prop · GU031d33 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 BILAGA 3 Inkomster och ekonomisk standard ..................................................................... Den ekonomiska standardens utveckling.............................................. 1.2Barns, ungdomars, pensionärers och utlandsföddas Barnfamiljernas relativa standard samma som 1991.............................. Ungdomarnas standard fortsatt låg ....................................................... Ålderspensionärernas standard fortsätter att öka i jämn takt.............. Den ekonomiska standardens fördelning 1991 till 2006 .................... Höginkomsttagarna har ökat sin andel av inkomsterna..................... Livsinkomster fördelas jämnare än årsinkomster ............................... Effekter av regeringens förslag 2007.................................................... De som arbetar kommer att tjäna mest på de nya förslagen 2007 ..... Lägre marginaleffekter gör det mer lönsamt att arbeta 2007 ............. Mer lönsamt att gå från arbetslöshet till arbete 2007 ......................... En helhetsbild av bidragsberoendet..................................................... Fattigdom och låg ekonomisk standard............................................................. Vad är fattigdom?.................................................................................. Hur kan man mäta fattigdom?............................................................. Fattigdom enligt olika mått.................................................................. Låga inkomster som mått på fattigdom............................................... Brister i materiell standard som fattigdomsmått ................................ Socialbidragsmottagande som fattigdomsmått ................................... Stora skillnader beroende på val av mått ............................................. Grupper med låg ekonomisk standard................................................. Vilka grupper har långvarig låg ekonomisk standard?........................ Vad orsakar inträde i och utträde ur fattigdom?................................. Ekonomiska drivkrafter och fattigdomsfällor..................................... 2006/07:1 BILAGA 3 Socialbidraget som fattigdomsfälla ....................................................... Begrepp ......................................................................................och definitioner Beräkning ............................................av årsnorm och antal helårsekvivalenter Framskrivningsmodell ...............................................för socialbidragstagandet 2006/07:1 BILAGA 3 1.1Ekonomisk standard 2006 samt förändring 19912006 för olika 1.2Gini-koefficient och andel med låg ekonomisk standard för års- och Låg ekonomisk standard i olika grupper 1991 och 2006.................................... Låg ekonomisk standard för olika hushållstyper 19912006............................. Marginaleffekter per kön och inkomstkälla 2006............................................... Ersättningsgrader per kön, 2006.......................................................................... Årsnorm för olika hushållstyper vid ekvivalensberäkningar 2005 .................... Fördelningspolitiska nyckeltal 19952006.......................................................... Sociala ersättningar och bidrag i åldrarna 19902004 ......................... 2006/07:1 BILAGA 3 Ekonomisk standard 19912006 ............................................................................ Relativ ekonomisk standard olika grupper 19912006......................................... Gini-koefficienten för ekonomisk standard 19912006..................................... Den översta decilens inkomstandel 19912006 .................................................. Den översta percentilens inkomstandel 19912006............................................ Simulerade fördelningar för årsrespektive livsinkomster................................. Effekter av regeringens förslag på inkomstfördelningen .......................... Förändring av ekonomisk standard till följd av regeringens förslag 2007......... Förändring av marginaleffekter till följd av regeringens förslag 2007............... Ersättningsgrad vid arbetslöshet 2007................................................................. Antal helårsekvivalenter i olika ersättningssystem 19702004 .......................... Utveckling av socialbidragskostnaderna 20032005........................................... Framskrivning av antalet helårsekvivalenter för socialbidrag............................. Andel socialbidragsberoende 19202004............................................................. Andel av befolkningen med inkomst under medianinkomsten ......................... Andel hushåll med svag ekonomi 19912006...................................................... Låg ekonomisk standard i olika åldersgrupper 2006........................................... In- och utflöden från låg ekonomisk standard 19932000................................. Tid med låg ekonomisk standard 19932000 ...................................................... 3.7Relativa risker för långvarig ekonomisk utsatthet per hushållstyp 3.8Relativa risker för långvarig ekonomisk utsatthet per åldersgrupp 3.9Relativa risker för långvarig ekonomisk utsatthet för utlandsfödda Marginaleffekter per inkomstintervall och inkomstkälla, 2006 ......................... Ersättningsgrader i olika inkomstintervall, 2006 ................................................ Antal konsumtionsenheter enligt PEL-skalan .................................................... lämnar regeringen fördelningspolitiska redogörelser i anslutning till budgetpropositionen och/eller den ekonomiska vårpropositionen. Årets redogörelse innehåller en redovisning av hushållens inkomster och inkomstfördelning fram till 2006.1 Vidare redovisas förväntade effekter av regeringens föreslagna politik på inkomstfördelning och ekonomiska incitament 2007. I bilagan ingår också en kort redogörelse för bidragsberoendets utveckling. Redogörelsen innehåller även en fördjupad analys av de hushåll som har lägst ekonomisk standard och resonemang om olika sätt att mäta fattigdom. Hushållens ekonomiska standard beräknas öka med . Högst standard har sammanboende hushåll i åldern utan barn. Lägst standard har ensamstående kvinnor . Inkomstspridningen har ökat det , framför allt under den andra halvan av . Därefter har inkomstspridningen i stort sett varit stabil. Den ökade inkomstspridningen beror framför allt på att höginkomsttagarna dragit ifrån något. Livsinkomster är mer jämnt fördelade än årsinkomster eftersom det finns en stor inkomströrlighet under livet. Individer som har en låg inkomst kan ha en högre inkomst och tvärtom. Inkomstspridningen över livet mätt med Ginikoefficienten är bara hälften av den årliga inkomstspridningen. Drygt en miljon personer i yrkesaktiv ålder är beroende av sociala ersättningar för sin försörjning. Som en följd av ökad sysselsättning väntas antalet med socialbidrag minska . Det finns inte någon allmänt accepterad uppfattning om hur ekonomisk utsatthet och fattigdom bör mätas. Varje försök att undersöka fattigdomen bygger oundvikligen på ett nor- 2006/07:1 BILAGA 3 mativt ställningstagande om var gränsen går för vad som kan anses vara en acceptabel levnadsnivå. Om man räknar individer med ekonomisk standard understigande av medianinkomsten är andelen ekonomiskt utsatta hög framförallt bland ungdomar, utrikes födda och äldre pensionärer. Mäter man istället ekonomisk utsatthet med ledning av socialbidragsberoendet är andelen fortfarande hög för ungdomar och utrikes födda, men mycket låg för äldre pensionärer. Ett högt arbetsutbud krävs för att upprätthålla välfärden. Det är därför viktigt att det lönar sig att arbeta. Av extra stort intresse är de ekonomiska drivkrafter som möter dem med låg ekonomisk standard. En så kallad fattigdomsfälla är den situation som uppstår då effekten av skatte- och välfärdssystem innebär att en person inte genom eget arbete kan förbättra sin ekonomiska situation. beräknas de med en disponibel inkomst ha de högsta marginaleffekterna. Som en effekt av regeringens förslag väntas marginaleffekterna 2007 sjunka med i genomsnitt som inkomstspridningen mätt med Ginikoefficienten är i stort sett oförändrad. 1 är prognoser. 2006/07:1 BILAGA 3 1Inkomster och ekonomisk standard 1.1Den ekonomiska standardens utveckling beräknas den ekonomiska standarden öka med . Hushåll med högre inkomster har haft en snabbare standardutveckling än de med lägre. Diagram 1.1 Ekonomisk standard 19912006 Källa: HEK, SCB, beräkningar Detta framgår av diagram 1.1 som visar medianen för den reala ekonomiska standardens utveckling. Av diagrammet framgår också utvecklingen för den , dvs. de hushåll som ligger mitt emellan medianhushållet och de fattigaste respektive rikaste hushållen. I den har standarden ökat att jämföra i den 25:e.2 Den ekonomiska standardens beräknade nivå 2006 och utveckling för olika hushållstyper framgår av tabell 1.1. Det finns stora skillnader i standardens nivå och utveckling mellan olika hushållstyper. Hushåll i åldern 45 utan barn har högst standard. Lägst standard har ensamstående hushåll med barn och äldre pensionärer, i synnerhet kvinnor. Vid jämförelser mellan olika hushållstyper bör man notera att hushållsgrupperna är olika stora. Andelen ensamstående kvinnor med barn är t.ex. fyra gånger högre än andelen ensamstående män 2 SCB följer regelbundet inkomstfördelningen i genom undersökningen av hushållens ekonomi, HEK. Analysen i följande avsnitt grundar sig huvudsakligen på denna undersökning. saknas jämförbara data, varför dessa år saknas i analysen. Den vanligaste hushållstypen är sammanboende med barn. Tabell 1.1 Ekonomisk standard 2006 samt förändring 19912006 för olika hushållstyper Median, kronor pris, samt förändring, procent Kvinna ensam med barn Kvinna ensam 20-44 år Kvinna ensam 45-64 år Kvinna ensam 65-74 år Kvinna ensam 75+ år Man ensam med barn Man ensam 20-44 år Man ensam 45-64 år Man ensam 65-74 år Man ensam 75+ år Källa: HEK, SCB, beräkningar Faktaruta 1: Lön, disponibel inkomst och ekonomisk standard Disponibel inkomst är ett inkomstbegrepp som är sammansatt av flera inkomstslag. Lön är tillsammans med företagarinkomst det viktigaste inkomstslaget för personer i förvärvsaktiv ålder. Lönen styr även nivån på vissa viktiga transfereringar, t.ex. sjukpenning, föräldrapenning och arbetslöshetsstöd. Om man summerar individanknutna inkomstslag, skatter och hushållsrelaterade transfereringar (barnbidrag, social- och bostadsbidrag), får man hushållets sammanlagda disponibla inkomst. Försörjningsbördan är olika i hushåll av olika storlek. För att få jämförbarhet korrigeras därför hushållets samlade disponibla inkomst med en ekvivalensskala, som tar hänsyn till antalet hushållsmedlemmar. Denna justerade disponibla inkomst benämns ekonomisk standard. Inom hushållen antas en solidarisk fördelning. Kvinnor, män och barn i ett och samma hushåll antas alla ha samma standard. Den ekonomiska situationen i hushåll av olika storlek blir därmed jämförbar för vuxna och eventuella barn. Eftersom alla i hushållet antas ha samma ekonomiska standard är en uppdelning efter kön inte alltid meningsfull. För ensamstående hushåll är dock en uppdelning efter kön möjlig. 1.2 Barns, ungdomars, pensionärers och utlandsföddas relativa standard Den relativa standarden för barn, ålderspensionärer och utrikes födda är ungefär den samma som 1991, men ungdomarnas position har försämrats. Diagram 1.2 Relativ ekonomisk standard olika grupper 19912006 Andel av medianinkomst för hela befolkningen, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar var ungdomarnas ekonomiska standard ungefär densamma som för befolkningen som helhet, medan den var lägre för barn, utrikes födda och i synnerhet pensionärer. Under 1990-talskrisen sjönk standarden i absoluta termer för alla grupper utom för pensionärer. En effekt av detta var att pensionärernas relativa position stärktes. Efter krisen har en återgång skett till ungefär de relativa positioner som rådde för barn, ålderspensionärer och utrikes födda. Däremot är ungdomarnas relativa position fortsatt svag, främst till följd av att en högre andel studerar vidare. Se även kap 3.4 i denna bilaga, där förekomsten av låg ekonomisk standard i dessa grupper diskuteras mer ingående. 2006/07:1 BILAGA 3 1.2.1Barnfamiljernas relativa standard samma som 1991 Barn har ingen egen ekonomi, utan deras standard beror helt på de hushåll de lever i.3 Efter en mindre relativ försämring under 1990- talet är åter barnfamiljernas relativa ekonomiska standard ungefär på samma nivå som 1991, se diagram 1.2. Den stigande arbetslösheten och de minskade transfereringarna under krisåren påverkade barnfamiljerna. har en återhämtning skett i takt med att situationen på arbetsmarknaden förbättrats. 1.2.2Ungdomarnas standard fortsatt låg Ungdomars () ekonomiska standard var 1991 i nivå med medianen för hela befolkningen men därefter har deras relativa position försämrats påtagligt. Den relativa standarden sjönk . Därefter stabiliserades ungdomarnas relativa standard på en betydligt lägre nivå än 1991, för att falla ytterligare 2002. Huvudförklaringen till denna utveckling är att allt färre ungdomar yrkesarbetar, medan antalet studerande ökat. Utbyggnaden av gymnasieskolan med ett tredje år, en kraftigt utbyggd högskola och ett svagt arbetsmarknadsläge har medfört att allt fler väljer att börjar studera och att färre avslutar sina utbildningar , med lägre inkomst som följd. Ungdomar drabbades särskilt hårt av den sjunkande sysselsättningen . Sysselsättningsgraden sjönk från till mellan 1991 och 1997.4 ökade sysselsättningsgraden till . Därefter bröts den positiva trenden och sysselsättningsgraden föll till 2005. Utvecklingen var densamma för kvinnor och män. 1.2.3Ålderspensionärernas standard fortsätter att öka i jämn takt Ålderspensionärernas ekonomiska standard har ökat i jämn takt , men är fortfarande 3Här räknas individer som barn. Detta avviker från SCB som räknar individer utan eget hushåll som barn. 4Enligt SCB, arbetskraftsundersökningen . Avser då åldersgruppen 1824 inte särredovisas i . 2006/07:1 BILAGA 3 under genomsnittet i befolkningen. Den relativa ekonomiska standarden förbättrades påtagligt , eftersom standarden sjönk realt för övriga grupper, se diagram 1.2. När ekonomin vände uppåt ökade de förvärvsaktivas inkomster snabbt, vilket medförde att pensionärernas relativa position successivt återgick till ursprungsläget. har åter de äldres relativa inkomster vuxit i stort sett i samma takt som för befolkningen som helhet, och den relativa positionen har varit i stort sett oförändrad. Ökningen av ålderspensionärernas standard har flera förklaringar. För det första ersätts äldre pensionärer successivt med yngre pensionärer med högre pension. För det andra påverkas pensionärer inte direkt av läget på arbetsmarknaden. Slutligen påverkade besparingar i de offentliga transfereringarna inte pensionärsgruppen i samma utsträckning som övriga grupper. I det pensionssystem som gällde under 1990- talet varierade inte pensionärernas inkomst med den makroekonomiska utvecklingen på samma sätt som förvärvsaktivas inkomster. I det nuvarande pensionssystemet är däremot även pensionärers inkomst till viss del beroende av tillväxten i ekonomin. Till gruppen utrikes födda räknas här samliga innevånare som inte är födda i landet, oavsett ålder, ursprungsland, invandringsår, och utan hänsyn till hushållsstrukturen.5 De utlandsföddas relativa standard var ungefär densamma som den beräknas vara 2006. försämrades den relativa positionen successivt, men en snabb återhämtning skedde 19951998. Därefter har positionen varit stabil. Förklaringen till gruppens kraftiga försämring är att arbetslösheten steg kraftigt som invandringen var mycket hög från f.d. . Det är också sannolikt att sysselsättning och arbetslöshet för de utlandsfödda påverkas kraftigare av det allmänna läget på 5 I gruppen utlandsfödda ingår samtliga utlandsfödda oavsett om de ingår i någon av de andra grupperna i avsnittet. arbetsmarknaden än för inrikes födda.6 När läget på arbetsmarknaden förbättrades efter 1990- talskrisen återhämtade sig de utrikes föddas relativa standard snabbt. I gruppen är andelen med låg ekonomisk standard och socialbidragstagare betydligt högre än i befolkningen som helhet, se vidare avsnitt 3.4. 1.3Den ekonomiska standardens fördelning 1991 till 2006 blev den ekonomiska standardens fördelning något ojämnare. Ökningen av inkomstspridningen skedde fram . Därefter har inkomstspridningen varit relativt . Gini-koefficienten är ett sammanfattande mått som beskriver hur ojämnt inkomsterna är fördelade. Måttet kan anta värden mellan 0 och 1, ju lägre värde desto jämnare är fördelningen.7 I diagram 1.3 visas hur Gini-koefficienten utvecklades , med och utan kapitalvinster (netto), dvs. realiserade värdeförändringar för aktier och andra tillgångar. Ojämnheten ökar de år då hushållen kan, och vill, realisera stora nominella värdeökningar. Nominella värdeminskningar realiseras däremot sällan, och ger därför inte motsvarande hack nedåt i de registrerade inkomsterna. Kapitalvinsterna är ojämnt fördelade och varierar kraftigt mellan enskilda år. stod av befolkningen för av kapitalvinsterna och av befolkningen för av vinsterna. Om man inkluderar kapitalvinster blir därför Gini-koefficienten högre och varierar mer mellan enskilda år. Inklusive kapitalvinster beräknas Ginikoefficienten öka från 0,221 till 0,246 , motsvarande . 6Se t.ex. IFAU rapport 2003:5. som visar att det finns stora negativa effekter på inkomster och sysselsättning av att tillhöra en kohort som kommer till i en lågkonjunktur. 7Gini-koefficienten anger den andel av inkomstsumman som måste omfördelas för att en helt jämn fördelning ska uppnås. Om koefficienten är 0 har alla samma ekonomiska standard, om den är 1 lägger en enda person beslag på alla inkomster medan övriga inte får något alls. Diagram 1.3 Gini-koefficienten för ekonomisk standard 19912006 Källa: HEK, SCB, beräkningar Exklusive kapitalvinster beräknas Gini-koeffi- cienten öka från 0,202 till 0,229 eller mellan 19912006. Ökningen förklaras främst av att de med högst standard haft en snabbare ökning av inkomsterna än övriga andra hälft, se diagram 1.4. Sammanfattningsvis präglas av en viss ökning i inkomstspridningen. Därefter har inkomstfördelningen varit i stort sett oförändrad. Trots den mycket djupa krisen påverkades inkomstfördelningen i relativt liten utsträckning. Ökningen skedde främst under återhämtningsfasen . Att inkomstfördelningen var förhållandevis stabil under krisåren betyder inte att enskilda hushåll och individer inte drabbades hårt av den ekonomiska nedgången och arbetslösheten . Det kan ske stora förändringar inom en given fördelning genom att hushåll byter plats med varandra, utan att fördelningens sammantagna utseende påverkas. Inkomstfördelningen förblir också opåverkad om allas inkomster sjunker eller ökar i samma takt. 1.4Höginkomsttagarna har ökat sin andel av inkomsterna De av befolkningen med högst ekonomisk standard ökade sin andel av disponibel inkomst inklusive kapitalvinster från 2000. Därefter har andelen sjunkit och beräknas uppgå till 2006. När kapitalvinster exkluderas var andelen 1991, 2000 och 2006/07:1 BILAGA 3 beräknas bli 2006. I inkomstgruppen med den högsta ekonomiska standarden var andelen män och andelen kvinnor . Dessa andelar har varit i stort sett oförändrade under åtminstone . Källa: HEK, SCB, beräkningar En jämförelse med Gini-koefficienterna i diagram 1.3 visar att utvecklingen av inkomstspridningen i stor utsträckning samvarierar med höginkomsttagarnas inkomstandel. Inom den översta inkomstgruppen har de med den allra högsta ekonomiska standarden också störst årlig variation i sina inkomstandelar. Diagram 1.5 Den översta percentilens inkomstandel 19912006 Källa: HEK, SCB, beräkningar I diagram 1.5 redovisas den rikaste procentens (översta percentilens) andel av disponibel inkomst. Inklusive kapitalvinster ökade de sin inkomstandel från 1991 till 2006/07:1 BILAGA 3 Därefter har andelen minskat och beräknas bli 2006.8 1.5Livsinkomster fördelas jämnare än årsinkomster Vid studier av den ekonomiska standardens fördelning används vanligen årliga inkomstuppgifter. Valet av tidsenhet styrs snarare av tillgången på data än teoretiska överväganden. Vid tillfälliga inkomstbortfall eller tillfälligt höga inkomster är det rimligt för hushållen att försöka upprätthålla en konsumtion som uppfattas som långsiktigt hållbar. En sådan utjämning av konsumtionsmöjligheter mellan goda och dåliga tider blir förstås svårare att genomföra vid längre perioder av inkomstbortfall. Att studera inkomster bör alltså ge en mer nyanserad bild av hushållens faktiska konsumtionsmöjligheter. Tabell 1.2 Gini-koefficient och andel med låg ekonomisk standard för års- och livsinkomster Anm: Årsinkomst avser genomsnitt för disponibel inkomst per konsumtionsenhet för . Låg ekonomisk standard avser inkomster av medianen. Siffrorna är inte jämförbara med övriga siffror som presenteras i denna bilaga. Tabell 1.2 visar Gini-koefficienter och andel med låg ekonomisk standard för disponibla inkomster som beräknats för såväl årsinkomster som livsinkomster. Det finns ingen datakälla där inkomster kan observeras för att skapa faktiska livsinkomster utan beräkningarna baseras på simulerade data.9 Resultaten avser födelse- 8Andelen kvinnor i den översta percentilen var , men varierar kraftigt mellan olika år, förmodligen till följd av tillfälligheter vid valet av urvalspersoner. Den jämna fördelningen mellan kvinnor och män i den översta percentilen är sannolikt en effekt av att det främst handlar om sammanboende hushåll. 9Beräkningarna har utförts med modellen SESIM, se . Livsinkomsterna har bildats genom att beräkna medelvärdet av individens årliga inkomster. På detta sätt justeras för olikheter i livslängd så att kortlivade individer inte med automatik betraktas som ekonomiskt utsatta. Inkomsterna har vidare diskonterats med den antagna årliga nominella utvecklingen av genomsnittsinkomsten vilket gör inkomster från början respektive slutet av perioden jämförbara. årgångarna 20002005 som simulerats . Av tabellen framgår att inkomstspridningen minskar kraftigt när man ändrar analysperspektiv från årstill livsinkomster. Gini-koefficienten för de disponibla livsinkomsterna minskar , från 0,27 till 0,13. Även andelen med låg ekonomisk standard minskar kraftigt, , från av de analyserade individerna. Skillnaderna mellan könen med avseende på inkomstspridning och andel med låg ekonomisk standard är små, framför allt för livsinkomsterna. En tydligare bild av skillnaderna mellan fördelningen av disponibla årsrespektive livsinkomster ges i diagram 1.6. Diagrammet visar att livsinkomsternas fördelning är hoptryckt både från botten och från toppen. Livsinkomstfördelningen är dessutom betydligt mer symmetrisk vilket främst reducerar avståndet mellan de högsta inkomsterna och medianinkomsterna. Diagram 1.6 Simulerade fördelningar för årsrespektive Anledningen till att livsinkomster är mer jämnt fördelade än årsinkomster är att det finns en viss inkomströrlighet. Individer som har en låg inkomst kan ha en högre inkomst och tvärtom. Inkomströrligheten kan vara både kortsiktig, till exempel vid temporära arbetsuppehåll, och mer långsiktig, till exempel vid vidareutbildning och befordran. Studier av åldersvisa genomsnittsinkomster avslöjar ett tydligt mönster över livscykeln med låga inkomster , högre under de förvärvsaktiva åldrarna då inkomsterna minskar. En annan viktig orsak till inkomströrlighet är förändringar i hushållssammansättningen, till exempel vid nytt samboende, skilsmässa eller vid Ju högre inkomströrligheten är desto större blir inkomstutjämningen då analysperspektivet ändras från årstill livsinkomster.