prop · GU031d9 · 2007-01-01 00:00:00 — Stödet till den privata sektorn syftar huvudsakligen till att skapa förutsättningar för sektorn att vara en motor för tillväxt. I har stödet inriktats på policyreformer, i samarbete med andra givare. Flera lagförslag läggs fram i parlamentet, och ett regelverk för mikrofinansiering är i funktion. Det svenska stödet har bidragit till att landets handelskammare nu är en av de mest inflytelserika företagarorganisationerna i landet, med representation i landets samtliga regioner. Stödet till EPOPA, en organisation för export av organiska produkter, har haft inflytande på jordbrukares möjligheter att exportera sina produkter. I har tillsammans med bidragit till att utveckla radioprogram riktade till små och medelstora företag. Ett tjugotal radiostationer sänder nu program som når ut till mer än sju miljoner ugandier. Inom landsbygdsutvecklingsprogrammet i har jordbruksrådgivare utbildats i demokrati och mänskliga rättigheter vilket ökat möjligheterna för ansvarsutkrävande. Hiv/aids-bekämpning är ett prioriterat område Av dagens 40 miljoner smittade människor lever ca 30 miljoner i södra . Det svenska stödet till hiv/aids-bekämpning har utgått från hiv/aids som en bred utvecklingsfråga med effekter på hela samhället och att förebyggande åtgärder, vård och behandling måste vara ömsesidigt stödjande delar av en strategi. Stödet har utformats genom integrering av hiv/aidskomponenter i all verksamhet och genom dialog med regeringar och andra aktörer. Frågans komplexitet, det stora antalet nya aktörer och ökade medel för hiv/aids-insatser understryker vikten av ett samordnat arbete inom såväl det multilaterala som det bilaterala området. I har bland annat stött den nationella hiv/aids-behandlingsplanen, inom vilken ca 16 000 patienter får behandling. Det svenska stödet till regionalt samarbete inom 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 hiv/aids har ökat . Det svenska regionala hiv/aids-teamet placerat i i , har utvecklat en strategisk inriktning för . Teamet har också givit expertstöd till svenska ambassader i , vilket möjliggjort ett ökat fokus på hiv/aidsfrågor också i det bilaterala biståndet. Mänsklig utveckling genom insatser inom hälsa och utbildning Inom hälsoområdet ges stöd till regionala insatser inom prioriterade områden. Det regionala samarbetet inom hälsa uppgick till ca 2005. har en koordinerande roll bland givarna inom hälsosektorn i . tog här initiativ till att en gemensam handlingsplan utarbetades för att förbättra givarnas följsamhet och harmonisering. I har en nationell personalförsörjningsplan utarbetats med svenskt stöd. Genom stöd till en sydafrikansk organisation har denna kunnat utbilda personal i hantering av abortkomplikationer. Organisationen har dessutom bidragit till ett tillägg i abortlag, vilket möjliggjort att aborter på landsbygden kan genomföras på ett säkrare sätt. Stöd har givits åt ett samarbete mellan några och för att minska mödradödligheten på kvinnokliniker. Inom folkhälsoområdet har stött ett samarbete mellan och dess nationella motsvarigheter i södra . I skrivs ett ökat antal barn in i skolan och alltfler lärare utbildas bl.a. genom det svenska stödet. På har det svenska stödet bidragit till en ny undervisningspolicy och till att fler nya klassrum byggts. I , där agerar i s.k. delegerat partnerskap med , har stödet till utbildningssektorn lett till resultat som ökade inskrivningar och en ny modernare läroplan. Mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning Stödet till utveckling av demokrati och mänskliga rättigheter utgjorde av bistånd till . Utvecklandet av respekten för mänskliga rättigheter är en viktig komponent i utvecklingssamarbetet med de afrikanska länderna. I har svenskt stöd bl.a. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bidragit till att stärka den nationella ombudsmannafunktionen liksom till att öka samordningen och erfarenhetsutbytet mellan ombudsmän i regionen. Stöd till nationella organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter utgör centrala delar av samarbetet i ett flertal länder, t.ex. i . Bl.a. har överlevande från organiserat våld och tortyr erbjudits medicinskt, psykologiskt och juridiskt stöd. Kvinnors rättigheter är ett prioriterat område i . I har svenskt bidrag till organisationen medfört att ett stort antal byar på den senegalesiska landsbygden övergivit skadliga traditioner med kvinnlig könsstympning och barnäktenskap. Svenskt stöd har bl.a. bidragit till att utveckla offentlig finansiell styrning, revision och decentralisering. I har exempelvis biståndet inneburit att antalet statliga institutioner som genomgått intern och extern revision ökat. I har också bidragit till förberedelserna och genomförandet av de allmänna valen och upprättandet av ett permanent röstregister. bidrar till världens största avväpnings- och återintegreringsprogram som riktar sig till ca 450 000 före detta stridande i länderna kring Stora sjö-regionen (, , , , Republiken , och ). av de stridande har avväpnats och återintegrerats. I har svenskt stöd bidragit till landets arbete med försoning och dialog kring en gemensam historieskrivning om folkmordet, vilket är viktigt för att förebygga konflikter. I har bidragit till en avväpningsprocess i vilken över 100 000 f.d. stridande deltagit varav många barnsoldater. Stöd till återintegreringen och grundläggande återuppbyggnad börjar ge resultat i det krigshärjade landet. I har bidragit till freds och försoningsprocessen med politiskt och ekonomiskt stöd i samråd med regionala organisationer och övriga engagerade EU-länder. Det svenska stödet syftar till att ge den somaliska befolkningen bättre levnadsvillkor och underlätta återuppbyggnaden av landet. Nordiska Afrikainstitutets verksamhet är uppdelad på verksamhetsgrenarna forsknings- och seminarieverksamhet, policyrelaterade aktiviteter, biblioteksverksamhet samt publikationsverksamhet. Ett antal seminarier och konferenser har anordnats för bl.a. journalister och politiker. har publicerats och institutet har utvidgat sina kontakter med andra europeiska genom den gemensamma publikationen Year Book. utvecklingssamarbete med , exklusive , baseras på regeringens Asienstrategi, nio landstrategier och en regionstrategi för med nationella delar för , , och . Nya samarbetsstrategier togs fram för och . De största samarbetsländerna i regionen är , och . Demokrati och mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, miljö, samt fredsfrämjande och konfliktförebyggande är prioriterade områden för utvecklingssamarbetet med . utbetalades under det bilaterala utvecklingssamarbetet totalt ca till varav ca under verksamhetsgrenen , och , och resterande under verksamhetsgrenarna forskning, humanitära insatser och konflikthantering, u-krediter och enskilda organisationer. EG:s utvecklingssamarbete med uppgick till . Målsättningen med EG:s utvecklingssamarbete i är att bekämpa fattigdom och social ojämlikhet samt att främja ekonomiskt samarbete i länder med högre ekonomisk tillväxt. Utgångspunkten för utvecklingssamarbetet är i växande utsträckning samarbetsländernas fattigdomsbekämpningsstrategier eller liknande. I de flesta samarbetsländer finns sådana strategier, men genomslaget är ännu begränsat. Det är huvudsakligen som lyckats ta fram en relativt väl fungerande nationell strategi för fattigdomsbekämpning i samarbete med givarna. Givarsamordning och harmonisering eftersträvas, inte minst för att minska bördan på samarbetsländernas administration som är begränsad i flera länder. Försöken att harmonisera och koordinera med andra givare har dock inte nått särskilt långt i de större samarbetsländerna. Detta förklaras av bristande intresse hos samarbetsländerna, vilket kan bero på att de inte är biståndsberoende på samma sätt som länder där harmoniseringsarbetet nått längre samt att givarkollektivet domineras av stora givare som och Asiatiska (AsDB). Inget land i fick budgetstöd , men antalet sektorprogramsatsningar har ökat. Samarbetet med de multilaterala organisationerna, främst AsDB och , har ökat. Efter jordbävningen och den påföljande som drabbade länderna runt har arbetat för att bidra till återuppbyggnad i några av de värst drabbade områdena och lyft fram behovet av ett långsiktigt stöd till regionen där en miljömässigt hållbar uppbyggnad beaktas. Insatserna har framför allt fokuserat på i och . har utöver de som utfästs från det humanitära anslaget avsatt till återuppbyggnaden av de tsunamidrabbade områdena för perioden 2005- 2009. ingår i styrkommittén för den återbyggnadsfond i som administreras av och har där drivit vikten av frågor som lokalt ägarskap, långsiktighet, miljö, jämställdhet och samordning. har också medverkat till att en policy för fonden har utarbetats och att mätbara indikatorer skall finnas för alla projekt. Det svenska bidraget har främst gått till återuppbyggnad av bostäder under medverkan av den drabbade lokalbefolkningen samt till viss infrastruktur och rekonstruktion av landrättigheter. har även bidragit till en regional fond för varningssystem för flodvågor i under FN:s regionala kommission för och (UNESCAP). Sida har medverkat i en stor gemensam utvärdering av återuppbyggnadsbiståndet efter som visar att det fanns brister i samordning och lokal förankring av olika stödinsatser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Den säkerhetspolitiska utvecklingen i präglas av fortsatt instabilitet och osäkerhet, vilket lyfter fram behovet av stärkt multilateral samverkan och förebyggande åtgärder. har genomfört ett antal konfliktförebyggande insatser på , t.ex. stött utbildning av unga ledare i demokratiskt ledarskap, utbildat poliser i demokratifrågor och utbildat lärare i konfliktdrabbade områden. Stöd till fredsbevarande styrkan Monitoring Mission (SLMM) har fortsatt tillsammans med övriga nordiska länder. SLMM:s insatser har visat sig mycket värdefulla och medlingen mellan regeringen och motståndsrörelsen LTTE har varit viktig för kommunikationen mellan parterna. har också gett omfattande stöd till Monitoring Mission. Demokrati och mänskliga rättigheter I flera samarbetsländer är demokratiunderskottet fortsatt stort vilket innebär att rättighetsperspektivet i politik för global utveckling står i fokus för insatserna. har satsat på att öka rättssäkerheten för fattiga och utsatta grupper i genom att bl.a. utöka stödet till rättshjälpsystem för fattiga, i samarbete med stärka barns ställning inom rättsväsendet samt hjälpt att etablera ett nationellt advokatsamfund. har på begäran inlett samarbete för korruptionsbekämpning och utökad rättsreform. Även om möjligheterna till en genomgripande påverkan på nationell nivå är begränsade så bidrar till en meningsfull kunskaps- och institutionsutveckling på lokal nivå som påverkar människors situation. Exempel på detta är att genom stöd till FN:s Office of the High Commissioner for Human Rights bidragit till att skydda lokala organisationer som verkar för mänskliga rättigheter. Samarbetet med det kambodjanska centret för dokumentation av brott mot mänskliga rättigheter de röda khmererna hade makten har gett goda resultat och medfört att arkiven blivit en viktig källa för bevis vid kommande rättegångar. är ett av största samarbetsländer. Biståndet till som inledningsvis var så gott som uteslutande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 humanitärt har successivt övergått till långsiktiga återuppbyggnadsinsatser. Utbetalningarna uppgår till . är undervisningsområdet den sektor som får mest stöd. Antalet inskrivna elever har ökat från ca en halv miljon till fem miljoner flickor och pojkar. Trots framsteg håller utbildningen fortfarande låg kvalitet, det råder stor brist på lärare och många flickor slutar skolan . har en stark ställning i landet och bedriver med stöd utbildning för nära en kvarts miljon barn i över 400 skolor samt ett omfattande hälsovårdsprogram. har bidragit till den nya afghanska stadsbildningens existens genom att ge ett omfattande stöd till interimsadministration, främst via . har även bidragit till förbättrad infrastruktur och hälsoservice samt till minröjning. samarbete med och präglas av ambitionen att utveckla staters ekonomi och demokratiska styrelseskick och vägleds av en samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med och (2006-2008), en förenklad landstrategi för beslutad , samt en strategi för samarbetet med de palestinska områdena (och ) beslutad . Ett förhållningssätt för utvecklingssamarbetet med regionen för perioden 20022005 har tidigare styrt det regionala biståndet. Huvuddelen av det bilaterala utvecklingssamarbetet har fokuserats på och samt . Det regionala samarbetet med och har i huvudsak koncentrerats till att främja demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna, särskilt ökad jämställdhet samt att främja fred och säkerhet. uppgick utbetalningarna under det bilaterala utvecklingssamarbetet till ca , varav de regionala biståndsinsatserna, som i huvudsak gjordes i , , , och , men även i viss utsträckning i och , omslöt , humanitära insatser ca och stöd via svenska enskilda organisationer ca . i har sedan sin tillkomst ägnat sig åt att bredda sina kontaktytor gentemot och . Efter de senaste årens uppbyggnad går programverksamheten in i en mer aktiv och projektinriktad fas. Tonvikten ligger särskilt på frågor kring ungdom och medier, översättning, euro-arabisk dialog och forskarnätverk. genomfördes sjutton seminarier och konferenser med sammanlagt drygt fyrahundra deltagare från ett fyrtiotal länder. Som exempel på övrig verksamhet kan nämnas den årliga översättningen av det , vilket har bidragit till att skapa en standardiserad arabisk terminologi för freds- och konfliktforskning. EG:s utvecklingssamarbete med och styrs av Barcelonaprocessen, associeringsavtalen och grannskapspolitiken (ENP European Neighbourhood Policy). EU:s strategiska partnerskap för och antogs av . Partnerskapet omfattar området från och i väst till i öst och avser att bl.a. främja politiska reformer, ett gott styrelseskick, demokrati och de mänskliga rättigheterna samt att stimulera handel och ekonomiskt samarbete. EG-biståndet till regionen uppgick till . Stabilitet, regional integration, ekonomisk utveckling, stöd till reformer av privata sektorn, samt social och mänsklig utveckling prioriterades i EG:s utvecklingssamarbete med regionen. 2006 stod värd för två internationella givarkonferenser med inriktning på tidiga återuppbyggnad, respektive den humanitära situationen i de palestinska områdena. Hamas seger i det palestinska valet har inneburit förändrade förutsättningar för det svenska bilaterala stödet till de palestinska områdena. EU:s internationella sanktioner i form av frysningsåtgärder mot terroristlistade organisationer som Hamas innebär att inga ekonomiska tillgångar får ställas till Hamas förfogande varken direkt eller indirekt. Det är även förbjudet att tillhandahålla Hamas finansiella tjänster. Detta innebär att stödet till de palestinska områdena måste genomföras med en hög grad av kontroll. Det svenska biståndet i och har anpassats för att minska effekterna av den humanitära krisen som strävan har varit att behålla ett långsiktigt perspektiv på insatserna. Detta har inneburit att snabbt har kunnat bistå i nödvändiga och mer kortsiktiga projekt som åtgärder för att skapa sysselsättning, återskapa förstörda jordbruksområden och möjliggöra centrala humanitära insatser. Svenskt bistånd verkar också för att stärka möjligheten att tillhandahålla grundläggande samhällsservice inom områden som utbildning, hälso- och sjukvård genom bidrag till Support Programme. bidrar även med rådgivare och finansiella medel till EU:s polisinsats EUPOL COPPS och med observatörer till EU:s gränsrådgivningsinsats EUBAM Rafah. Utöver landallokeringen om har bidragit med till humanitära insatser. Biståndet till styrs av landstrategin för och fokuserar på demokrati, mänskliga rättigheter och infrastruktur, mestadels kanaliserat genom FN:s och återuppbyggnadsfond för , till vilken betalades ut . Målet med samarbetet är bland annat att främja en fredlig utveckling mot en demokratisk rättsstat där de mänskliga rättigheterna respekteras. bidrog med stöd till valprocessen inklusive kapacitetsuppbyggnad, främjandet av det civila samhället, uppbyggnad av den irakiska , minröjning samt humanitärt stöd. Det humanitära stödet uppgick till . stödjer även den irakiska givarsamordningsmekanismen, främjande av kvinnors rättigheter samt bidrar med svensk polis som utbildar irakiska poliser vid i . Dialogen om utveckling har förts företrädesvis vid mötena med styrgruppen för den Världsbanks- och FN- administrerade internationella återuppbyggnadsfacilitet för . bidrar också finansiellt till EUJUST , EU:s rättstatsinsats för med syfte att stärka rättsväsendet genom utbildning av 1 400 irakiska högre befattningshavare samt till den 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 skyddsstyrka för FN:s personal som upprättades . samarbetar med ett antal latinamerikanska samt några karibiska länder på grundval av regionstrategier för och respektive för , som kompletteras av landsstrategier för och . Samarbetet i regionen sker genom insatser inom främst områdena demokratisk samhällsutveckling, mänskliga rättigheter och ekonomisk och social utjämning. De främsta samarbetsländerna är å ena sidan de fattigaste länderna i regionen (, och ) och å andra sidan de mest konfliktfyllda (och ). utbetalades totalt ca till varav ca under verksamhetsgrenen och resterande medel under verksamhetsgrenarna forskning, humanitära insatser och konflikthantering och enskilda organisationer. EG:s utvecklingssamarbete med uppgick till . Målsättningen med EG:s utvecklingssamarbete i är framför allt att främja social sammanhållning, bekämpa fattigdom och social ojämlikhet, likväl som att främja regional integration. Det svenska stödet till kanaliseras bl.a. via budgetstöd som är kopplat till genomförande av den nationella fattigdomsbekämpningsstrategin och ett åtgärdsprogram som överenskommits mellan och givarna. Åtgärdsprogrammet har t.ex. lett till att lagar för att förbättra budget- och revisionsprocesserna antagits, vilket var en förutsättning för utbetalning av det svenska budgetstödet. I däremot resulterade den svåra politiska situationen och avsaknaden av en fungerande fattigdomsbekämpningsstrategi i att avvaktade med att lämna ytterligare budgetstöd. Detsamma gällde för . En fungerande nationell honduransk fattigdomsbekämpningsstrategi existerar visserligen, men sköt upp 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 betalningen av budgetstödet 2005 eftersom det saknades ett gemensamt ramverk för budgetstöd för givarna. har gett stöd till för att utveckla ett system med barfotajurister, frivilliga domarbiträden som i de mer avlägsna delarna av landet lyckats lösa uppemot 13 000 konflikter om t.ex. äganderättsfrågor, arvsskifte eller våld inom familjen. De har även fungerat som länk till den lokala domaren i de mer svårlösta fallen. finns runt 630 sådana barfotajurister, varav är kvinnor. har, i samarbete med andra givare, stöttat i en satsning på programmet Utbildning till alla, som inneburit en revidering av läroplanen och en kvalitetshöjning av utbildningen genom fortbildning av 35 000 grundskolelärare. Programmet har också finansierat inköp av gratis läromedel inom matematik och spanska i det offentliga skolsystemet. gav stöd till presidentämbetets kvinnosekretariat i (SEPREM), via sju av dess regionala kontor, vilket t.ex. lett till att ett jämställdhetsperspektiv nu ingår i landets nya decentraliseringspolicy, liksom till att de flesta lokala utvecklingsplaner innehåller ett sådant perspektiv. SEPREM har dessutom axlat rollen som jämställdhetsrådgivare till olika ministerier och statsorgan, samt utarbetat en nationell jämställdhetsplan, bl.a. som underlag för den offentliga politiken inom olika sektorer. Humanitärt stöd och konflikthantering Den tropiska stormen drabbade delar av och ledde till mycket svåra översvämningar och kraftiga jordskred, med mycket stor förstörelse som resultat. Särskilt hårt drabbades och , framför allt de fattigaste delarna av befolkningen. svarade snabbt på FN- appellerna och bidrog med totalt för katastrofinsatser i och , främst inom områdena livsmedel och vatten, bostäder, sanitet samt sjukvård och hälsa. I stödjer en oberoende övervakningsinsats, för Organisationen för amerikanska stater (OAS), som har mandat att övervaka eldupphör, upphörandet av övergrepp mot civilbefolkningen, avväpning, demobilisering samt återintegrering av samtliga illegala väpnade aktörer. Ca 30 000 paramilitärer har lagt ner sina vapen under OAS överinseende. Processen har kantats av osäkerhet och svårigheter. Det har därför varit viktigt att en internationell oberoende kommission har funnits med som övervakare. Genom ett särskilt stöd från har den Interamerikanska kommissionen för mänskliga rättigheter givits möjlighet att fungera som rådgivare i övervakningsarbetet. samarbetar med , inklusive , och på grundval av 13 land- eller samarbetsstrategier samt av den tidigare regeringens skrivelse om det svenska utvecklingssamarbetet med länderna i OSS och på västra (skr. 2004/05:109). De tre största samarbetsländerna var , och samt och . uppgick utbetalningarna genom Sida till ca varav inte klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Huvuddelen av medlen utbetalades under verksamhetsgrenen och , dessutom betalades ca ut under vardera av de båda verksamhetsgrenarna humanitärt bistånd och konflikthantering respektive enskilda organisationer. För länderna i östra och sydöstra är EU-närmandet en ram för det svenska utvecklingssamarbetet. EG:s utvecklingssamarbete med regionen uppgick till ca och utformas alltmer som ett stöd till unionens östra och södra europeiska grannländers ansträngningar att integreras närmare med EU. För länderna i är det gemensamma stödet inriktat på insatser för fattigdomsbekämpning. I är miljön det största samarbetsområdet och färdigställdes och invigdes den enskilt största svenska insatsen, Sydvästra reningsverket i , där Sida bidragit med finansiering av svensk utrustning. innebär minskade utsläpp i av fosfor, kväve samt organiskt syreförbrukande material . Två avtal har skrivits med städer i län avseende investeringsstöd för fjärrvärme. Detta arbete sker inom ramen för NDEP (Northern Dimension Environmental Partnership). Insatserna på kärnsäkerhetsområdet har bidragit till en högre medvetenhet om kärnsäkerhet samt en djupare kunskap om avfallshanteringsfrågor vid kärnkraftverken i län och på . Det fördjupade samarbetet med ryska myndigheter och industri innebär även att erfarenheter och kunskaper sprids till andra ryska kärnkraftverk. På det sociala området sprids en svensk nätverksmodell i elva ryska regioner som har resulterat i att antalet barn som bor på institutioner minskar. Ett tidigare pilotprojekt inom utveckling av äldrevård, fosterhemsvård, gruppbostäder och socialmottagningar i fungerar numer som reguljära delar av . Enligt hälsovårdskommittén i har det svenska stödet inom primärvården bidragit till att förändra sjukvården och utvecklingen av ett primärvårdssystem i staden. påbörjade ett samarbete med det ryska federala i ett projekt som syftar till att öka antalet funktionshindrade på arbetsmarknaden. Ett treårigt projektsamarbete mellan sociala kommittén i och länsarbetsnämnden i , m.fl. avslutades och har resulterat i att ett informations- och metodcentrum etablerats vid yrkesrehabiliteringscenter. Den ryska förvaltningsreformen stöds genom ett samarbete mellan Statskontoret och det ryska ekonomi- och handelsministeriet. Ett samarbetsprogram med ryska har givit ett substantiellt och hållbart stöd till den ryska reformprocessen bland annat för tydligare och mer förenklad skatteadministration. I håller snabbt på att bli en av de större givarna bland EU:s medlemsländer men 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 reformprocessen har inte fått den omfattning som man förväntat sig . En stor del av stödet till mänskliga rättigheter och demokrati gick till arbete med att förbättra valsystemet inför parlamentsvalen .