prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142). Inom politikområdet finns även anslag för ersättning till för att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. I enlighet med förslag ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) överförs de ändamål och verksamheter som finansieras från anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 22 37:1 : Förvaltningskostnader för 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktions- 37:3 Ersättning till (publ) för grundläg- 37:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 2004 22 37:6 Gemensam radiokommunikation för 2004 22 37:7 IT-infrastruktur: Regionala transportnät Totalt för politikområde IT, elektronisk kommunikation 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utgifterna för politikområdet beräknas överstiga utfall för att minska betydligt. De ökade utgiftsnivåerna kan dels hänföras till den tidsbegränsade satsning som genomförs avseende statligt stöd till kommuner och länsstyrelser för anläggande av bl.a. ortssammanbindande telenät. Merparten av resterande stödmedel beräknas utbetalas , med en mindre eftersläpning till 2007. Enligt förslag i denna proposition förlängs stödet till att omfatta även 2007. Detta bedöms dock inte påverka anslagsutfallet i någon högre grad, huvuddelen av utbetalningarna beräknas fortfarande ske 2006 och 2007. Förändringarna i utfallet kan även hänföras till förseningar i utbyggnaden av radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet, . Inom politikområdet finns ett så kallat äldreanslag för utbyggnaden av som var uppfört på statsbudgeten 2004 där återstående medel beräknas utbetalas . Skatteutgifter för utgiftsområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas ekonomiska vårproposition. utgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 3.3. Nedan följer en redovisning av de nettoberäknade skatteutgifterna som kan hänföras till politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. Tabell 11.2 Skatteutgifter inom politikområde IT, elektronisk kommunikation och post, netto Skattereduktion för anslutning till bredband Totalt för inom politikområde IT, elektronisk 1) Skatteutgiften har upphört eller beloppsmässigt ändrats sedan redovisningen ekonomiska vårproposition, bilaga 2. I de fall arbetstagaren hyr dator av arbetsgivaren enbart för privat bruk och hyran betalas i form av ett bruttolöneavdrag, utgår varken inkomstskatt eller särskild löneskatt. Dessa förmåner kan betraktas som ersättning för utfört arbete. Skatteavvikelsen avser därför inkomstskatt och särskild löneskatt. är det högsta tillåtna bruttolöneavdraget . Skattereduktion för anslutning till bredband Skattereduktionen utgår för anslutning till bredband som tas i bruk till . Målet för politikområde IT, elektronisk kommunikation och post är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. har preciserat detta övergripande mål genom det IT-politiska målet, i målen för sektorn elektronisk kommunikation och i det postpolitiska målet. Därutöver skall det finnas en grundläggande kassaservice i hela landet. Det övergripande målet och preciseringarna av det övergripande målet är beslutade av . Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Målet för IT-politiken är att skall vara ett hållbart informationssamhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142). Huvudmålet preciseras genom tre delmål: 1.IT skall bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag. 2.IT skall användas för att främja hållbar tillväxt. 3.En effektiv och säker fysisk IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet skall finnas tillgänglig i alla delar av landet, bl.a. för att ge människor tillgång till interaktiva offentliga e-tjäns- ter. Nödvändiga förutsättningar för att uppnå målen är: Målen för sektorn elektronisk kommunikation Målen för sektorn elektronisk kommunikation är följande: Enskilda och myndigheter skall få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna skall ge största möjliga utbyte när det 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. skall i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna skall vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta skall vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten skall ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Det postpolitiska målet är följande: Det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilogram. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Målet för den grundläggande kassaservicen Målet för den grundläggande kassaservicen är följande: Alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125). 11.5.1 Insatser inom politikområdet fattade beslut med anledning av propositionen från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175). Beslutet innebar bl.a. en förändrad målstruktur för IT-politiken. I det följande ges en översiktlig bild av de insatser som gjorts inom ramen för de nya delmålen för att målet för IT- politiken skall uppnås. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 IT skall bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag Särskilda insatser för funktionshindrade m.m. () fick 2004 i uppdrag att redovisa en jämförande utvärdering av de tjänster och försöksprojekt som tillhandahålls av myndigheten. Syftet med utvärderingen skulle vara att ta fram en strategi för tillhandahållandet av tjänster till funktionshindrade inom myndighetens ansvarsområde. PTS har utarbetat strategin som skall tillse att myndigheten skall uppnå de handikappolitiska målen inom sektorn elektronisk kommunikation och post fram . har Talboks- och dels fått i uppdrag att fortsätta bredbandsförsöken med strömmande läsning, dels att undersöka möjligheterna att med bredbandstjänsten som grund utveckla ett nationellt digitalt distributionssystem med läshandikappade som målgrupp. Uppdragen skall redovisas . PTS har inom Conférence Européenne des Postes et Télécommunications (CEPT) bidragit till att det numera finns ett antal frekvenskanaler för hörselhjälpmedel som är harmoniserade i . Harmoniseringen innebär stora fördelar för såväl användare som tillverkare av hjälpmedel. För att effektivisera den statliga förvaltningen och förbättra dess service till medborgare och företag har beslut fattats om en ny strategi. Strategin innehåller tidsatta mål bl.a. för elektronisk ärendehantering och elektroniska inköpsprocesser och upphandlingar. En nationell IT-strategi för vård och omsorg En gemensam nationell strategi för IT i vård och omsorg har tagits fram tillsammans med Kommuner och Landsting, , , och . Strategin har även överlämnats till i form av en skrivelse (skr. 2005/06:139). Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att främja utveckling och användning av informationsteknik i förskola, skola och vuxenutbildning. Uppdraget skall redovisa och slutredovisas, tillsammans med förslag till eventuella insatser, . IT skall användas för att främja hållbar tillväxt Verket för näringslivsutveckling () har fått i uppdrag att administrera ett ekonomiskt stöd för IT-kompetensutveck- ling i små och medelstora företag 2009. i ekonomiskt stöd till IT-kompetensutveckling i små och medelstora företag har avsatts för att öka konkurrenskraft, innovationer och tillväxt. Verket för näringslivsutveckling () har fått i uppdrag att utreda såväl om möjligheterna till som förutsättningarna för distansarbete kan ökas i glesbygden genom s.k. företagshotell. Elektronisk handel i offentlig sektor Statskontoret och sedermera Verket för förvaltningsutveckling (Verva) fick i uppdrag att under 20032006 arbeta för en ökad användning av elektronisk handel i offentlig sektor. 2004 utökades uppdraget till att också föreslå och möjliggöra förändringar som gynnar en ökad kostnadseffektiv användning av elektronisk upphandling. Uppdragen skall slutredovisas . Elektroniska signaturer och elektronisk identitet har initiativ tagits till ett treårigt program för att stimulera en ökad användning av e-legitimationer. Genom att stödja myndigheternas efterfrågan av elektronisk identifikation (eID) på en marknad ges en möjlighet för myndigheter att utveckla elektroniska tjänster och därmed kunna effektivisera sin förvaltning. En tredjedel av satsningen finansieras från politikområde IT, elektronisk kommunikation och post. () fick i uppdrag att bl.a. utreda möjligheten att via IP- telefoni och andra relevanta elektroniska kommunikationstjänster nå nödnumret 112. I uppdraget, som aviserades i den IT-politiska propositionen, ingick också att beskriva utvecklingen för telefonitjänster, med särskilt fokus på IP-telefoni, utifrån ett konsument-, konkurrens- PTS rapport har remitterats och bereds inom . Ett behov av ökad jämställdhet inom IT-sektorn har identifierats. Därför har PTS fått i uppdrag att bedriva ett mentorskapsprojekt, projektet , för att öka antalet kvinnor som är högre chefer i sektorn. Projektet skall ge de deltagande företagen ett verktyg för att bättre ta tillvara kvinnors kompetens som ledare, och därmed säkra branschens konkurrenskraft och fortsatta positiva utveckling. Vidare har den tidigare regeringen givit en av de tekniska högskolorna i uppdrag att analysera orsakerna till den sneda könsfördelningen inom IT-sektorn samt ta fram förslag till åtgärder som bör genomföras av olika aktörer för att främja jämställdheten i sektorn. har det genomförts ett strategiskt utvecklingsarbete i samverkan med näringslivet och fackliga organisationer. Arbetet resulterade i ett strategiprogram med åtgärder för en stärkt IT- och telekomsektor. Förslagen har bearbetats och flertalet är under genomförande. Bl.a. har det fattats beslut om ett FoU- program inom mobilitet och mobil kommunikation och ett FoU-program för ökad användning av industriell IT. fick i uppdrag att redovisa på vilket sätt och i vilken omfattning den så kallade ByggaBo-dialogens projekt använder IT-baserade lösningar med syfte att effektivisera energianvändningen. En effektiv och säker fysisk IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet skall finnas tillgänglig i alla delar av landet, bl.a. för att ge människor tillgång till interaktiva offentliga e-tjänster Arbetet har fortsatt inom ramen för tidigare redovisade satsningar på utbyggnad av IT-infra- struktur med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden genom det s.k. bredbandsstödet. I denna proposition föreslås att perioden under vilka åtgärder kan berättiga till stöd till kommuner för anläggande av telenät samt till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fastighetsägare och företag för höga anslutningskostnader förlängs med till att omfatta även 2007. PTS har fått i uppdrag att beskriva och analysera utvecklingen av den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. I uppdraget ingår bl.a. att identifiera hinder avseende etablerandet av sådan infrastruktur och då det är påkallat föreslå eller vidta åtgärder. I regleringsbreven har det ställts krav på och att redovisa vilka åtgärder verken vidtagit för att bidra till att uppfylla målet om att en effektiv och säker IT- infrastruktur skall finnas tillgänglig i alla delar av landet. Verken skall även redovisa vilka förfrågningar de fått från operatörer om att nyttja verkens infrastruktur för anläggning av radioantenner eller ledningsdragning. Lagen (2006:24) om nationella toppdomäner för på Internet trädde i kraft . Lagen är inte lika ingripande som förslagen i den underliggande utredningen, Toppdomän för (SOU 2003:59). Lagen inför dock regler om tillsyn över svenska toppdomäner vilket ger tillsynsmyndigheten, PTS, möjligheter att följa och ställa krav på säkerheten i domänhanteringen. I propositionen angavs emellertid att de skäl som skall ligga till grund för beslut om att en ny domänadministratör skall ta vid bör diskuteras med den nuvarande domänadministratören, i se-domänens fall , och andra inblandade aktörer. Informationssäkerhetsfrågorna har behandlats i propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133). Den nationella strategin för informationssäkerhetsarbetet utvecklades men den tidigare ansvarsfördelningen förändrades i huvudsak inte. PTS har lämnat förslag på en strategi för ett säkrare Internet i . Förslaget, som redovisades , innehåller även förslag till en handlingsplan, ansvarsfördelning och förvaltning av strategin. PTS har lämnat förslag till hur uppgifterna i ett tidigare lämnat uppdrag om en rikscentral för IT-incidenthantering, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 IT-incident Centrum (Sitic), kan prioriteras och utvecklas. fattades beslut om en lagrådsremiss med förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation. Ändringarna syftar till att förbättra möjligheten för abonnenter att skydda sig mot obehörig uppringning och höga kostnader som är förenade med bl.a. modemkapning och liknande problem. Förslaget innebär att alla operatörer som tillhandahåller allmänna telefonitjänster skall vara skyldiga att tillhandahålla dels en tjänst som gör det möjligt för abonnenter att spärra sitt abonnemang mot uppringning av vissa nummer och samtal, dels en tjänst som innebär att abonnentens anslutning spärras om operatörens fordran på abonnenten överskrider en på förhand bestämd kreditgräns. En särskild utredare fick i uppdrag att lämna förslag till förbättrad samordning av utvecklingen av standarder och grundfunktioner inom IT-området (dir. 2006:36). Syftet är att underlätta utvecklingen och användningen av IT-standarder av olika slag. Uppdraget innefattar även bl.a. hur användningen av öppen programvara i offentlig förvaltning kan främjas samt en analys av hur standarder kan förbättra upphandlingar. Uppdraget skall redovisas senast . Den IT-politiska strategigrupp som tillsattes för perioden 20032006 skall lämna en slutrapport . Gruppens uppgift har varit att främja det svenska informationssamhällets fortsatta utveckling i syfte att bidra till att det IT-politiska målet uppnås. Gruppen har haft omfattande kontakter med berörda parter, såväl interna som externa och varit rådgivare i strategifrågor och under beredningen av olika ärenden. deltar aktivt i det IT-politiska arbete som sker inom det europeiska samarbetet. Arbetet bedrivs inom ramen för initiativet i2010, Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning, som är en del av Lissabonstrategin. Beslutsprocessen enligt lagen om elektronisk kommunikation fattades beslut om tilläggsdirektiv (dir. 2005:105) till (dir. 2005:16). Enligt direktiven skall utredningen lämna förslag till åtgärder som, med beaktande av rättssäkerhetsaspekter, kan effektivisera beslutsprocessen enligt lagen om elektronisk kommunikation och korta tiden fram till dess att beslut enligt lagen vinner laga kraft. Utredningen skall också utföra en avstämning med analys av myndighetsorganisationen inom området för elektronisk kommunikation. Vid avstämningen skall det följas upp hur myndighetsstrukturen har fungerat. Utredningen skulle ursprungligen redovisa sitt uppdrag . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2006:43) har utredningstiden förlängts t.o.m. . Uppföljning av lagen om elektronisk kommunikation () gavs i uppdrag att genomföra en uppföljning av de av beslutade målen för sektorn elektronisk kommunikation. ESV redovisade uppdraget . ESV konstaterar att lagen har verkat en och att det därför är svårt att formulera indikatorer för uppföljning som speglar helheten i de ambitioner som uttrycks i lagen om elektronisk kommunikation. Konsekvensen av detta är att tidsperspektivet måste förlängas och uppföljningen utvecklas systematiskt och långsiktigt med sikte på en struktur som rätt visar helheten. Rapporten föranleder inga direkta åtgärder. har aktivt deltagit i den kommunikationskommitté som skapades i samband med EG:s nuvarande regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i syfte att biträda kommissionen. har bl.a. en expertgrupp rörande tillgången till nödsamtal inrättas. Kommissionen har även i några fall utnyttjat möjligheten att efter samråd med kommittén kräva att nationella regleringsmyndigheter drar tillbaka specifika förslag till beslut om relevanta marknader och dominerande operatörer. Propositionen om ändring i lagen om elektronisk kommunikation (prop. 2005/06:191) lämnades till . I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen om elektronisk kommunikation som skall främja samlokalisering ur ett miljöperspektiv. Förslagen baseras på betänkande När en räcker mastdelning för miljön (SOU 2005:97) som lämnades till regeringen . presenterade även förslag till ändringar i . Bedömningen är dock att dessa förslag kräver ytterligare överväganden. Förslagen kommer därför att beredas vidare inom ramen för betänkande Får jag lov om planering och byggande (SOU 2005:77). I propositionen aviserades också att en handledning för utbyggnad av borde utarbetas. Syftet med handledningen bör vara att underlätta kommunernas och länsstyrelsernas handläggning av stads- och landskapsfrågor vid utbyggnad av elektroniska kommunikationsnät. fattades beslut om att bevilja kommuner och landsting särskilda medel för att utarbeta en sådan handledning. Användningen av radiospektrum följs kontinuerligt för att tillse att den gagnar utveckling. På internationell nivå har detta skett främst genom deltagande i arbetsgrupper inom EU och genom deltagande i FN-organet för telekommunikation och radio, Internationella teleunionen (ITU). har majjuni 2006 deltagit i en regional konferens för planering av digital ljudradio och TV. Vid konferensen antogs en plan för digital ljudradio och TV i bl.a. och . Denna plan kommer att ersätta dagens plan för analog TV. har även genomfört förberedelser inför som äger rum , där kandiderar till en plats i ITU:s styrande organ . PTS har på regeringens uppdrag arbetat med att informera om och söka stöd för kandidatur. har deltagit i den av kommissionen skapade gruppen för radiospektrumpolitik. De yttranden som gruppen antagit behandlar en mer 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 användarstyrd spektrumhantering för elektroniska kommunikationstjänster samt förberedelser inför . har vidare deltagit i (). Post- och kassaserviceutrednings slutbetänkande Postmarknad i förändring (SOU 2005:5) som överlämnades har remissbehandlats och fått ett i huvudsak positivt bemötande. Bedömningen är att förslagen som rör förändrad lagstiftning, det postpolitiska målet m.m. kräver ytterligare överväganden och beredning pågår inom . Oklarhet kring vad som är att anse som ett rimligt avstånd till en postlåda föranledde att PTS uppdrogs att kartlägga avstånden till postlådor på landsbygden. Den redovisningen, tillsammans med utvärderingen av hur PTS allmänna råd om utdelning av post har tillämpats, kommer att utgöra underlag för fortsatta överväganden. Kravet på kostnadsbaserade priser har kontrollerats genom ekonomisk tillsyn. Granskningen av Postens AB:s kalkylunderlag, redovisningssystem m.m. visar att kostnaderna på ett nöjaktigt sätt går att härleda till bokslut och årsredovisning. Vidare har omfattningen av pristaksregleringen klargjorts och därigenom har utrymmet för framtida höjningar av priset för befordran av enstaka försändelser av typen betalt begränsats. har Europeiska kommissionens postdirektivkommitté hållit möten. Representanter för har också i andra sammanhang aktivt deltagit i EU-samar- betet på postområdet och fortlöpande framfört svenska ståndpunkter. Posten har fram till nu genom hänvisning till vallagen (1997:157) utsetts att svara för den rikstäckande tillgången till grundläggande kassaservice. beslutat om en ny vallag och i samband därmed även ändrat lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice pekas Posten inte längre ut som tillhandahållare genom en hänvisning till vallagen (prop. 2004/05:163, bet. 2005/06:KU9, rskr. 2005/06:33). Enligt ändring i lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice skall kassaservicen, , i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 stället tillhandahållas av det statligt ägda aktiebolag som regeringen bestämmer. I förordningen (2005:882) om grundläggande kassaservice har Posten pekats ut som detta aktiebolag. fattade beslut om propositionen från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) , varför resultatredovisningen i huvudsak avser det tidigare IT-politiska beslutet (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Totalt har ca av statliga medel avsatts för bredbandsutbyggnaden. Ett stöd till kommuner för upprättande av IT-infra- strukturprogram fanns . Stöd till utbyggnad av IT-infrastruktur finns för anläggning av lokala telenät, ortssammanbindande telenät och för anslutning till rikstäckande telenät. Dessutom finns ett särskilt stöd till orter där telenätet är eftersatt. Till detta kommer ett stöd som ger fastighetsägare och företag möjlighet till skattereduktion för vissa anslutningskostnader. Stöden för IT-infrastrukturprogram, ortssammanbindande telenät samt administration av stödet belastar statsbudgetens utgiftssida med sammanlagt . Resterande stöd belastar statsbudgetens inkomstsida med sammanlagt . Hur har bredbandsstöden utnyttjats? Möjligheten att ansöka om skattereduktion för höga anslutningskostnader har tidigare utnyttjats i begränsad omfattning, men intresset har ökat . Det totala antalet beviljade och utnyttjade ansökningar under taxeringsåren 2002 uppgick till 8 405 stycken vilket motsvarade . Motsvarande siffror var 4 873 ansökningar motsvarande . har 7 380 ansökningar beviljats om sammanlagt . Länsstyrelserna redovisar tillsammans med kommuner och landsting, i en rapport baserad på enkäter, bl.a. uppgifter om hur de olika stödformerna för bredbandsutbyggnaden utnyttjats. Som framgår av tabellen nedan har per totalt betalats ut. belastar statsbudgetens utgiftssida. Resterande belastar statsbudgetens inkomstsida. Tabell 11.3 Utbetalning och kreditering 1)Stöd över statsbudgetens utgiftssida 2)Stöd över statsbudgetens inkomstsida Av tabellen nedan framgår även hur mycket pengar som kommunerna har ansökt om respektive beviljats för utbyggnaden per . Tabell 11.4 Sökt, beviljat samt utbetalt stöd 1)Stöd över statsbudgetens utgiftssida 2)Stöd över statsbudgetens inkomstsida Hur har stödberättigad utbyggnad finansierats? visar också att den totala finansieringen av stödberättigade projekt uppgår till . Av summan utgör statligt bredbandsstöd och finansiering. Hur finansieringen fördelas mellan olika finansieringskällor framgår av nedanstående tabell.