredskap. Regeringen skall, i enlighet med beslut om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripensystemet, redovisa läget inom projektet för (prop. 1981/82:102, bil. 2, bet. 1981/82:FöU18, rskr. 1981/82:374). Den tidigare regeringen har beslutat att inte längre redovisa objektsramar till (prop. 2005/06:1). Regeringen kommer även i fortsättningen att i budgetproposition skriftligen informera om utvecklingen av JAS 39 Gripensystemet. Verksamheten inom JAS-ramen är i sitt slutskede och de kvarvarande projektriskerna bedöms vara små. I kommande redovisningar av JAS 39 avser regeringen redovisa verksamheten med utgångspunkt från de nya förutsättningar som följer av Försvarsmaktens nya inriktning samt att systemet upphandlats av andra kunder (). Regeringen bedömer att en sådan redovisning bättre speglar resultat, bedömningar och inriktningar för verksamhet förknippad med JAS 39 . JAS 39 har hanterats som en objektsram i och med att beslut om utveckling av flygplanstypen togs 1982. Nuvarande objektsram definierades i regleringsbrevet . Objektsramen omfattar tiden 2009. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst prisläge. Totalt skall 174 stycken JAS 39 (delserie 2 och 3) anskaffas inom objektsramen. JAS 39 anskaffas för att Försvarsmakten på kortare sikt skall kunna möta insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörliga styrkor, samt på kunna utveckla förmåga att möta mer omfattande militära operationer. Vidare skall systemet bidra till Försvarsmaktens förmåga att upptäcka och ingripa mot kränkningar av territoriet. Uppgifter inom ramen för internationella insatser skall kunna lösas. Systemet är flexibelt genom att det i samma flygplanstyp uppnås förmåga att lösa jakt-, attack- och spaningsuppgifter. Systemet skall utvecklas och successivt anpassas för att kunna bidra till Försvarsmaktens förmåga . Försvarsmakten redovisar bland annat följande. Till och med hade utbetalats. levererades 16 flygplan, vilket innebär att Försvarsmakten totalt erhållit leverans av 133 stycken JAS 39 inom objektsramen. Den samlade driftserfarenheten är ca . havererade ett JAS 39 A flygplan i havet utanför . Piloten räddade sig med hjälp av räddningssystemet och fick inga skador. Detta var totalt sett fjärde haveriet med en JAS 39 varav det andra i förbandstjänst. har flygutprovning för ett antal delsystem påbörjats och genomförts, exempelvis första flygning med spaningskapsel, verifieringsprogram för lufttankningsförmåga samt fällning av laserstyrda bomber. har 11 39 av version C och fem av version D levererats till flygförbanden. Leasingavtal med rörande JAS 39 C/D omfattar 12 39 C och två JAS 39 D. har åtta JAS 39 av version C (fyra JAS 39 C levererades ) och två av version D, kommit tillhanda. Leveranserna av flygplan inom leasingavtalet är således slutförda. Den strategi som fastslagits rörande en harmoniserad utveckling av flygsystemet har fortsatt tillämpats. Ytterligare beslut avseende harmonisering mellan svenska, ungerska och tjeckiska JAS 39 C/D har fattats . Bland de mervärden som erhålls för kan nämnas att ett interoperabelt sambandssystem och flygplanslänk kommer att erhållas långt före ursprungligt ansatt leveransdatum. Försvarsmakten har rapporterat att, i och med verksamheten som genomförts 2005, kan 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förbandsintroduktionen av JAS 39 C sägas vara genomförd. Försvarsmakten redovisar i delårsrapporten att 14 39 version C levererades . Försvarsmakten har begärt en omdefiniering av objektsramen för JAS 39. I syfte att tillskapa allvädersförmåga för precisionsbekämpning föreslår Försvarsmakten att delobjektsramen för anskaffning av attackvapen utökas med så att GPS-stöttade laserstyrda bomber tillförs objektsramen. Totalt föreslås den nya objektsramen JAS 39 därmed ökas med och uppgå till prisläge samt omfatta oförändrad tid, det vill säga . Försvarsmakten bedömer att objektsramen för JAS 39 kommer att innehållas vad avser teknik, tid och ekonomi, även om vissa problemområden finns. Utvecklingsarbetet inom det internationella materielprojektet för har fortsatt. Meteor utvecklas för bl.a. och JAS 39. På grund av förseningar i har förseningar även drabbat utvecklingen av Meteor, då tillgång till de stridsflygplansystem som roboten utvecklas för, är en förutsättning. Enligt regeringens bedömning har inriktningen för luftstridskrafterna i stort sett följts under . Försvarsmakten arbetar med att åtgärda redovisade brister. Regeringen bedömer att tillståndet inom luftstridskrafternas förband är godtagbart. Regeringen kommer att omdefiniera objektsramen för JAS 39 . Regeringen avser i regleringsbrevet till Försvarsmakten reglera den nya ekonomiska ramen samt anpassa strukturen för underenheterna. har följande helikoptrar vidmakthållits: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har en helikopterbataljon (2010) fortsatt att utvecklas. P.g.a. leveransförseningar av de nya helikoptersystemen (, medeltung, NH 90 samt , lätt, A 109) bedöms helikopterbataljonen vara fullt operativ först . Övningsmålen för helikopterförbanden har uppnåtts. En fokusering har skett på deltagande i internationella övningar. Förmågan till markoperativ helikopterstrid har vidmakthållits och även utvecklats, främst avseende understöd till specialförband. Utveckling av sjuktransportenheten (s.k. MEDEVAC) inom den nordiska snabbinsatsstyrkan har påbörjats. Förmågan till sjöoperativ helikopterstrid, bl.a. ubåtsjakt, har kunnat vidmakthållas på en nivå som motsvarar kraven i Försvarsmaktens beredskapsorganisation. Den sjöoperativa förmågan, bl.a. ubåtsjakt, kommer dock att nedgå efter avvecklingen av och innan de nya helikoptersystemen, främst , är operativa. Förberedelserna inför de nya helikoptersystemens införande har fortsatt. Verksamhet såsom utbildning och leveranser av utbildningssystem har dock skjutits framåt i tiden på grund av leverensförseningar av själva helikoptrarna (18 och 20 är beställda). Tre helikoptrar 15 är levererade till . och 11 har planenligt tagits ur drift. Försäljningen av är slutförd. är avvecklad genom att helikoptrarna skänkts till bl.a. yrkesskolor och museum. Avvecklingen av och 9 fortgår enligt plan. vidmakthålls och samtliga helikoptrar planeras att livstidsförlängas, varav tre helikoptrar kommer att modifieras för att ingå i den nordiska snabbinsatsstyrkan . Huvuduppgiften för denna helikopterenhet inom den nordiska snabbinsatsstyrkan är kvalificerad sjuktransport (MEDEVAC). Personalmässigt finns framförallt en brist på utbildade och erfarna tekniker. genomfördes ingen utbildning av flygförare liksom . Planerad flygtidsproduktion för helikopterförbanden har inte uppnåtts, bl.a. på grund av leverans- och driftsättningsförseningar av och 15 samt operationella begränsningar för . En samlad bedömning av helikopterbataljonens förmåga är inte möjlig p.g.a. redovisade leverensförseningar. Förseningarna har inneburit att diverse verksamhet, bl.a. utbildning, har fått framflyttas i tiden. Regeringen konstaterar att både markoperativ och sjöoperativ förmåga vidmakthållits. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar (NBF) Utvecklingen har fram tills nu främst inriktats mot att utveckla de övergripande koncepten för ledning av insats och tekniska lösningar. Detta omfattar bl.a. att fördjupa kunskapen avseende ledning och teknik i ett nätverksbaserat ledningssystem samt att skapa den utvecklingsmiljö (styrning, processer, anläggningar etc.) som krävs för den fortsatta utvecklingen. Inom metodområdet har det utvecklats en grundsyn för gemensamma insatser baserad på militärteoretisk grund samt inhämtats kunskap om hur motsvarande utveckling sker internationellt. Följande resultat har uppnåtts: Försvarsmaktens centrum för ledningssystemutveckling, FM Ledsyst UtvC har etablerats i , kunskap om och utformning av ledningsplatser och metoder för operativ och taktisk nivå, grunderna för öppen komponentbaserad systembyggnad införande av Nato-standard för symboler och symbolinformation samt en modell för planering under tidspress (PUTmodellen). Vidare har stöd lämnats till avseende hur tekniska lösningar i NBF kan nyttjas för att underlätta myndighetssamverkan inom . Försvarsmaktens bedömning är att utvecklingen har kommit långt både när det gäller utvecklingsmetod och resultat inom teknik- och metodområdet i ett internationellt perspektiv och att en allt mer utvecklad nätverksbaserad förmåga kommer att kunna etableras till 2010. Såväl den av Försvarsmakten genomförda utvärderingen som internationella samarbeten har visat att det primärt är informationssäkerhet och flexibilitet som måste balanseras över tiden mot tillgänglig teknik och ekonomiska resurser. Den pågående utvecklingen av NBF-konceptet följer intentionerna försvarspolitiska inriktning. Enligt regleringsbrevet skulle Försvarsmakten avväga antalet totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt mot införandet av det nya förbandsutbildningssystemet. Antalet inryckta uppgick till ca 9 200, antalet utryckta uppgick till ca 11 800 och antalet krigsplaceringsbara uppgick till ca 11 500. Andelen som avbryter grundutbildningen har ökat något och ligger totalt sett på . Avgångarna bland kvinnor har minskat och ligger på . Av de totalförsvarspliktiga som har skrivits in till tjänstgöring av har uppgett att de är positivt inställda till tjänstgöring. Enligt regleringsbrevet skulle Försvarsmakten med stöd av vidta åtgärder för att fler kvinnor skall söka och fullgöra värnpliktsutbildning. har Försvarsmakten bland annat fortsatt en översyn av materiel i syfte att den bättre skall anpassas för kvinnor. Vidare har såväl Försvarsmakten som genomfört informationsinsatser som varit särskilt riktade till kvinnor. Antalet inryckta kvinnor uppgick till ca 430, vilket är en minskning med ca 130 personer i förhållande till 2004. Eftersom det totala antalet totalförsvarspliktiga har minskat från ca 14 000 till ca 11 000 har andelen kvinnor av det totala antalet totalförsvarspliktiga dock ökat från till . Inom ramen för ett särskilt projekt avseende information till invandrarungdomar har arbetat med att öka intresset för mönstring och värnplikt bland ungdomar med invandrarbakgrund. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I syfte att förbättra det civila meritvärdet av värnpliktsutbildningen har flertalet förband bedrivit arbete med civil certifiering av utbildning. har Försvarsmakten bland annat fattat beslut om ett nytt vitsordssystem i syfte att ge en bättre och mer omfattande bild av de kunskaper den totalförsvarspliktige förvärvat under utbildningen. Vidare har Försvarsmakten redovisat en plan för information till arbetsgivare om det allmänna meritvärdet av dagens värnpliktsutbildning. En hög andel av de som skrivs in till utbildning är positivt inställd till tjänstgöring. Detta ligger i linje med att den enskildes motivation i högre grad bör tillmätas betydelse vid inskrivningen. lämnade ca 420 yrkesofficerare (ca 15 kvinnor och ca 400 män) sina anställningar och ca 30 (2 kvinnor och ca 25 män) nyanställdes. Ca 700 civilanställda (ca 400 kvinnor och ca 300 män) lämnade sina anställningar och ca 125 personer (ca 60 kvinnor och lika många män) nyanställdes. /06 fanns det ca 11 250 yrkesofficerare (ca 500 kvinnor och ca 10 750 män) och ca 8 400 civilanställda (ca 3 400 kvinnor och ca 5 000 män). Omräknat till årsarbetare i Försvarsmakten motsvarar detta ca 10 300 yrkesofficerare och ca 7 900 civilanställda. Andelen kvinnor i yrkesofficerskåren var oförändrat (ca 500). Antalet fullmaktsanställda yrkesofficerare minskade med ca 200 till ca 2 900. Av dessa är ca 20 kvinnor. Till följd av det omfattande behovet av att reducera antalet anställda beslutade Försvarsmakten att inte anställa studenterna vid yrkesofficersprogram. konstaterade myndigheten att det uppstått vissa kompetensbrister när det gäller t.ex. ubåtsutbildad och teknisk personal, flygförare och personal inom logistikområdet. Försvarsmakten beslutade därför att anställa ca hälften av dem som examinerats. Dessa anställningar har i allt väsentligt gjorts under inledningen av 2006. I tabellen nedan lämnas den redovisning som försvarsutskottet begärt angående löne- och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 avvecklingskostnaderna i Försvarsmakten (bet. 2003/04:FöU3, rskr. 2003/04:168). Tabell 3.2 Löne- och avvecklingskostnader i Försvarsmakten Miljoner kronor, priser I tabellerna 3.3 och 3.4 redovisas hur många yrkesofficerare som utbildats och anställts och hur många som Försvarsmakten planerar att anställa . Tabell 3.3 Yrkesofficersutbildningens omfattning (avrundade siffror) bedömer Försvarsmakten att det behövs ca 9 500 yrkesofficerare. Mot bakgrund av de erfarenhetsvärden som finns i fråga om avgångar m.m. och den utveckling av befälsordningen som beskrivits bedömer Försvarsmakten det behövs ca 575 nyexaminerade yrkesofficerare . Detta ställer enligt myndigheten i sin tur krav på att ca 625 elever påbörjar utbildningen. Tabell 3.4 Anställning som yrkesofficer (avrundade siffror) Minskningen av antalet anställda överensstämmer i allt väsentligt med Försvarsmaktens planering. Till följd av uppsägningstidernas längd kulminerar avgångarna först och har ytterligare ca 800 årsarbetare lämnat sina anställningar. Den fulla effekten av den personella omstruktureringen bedöms kunna överblickas först i samband med Försvarsmaktens årsredovisning. förlängdes det tidsbegränsade centrala kollektivavtalet till att gälla till utgången av 2006. Avtalet är föremål för den utvärdering som de centrala parterna var ense om då det tecknades. I det lokala avtal som Försvarsmakten ingått regleras de yttre förutsättningarna för anställningarna, anställningsvillkor etc. Därtill regleras också frågor som kompetens- och verksamhetssäkerhet samt uppföljningen av tillbuds- och olycksfallsrapporteringen. Det lokala avtalet har börjat tillämpas. Bl.a. har det anställts ett 30-tal förstärkningssoldater på Amf 1 och ett drygt hundratal beredskapssoldater på P 7. De senare ingår i det mekaniserade kompaniet IA 06. Försvarsmakten har satt upp detta kompani för att bl.a. få erfarenheter som kan användas i uppbyggnaden av den nordiska snabbinsatsstyrkan. Det är angeläget att systemet med beredskaps- och förstärkningssoldater utvärderas. Personalen bör ges den utbildning i bl.a. pedagogik, ledarskap och verksamhetssäkerhet som behövs för att de skall kunna utföra sina uppgifter. har det totala antalet reservofficerare minskat med ca 1 400. Vid utgången av 2005 fanns det ca 12 600 reservofficerare. Av dessa var knappt 200 kvinnor. Antalet reservofficerare med aktuellt tjänstgöringsavtal uppgick till drygt 5 000. Flertalet av reservofficerarnas tjänstgöringsplaner löpte ut /2006. I samband med detta valde många att avsluta sin anställning i Försvarsmakten. genomförde ca 100 reservofficerare internationell tjänst vilket innebar en minskning jämfört med då drygt 200 reservofficerare deltog i internationell tjänst. I tabellerna 3.5 och 3.6 redovisas hur många reservofficerare som utbildats och anställts . Tabell 3.5 Reservofficersutbildningens omfattning 1 Försvarsmakten saknar uppgift om hur många av det totala antalet reservofficerare som genomgick utbildning /2002 som var kvinnor. Någon ordinarie reservofficersutbildning har inte genomförts under /2006. Under /2007 har 43 studenter antagits på reservofficersutbildningen. Tabell 3.6 nedan visar det totala antalet reservofficerare som anställts respektive år. I antalet nyanställda ingår både de reservofficerare som anställts direkt efter examinering från reservofficersutbildningen och de som varit anställda som yrkesofficerare. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.6 Anställning som reservofficer 1 Försvarsmakten saknar uppgift om hur många av det totala antalet reservofficerare som genomgick utbildning /2002 som var kvinnor. Inom Försvarsmakten pågår ett arbete med att kartlägga det framtida behovet av bland annat reservofficerare. Vidare arbetar Försvarsmakten med en kompetensinventering av reservofficerare. Myndigheten kan därför inte redovisa hur många reservofficerare som behöver nyrekryteras . Försvarsmakten konstaterade dock i budgetunderlaget att det totala behovet av reservofficerare i insatsorganisationen omfattar ca 2 200 reservofficerare . Försvarsmakten har redovisat det totala behovet av reservofficerare . Det nuvarande antalet reservofficerare ryms inte inom den planerade insatsorganisationen. Det är därför angeläget att Försvarsmakten överväger hur övertaliga reservofficerare skall avvecklas. En av de dominerande arbetsgivarfrågorna var den fortsatta personalminskningen. Ett betydande antal anställda både yrkesofficerare och civila sades upp på grund av arbetsbrist. Uppsägningarna hade föregåtts av ett omfattande omplaceringsarbete. Till skillnad från personalminskningar vid tidigare tillfällen har särskilda stödåtgärder erbjudits endast i mindre omfattning. I stället har Försvarsmakten lagt det statliga trygghetsavtalet till grund för arbetet med personalavvecklingen. träffades ett lokalt avtal mellan Försvarsmakten och de fackliga organisationerna om villkor vid tjänstgöring i utlandsstyrkan. Avtalet gäller från till och reglerar bl.a. lönefrågor, reseförmåner, familjeförmåner och ledighet. I avtalet kunde inte den s.k. riskgarantin regleras eftersom de lokala parterna inte 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 hade befogenhet att sluta avtal i den frågan. I stället valde parterna att i förhandlingsprotokollet till avtalet tydligt markera att de förutsatte att 17 § förordningen (1999:569) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten, där bl.a. riskgarantin regleras, skulle ersättas med ett kollektivavtal mellan de centrala parterna. Ett centralt avtal slöts mellan parterna . Försvarsmaktens arbete med lönekartläggning och en handlingsplan för jämställda löner har fortsatt. Myndigheten har dock inte fått handlingsplanen godkänd av (JämO) . Försvarsmakten redovisar att det inte har varit möjligt att göra en central analys av lika och likvärdiga arbeten bl.a. därför att det saknas en central befattningsanalys. Till detta kommer enligt Försvarsmakten att arbetet med de omfattande personalminskningarna har tagit personalresurser från arbetet med lönekartläggningen. Personalavvecklingen har varit en viktig arbetsgivarfråga . Det är första gången i modern tid som yrkesofficerare har sagts upp på grund av arbetsbrist. Försvarsmakten har, i enlighet med sin arbetsgivarpolitiska inriktning, genomgående använt trygghetsavtalets grunder. På detta sätt har myndigheten kunnat begränsa kostnaderna för personalminskningen betydligt. Arbetet med verksamhetssäkerheten har präglats av Försvarsmaktens omstrukturering. Försvarsmakten pekar på att arbetsmiljöns olika aspekter fysiska, psykiska och sociala har tydliggjorts under omstruktureringen. Verksamheten inom områdena regelgivning och tillsyn har påverkats negativt av omstruktureringen. Bl.a. kompetensbrister har lett till att arbetet har försenats eller att verksamheten blivit mindre än planerat. Antalet arbetsolycksfall som lett till sjukfrånvaro bland anställda har fortsatt att minska. var den relativa skadefrekvensen 5,1 skador per 1 000 anställda, medan den hade sjunkit till 3,7 skador. Även på pliktssidan är tendensen sjunkande. var den relativa skade- frekvensen 44,6 skador per . var den 43,0 skador. Regeringen noterar att olycksfallen fortsätter att minska.