prop · GU031d34 · 2007-01-01 00:00:00 — utbetalades i sjukpenning, varav till kvinnor och till män. Jämfört med 1999 har kvinnors andel ökat från och mäns andel minskat från . uppgick antalet mottagare av sjukpenning till 702 000, varav var kvinnor och män. Könsfördelningen och antalet sjukpenningmottagare var oförändrat vid en jämförelse av de två åren. skedde emellertid både en kraftig ökning och en lika kraftig minskning av antalet sjukpenningmottagare. Detta framgår emellertid inte av tabellen. Tabell 1.7 Sjukpenning 1999 och 2004 Utbetalt, miljarder kronor och antal (1000-tal) Könsfördelning 2004 (99), % 61 (58) 39 (42) 63 (63) 37 (37) Sjuklön ingår inte. Källa: HEK, SCB, beräkningar Skillnaden i könsfördelningen mellan utbetalt belopp och antal mottagare beror på att män har en högre sjukpenninggrundande inkomst än kvinnor och att kvinnor i genomsnitt har längre sjukskrivningsperioder. var det utbetalda beloppet per kvinna jämfört med per man. Det är en ökning då beloppet i genomsnitt uppgick till per kvinna och per man. 1.3.3Sjuk- och aktivitetsersättning mer ojämnt fördelat Långa sjukskrivningar kan leda till att en person erhåller sjuk- och aktivitetsersättning, vilket oftast är en mer varaktig form av ersättning vid långvarig/bestående ohälsa. En del personer drabbas av invaliditet/arbetsoförmåga. För andra uppkommer detta till följd av sjukdom, arbetsskada eller olycka, vilken sätter ned arbetsförmågan helt eller delvis. Tabell 1.8 Sjuk- och aktivitetsersättning 1999 och 2004 Utbetalt, miljarder kronor och antal (1000-tal) Könsfördelning 2004 (99), % Sjuk, aktivitetsers. 54 (51) 46 (49) 60 (57) 40 (43) Källa: HEK, SCB, beräkningar utbetalades i sjuk- och aktivitetsersättning, varav till kvinnor och till män. Jämfört med 1999 är fördelningen ojämnare mellan kvinnor och män så att en ännu större andel nu betalas till kvinnor. Antalet mottagare uppgick till 515 000, varav var kvinnor och var män. Könsfördelningen har blivit mer ojämn . Antal personer med ersättning har ökat med 85 000 kvinnor och 35 000 män . Det genomsnittliga beloppet per mottagare var för kvinnor och för män. 1.3.4Fler kvinnor tar ut pension jämfört med Det finns ingen formell pensionsålder sedan det nya pensionssystemet infördes . Garantipension kan tas ut tidigast , men det är möjligt att ta ut inkomstrelaterad ålderspension . Denna kan tas ut som hel pension eller som andel av hel pension. Det är inte ovanligt att pension betalas som komplement till löneinkomst eller till annan transferering. Förutom förtida uttag av inkomstrelaterad pension kan det till betydande del vara tjänstepension, änkepension eller omställningspension som kompletterar uttag av privata pensionslösningar. Tabell 1.9 Pension 1999 och 2004 Utbetalt, miljarder kronor och antal (1000-tal) Könsfördelning 2004 (99), % 40 (41) 60 (59) 52 (50) 48 (50) Källa: HEK, SCB, beräkningar utbetalades i pension till personer , varav till kvinnor och till män. Fördelningen mellan kvinnor och män är i stort sett oförändrad jämfört med . var antalet mottagare 616 000, varav kvinnor och män. Könsfördelningen har blivit mer ojämn . Det förklaras av att antalet kvinnor som tar ut pension mer än fördubblats medan antalet män har ökat . Det mottagna beloppet är i genomsnitt för män och för kvinnor. betalas ett större belopp per mottagare till män. Jämfört med 1999 är det genomsnittliga beloppet per mottagare lägre till följd av att fler mottagare har pension som komplement till annan inkomst i stället för enbart inkomst från pension. 1.4Män har ökat sin andel av arbetslöshetsstödet Stöd vid arbetslöshet omfattar ersättning vid arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning. Er- sättningen är inkomstrelaterad för den som är ansluten till en arbetslöshetskassa. Det utbetalda beloppets storlek beror på den försäkrades lönenivå, om arbetslösheten är på heltid eller deltid och hur länge ersättning har betalats . För dem som inte är försäkrade betalas ersättning på grundnivå. Tabell 1.10 Arbetsmarknadsstöd 1999 och 2004 Utbetalt, miljarder kronor och antal (1000-tal) Könsfördelning 2004 (99), % 44 (47) 56 (53) 53 (54) 47 (46) Källa: HEK, SCB, beräkningar utbetalades i arbetsmarknadsstöd, varav till kvinnor och till män. 2006/07:1 BILAGA 4 har kvinnors andel minskat och mäns andel av arbetsmarknadsstödet ökat. var antalet mottagare 694 000, varav kvinnor och män. Könsfördelningen har i stort sett varit oförändrad jämfört med . Till kvinnor betalades i genomsnitt och till män . Det är en svag minskning för kvinnor och en svag ökning för män räknat i fasta priser. 1.5Pensionsrätt är uppskjuten konsumtion Alla pensionstillgångar kan ses som uppskjuten konsumtion. Man avstår inkomster nu för att kunna konsumera som pensionär. Det offentliga pensionssystemet medför att behovet av privat sparande blir mindre. Ändå har privat sparande stimulerats genom att ett begränsat belopp är avdragsgillt i inkomstdeklarationen. Summan av inkomst från arbete, skattepliktiga transfereringar från socialförsäkringen och arbetslöshetsstöd utgör merparten av underlaget för pensionsrätten. På dessa pensionsgrundande belopp betalar antingen den deklarationsskyldige allmän pensionsavgift som egenavgift och arbetsgivaren arbetsgivaravgifter eller så betalar staten ålderspensionsavgift på ersättningar från socialförsäkringen. Till detta kommer en pensionsrätt som inte är inkomstbaserad, utan utgår under speciella skeden i livet, såsom till person som studerar, utför plikttjänst, har små barn eller är förtidspensionär. Denna komplettering av den intjänade pensionsrätten medför i praktiken en utjämning, med allmänna skattemedel, av pensionsrätten mellan kvinnor och män. Det sker även en utjämning genom ett könsneutralt delningstal, garantipension och avgifter på oförsäkrade inkomster. Pensionsrätter kan inte disponeras innan uttag av offentlig pension sker. 2006/07:1 BILAGA 4 1.5.2Fler kvinnor än män har privat pensionssparande Belopp som avsätts till sparande i privat pensionsförsäkring är avdragsgillt i inkomstdeklarationen vid taxeringen. Fler kvinnor än män, jämfört , sparar pengar till privat pension. Kvinnor avsätter i genomsnitt ett lägre belopp än män, som andel av den disponibla inkomsten är beloppet dock något högre; för kvinnor och för män. Det är vanligare att sammanboende än att ensamstående pensionssparar. Även som andel av disponibel inkomst är beloppen högre för sammanboende. Det gäller för både kvinnor och män. Tabell 1.11 Privat pensionssparande 1999 och 2004 Andel av befolkningen med avdragsgill pensionspremie, procent och andel av disponibel inkomst, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar har andelarna kvinnor och män som pensionssparar ökat . De belopp som sparas var som andel av disponibel inkomst betydligt högre 1999. Inkomst av kapital kan bidra till en högre disponibel inkomst. Ett överskott betyder att det finns räntebärande tillgångar eller att en kapitalvinst har gjorts till följd av t.ex. försäljning av eget hem, bostadsrätt eller aktier. Underskott av kapital uppstår vid kapitalförlust eller då utgiften för räntan på lån är större än räntan på tillgången. Ett underskott kan fördelas mellan personer som är sambeskattade, en möjlighet som ensamstående inte har. Medianvärdena av överskott och underskott av kapital samt andelen med kapital av befolkningen framgår av tabell 1.12. Överskott av kapital uppgår till för kvinnor och för män och underskott av kapital är för kvinnor och för män. Sammantaget ger inkomst av kapital ett underskott på för kvinnor och ett överskott på för män. Vid en jämförelse med 1999 är medianvärdet på överskotten lägre och underskotten högre räknat i fasta priser. Andelen kvinnor och män med underskott har ökat. har av kvinnorna och av männen ett överskott av kapital medan av kvinnorna och av männen har underskott av kapital. Tabell 1.12 Kapitalinkomst 1999 och 2004 Medianvärde, kronor och andel, procent Anm. Kapitalinkomst består av summan av inkomstränta, utdelning och kapitalvinst minus skuldränta, kapitalförlust och förvaltningskostnad. Källa: HEK, SCB, beräkningar En förutsättning för att en kapitalvinst/-förlust ska uppkomma är att det finns tillgångar att realisera. Marknadsvärdet på hushållens tillgångar uppgår sammanlagt till för män och för kvinnor, vilket innebär att kvinnor sammanlagt har av tillgångarna. Skulder till marknadsvärde uppgår till för män och för kvinnor. I tabell 1.13 finns uppgifter om sammansättningen av nettoförmögenheten. Tillgångar är uppdelade på reala (eget hem och annan fastighet) och finansiella (bankmedel och aktier). De genomsnitt som redovisas avser personer med marknadsvärderade tillgångar och skulder av respektive kategori. Även andelen med tillgångar och skulder framgår av tabellen. Tabell 1.13 Marknadsvärderade tillgångar och skulder 2004 Andel med nettotillgång, procent, medelvärde kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar Förekomst av nettoförmögenhet varierar efter ålder och hushållstyp. Många barnfamiljer utgörs av unga kvinnor och män som ofta har skulder för eget hem. Ensamstående kvinnor med barn har nästan ingen nettoförmögenhet medan sammanboende män utan hemmavarande barn har en genomsnittlig nettoförmögenhet på . Män har generellt sett högre nettoförmögenhet än kvinnor. Undantaget är ensamstående utan hemmavarande barn där kvinnor har lite högre nettoförmögenhet än män. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 1.15 Slutlig skatt 1999 och 2004 Inbetalt, miljarder kronor och antal (1000-tal) Könsfördelning 2004 (99), % 39 (39) 61 (61) 49 (49) 51 (51) Källa: HEK, SCB, beräkningar inbetalades i skatt, varav av kvinnor och av män. Jämfört med 1999 är fördelningen mellan kvinnor och män densamma. Antalet skattebetalare var 5 miljoner, varav är kvinnor och män. Andelarna är oförändrade jämfört med . betalade en kvinna i genomsnitt och en man i sammanlagd skatt. Det är nästan oförändrat i fasta priser för både kvinnor och män jämfört med . Män har i genomsnitt högre beskattningsbar inkomst än kvinnor och betalar därför mer skatt. Fler män än kvinnor betalar även statlig inkomstskatt och då med ett högre genomsnittligt belopp. Tabell 1.14 Andel med nettoförmögenhet samt genomsnittligt belopp 2004 Källa: HEK, SCB, beräkningar 1.7Högre inkomst ger högre skatt för män De flesta inkomster och transfereringar som behandlats är skattepliktiga till och statlig inkomstskatt. Fastigheter, tillgång i form av kapital samt förmögenhet är på olika sätt föremål för statlig beskattning. Indirekt beskattning i form av moms och punktskatter samt arbetsgivaravgifter har inte tagits med i denna redovisning. En persons inkomst utgörs huvudsakligen av lön, företagarinkomst och ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkring. Lån och bidrag för studier samt avkastning av kapital kan utgöra en viktig kompletterande inkomstkälla. Familjestöd i form av skattefri transferering till hushåll som barn-, bostads- eller socialbidrag har betydelse för många. I följande redovisning av individuell disponibel inkomst har dessa stöd fördelats lika mellan kvinnor och män som är sammanboende. 1.8.1Genomsnittlig disponibel inkomst högre för män För samtliga kvinnor och män i åldern redovisas i tabell 1.16 inkomsten uppdelat på inkomstslag. Den individuella disponibla inkomsten är summan av de redovisade medelvärdena. Lön, företagarinkomst, inkomst av kapital samt skatt är väsentligt högre för män än för kvinnor. Skattepliktig ersättning, skattefria individuella bidrag och familjestöd är högre för 2006/07:1 BILAGA 4 En orsak är att fler kvinnor än män är ensamstående med försörjningsansvar för barn. Tabell 1.16 Sammansättning av disponibel inkomst 2004 Medelvärde, kronor samt kvinnors andel, procent Lön, företagarinkomst, kapital Källa: HEK, SCB, beräkningar Den disponibla inkomsten redovisas mer detaljerat i tabell 1.17. De tre första kolumnerna anger hur som betalats ut till kvinnor respektive män samt kvinnors inkomstsumma som andel av mäns. För att visa hur vanligt inkomstslaget är följer därpå två kolumner med uppgift om hur stor andel av alla kvinnor respektive män som mottagit inkomstslaget. Tabell 1.17 avslutas med medelvärdet för de kvinnor respektive män som mottagit inkomstslaget samt kvinnors andel av mäns medelvärde. Beräknade belopp är således inte ett genomsnitt för hela befolkningen i åldern . Detta medför att medelvärden för inkomstslagen inte kan adderas till disponibel inkomst. Kvinnor tar emot skattepliktiga transfereringar i större omfattning än män. Totalt har av kvinnorna tagit emot någon form av skattepliktig ersättning , medan motsvarande andel för män är . Skillnaden är mindre när det gäller familjestödet, där av kvinnorna och av männen fått någon form av familjestöd. Fler kvinnor än män är ensamstående med barn och får bostadsbidrag eller hela barnbidraget. För sammanboende fördelas barnbidraget lika i denna sammanställning. Män betalar mer än kvinnor i underhållsstöd. Skillnad i nyttjandegrad och bakomliggande inkomstnivå medför att det är stor skillnad mellan kvinnor och män vad avser de utbetalda beloppen. Den ojämna fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män blir synlig i vissa inkomstslag. Att kvinnor tar ett större ansvar för omsorg om barn och oftare är ensamstående föräldrar kommer till ekonomiskt uttryck i de ersättningsformer som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, barnbidrag och mottaget underhåll. Till viss del kan även bidrag i form av bostadsstöd och ekonomiskt bistånd härledas till detta. I dessa ersättningsformer får kvinnor högre genomsnittliga belopp än män och utgör en större andel av dem som får del av detta inkomstslag. Att kvinnor tar ut flest dagar med föräldrapenning kan bero på att familjen förlorar mindre om den som tjänar minst tar ut föräldrapenning, dvs. systemet kan bidra till sådana effekter. Beräkningar gjorda till FöräldraförsäkringsutredningenTF2FT visar emellertid att det kostar väldigt lite att dela föräldrapenninguttaget. Andra faktorer betyder mycket mer. Fler kvinnor än män studerar. Studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. För övriga inkomstslag har kvinnor en lägre medelinkomst än män, trots att kvinnor tar emot bidraget eller att fler kvinnor än män har inkomstslaget. Män har högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor. Därför betalar män mer skatt på inkomst, kapital och andra tillgångar än kvinnor. Detta gäller både de inbetalda beloppen och de medelvärden som beräknats för alla som betalar skatt. Således sker en omfördelning från män till kvinnor via skattesystemet. 2T T Reformerad föräldraförsäkring SOU 2005:73. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 1.17 Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2004 Inkomstsumma (miljarder kronor ), medelvärde (kronor ), andel med inkomstslaget (procent) samt kvinnors andel av mäns inkomst (procent) Andel med inkomstslag, % Medelinkomst för de med -0,7 Anm. Medelvärdet är beräknat för den andel som har inkomstslaget oavsett om det endast är för en del av året. Källa: HEK, SCB, beräkningar 2006/07:1 BILAGA 4 Ekonomisk standard högre och jämnare Lägst ekonomisk standard för ensamstående kvinnor med barn Individuell disponibel inkomst tar inte hänsyn till försörjningsbördan, dvs. om fler än en person ska leva på inkomsten, och denna inkomst visar således inte personens ekonomiska standard. Genom att summera hushållets inkomster och korrigera för försörjningsbörda med hänsyn till den samlade inkomsten och antal hushållsmedlemmar beräknas den ekonomiska standarden. Denna justerade disponibla inkomst antas i beräkningen fördelas lika mellan medlemmarna i hushållet, vilket gör att den ekonomiska standarden blir jämförbar mellan hushåll av olika storlek. Det innebär att ekonomisk standard är ett mått för att beskriva hur ekonomiska resurser skiljer sig åt mellan hushåll av olika storlek och med olika sammansättning. Detta mått används, utöver den disponibla inkomsten, vanligen vid redovisning av inkomstfördelningen. Tabell 1.18 Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard 2004 Medelvärde, kronor samt andel, procent Anm. Att ekonomisk standard inte är för alla sammanboende beror på att personer redovisas efter individuell ålder. Vid beräkning av ekonomisk standard ingår även make/maka som har fyllt . Källa: HEK, SCB, beräkningar Som framgår av tabell 1.18 är den ekonomiska standarden för sammanboende mer jämn än den individuella inkomsten för kvinnor och män. Ensamstående har lägre ekonomisk standard än sammanboende. Ensamstående kvinnor har oftare försörjningsansvar än ensamstående män. Att hemmavarande barn ska dela på den disponibla inkomsten är en förklaring till skillnaden mellan könen bland de ensamstående. Detta är ett skäl till att redovisningen i avsnitt 1.8.3 delas upp på olika hushållstyper efter förekomst av barn. Hushåll med medlemmar i varierande åldrar och sammansättning får sin inkomst från olika inkomstslag. Beloppens storlek varierar även som följd av att de avser olika eller är en följd av skillnader i inkomstnivå. Det innebär att inkomstslagen för olika hushåll varierar. Inkomstslag av mindre omfattning särredovisas inte utan har summerats och benämns här annan transferering. Vissa inkomstslag som lön, skatt och familjestöd återges i alla tabeller. Redovisningen styrs av det yngsta barnets ålder och om föräldern är ensamstående eller sammanboende. För hushåll utan barn sker en indelning efter den vuxnes ålder. Varje tabell omfattar olika många personer men information om andelen som har inkomstslaget redovisas inte av utrymmesskäl. Disponibel inkomst för sammanboende kvinnor är lägre än för ensamstående kvinnor men ekonomisk standard är väsentligt högre. Sammanboende män har såväl högre inkomst som ekonomisk standard jämfört med ensamstående män. Tabell 1.19 Ensamstående med barn . Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 53 000, antal män 11 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Ensamstående med små barnTF3FT är den minsta gruppen med 64 000 personer, i vilken kvinnor utgör och män . 3T T Det yngsta barnet är i tabell 1.19 och 1.20. 2006/07:1 BILAGA 4 manlagda lönesumman uppgår till , varav kvinnor står för och män . Föräldrapenning är ett viktigt bidrag till inkomsten för kvinnor i denna grupp. Uppgift om föräldrapenning för män är osäker och kan inte redovisas. Familjestödet för kvinnor är av lön/företagarinkomst och för män . Män i denna grupp har väsentligt högre löneinkomst än kvinnor. Ekonomisk standard är jämnare fördelad mellan kvinnor och män jämfört med löneinkomsten. Ensamstående mammor med små barn har den lägsta ekonomiska standarden av kvinnor i alla grupper. Detsamma gäller ensamstående småbarnspappor, som har lägst ekonomisk standard av alla män. Tabell 1.20 Sammanboende med barn . Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 419 000, antal män 419 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Gruppen sammanboende med små barn består av 838 000 personer. Lönesumman uppgår till . Kvinnors andel är och männens . Föräldrapenning utgör en stor andel av inkomsten och utbetalas huvudsakligen till kvinnor. Det genomsnittliga beloppet per mottagare är också högre eftersom kvinnor får ersättning . Män betalar dubbelt så mycket inkomstskatt som kvinnor till följd av högre förvärvsinkomst. Familjestödet är ungefär lika stort för kvinnor och män eftersom barnbidraget har delats lika mellan könen. Enligt beräkningen är den ekonomiska standarden lika för kvinnor och män. att betrakta som ekonomiskt självständiga i högre grad än kvinnor, dvs. män kan som individer i större grad än kvinnor försörja sig själva och sina barn genom lön eller företagarinkomst. Familjer med äldre barn Ekonomisk standard för familjer med äldre barn är högre än för familjer med småbarn. Ekonomisk standard för sammanboende med äldre barn är även högre än för ensamstående med äldre barn. Tabell 1.21 Ensamstående med barn . Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 133 000, antal män 35 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Ensamstående där yngsta barnet är består av 168 000 vuxna. Kvinnor utgör och män utgör . Lönesumman uppgår till . Även i denna grupp är mäns lön och företagarinkomst per person betydligt högre än kvinnors. Ersättning vid ohälsa är vanligt förekommande för kvinnor, men det genomsnittliga beloppet vid ohälsa och arbetsmarknadsstöd är högre för män än för kvinnor. Kvinnor får däremot högre familjestöd än män. Både kvinnor och män i denna grupp har högre ekonomisk standard än ensamstående med små barn. Ensamstående kvinnor med äldre barn har den näst lägsta ekonomiska standarden av alla grupper. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 1.22 Sammanboende med barn . Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 423 000, antal män 420 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Även sammanboende med barn är en stor grupp. Lönesumman uppgår till och kvinnors andel är och mäns . Mäns kapitalinkomst är väsentligt högre än kvinnors. I gruppen motsvarar kvinnors disponibla inkomst av mäns disponibla inkomst. Hushåll utan hemmavarande barn Ekonomisk standard för ensamstående utan barn är högre än för ensamstående föräldrar. Sammanboende kvinnor och män i åldersgruppen har högre inkomst och ekonomisk standard än ensamstående. Ensamstående utan hemmavarande barn i tabell 1.23 omfattar mer än en miljon personer, varav kvinnor och män. Kvinnors genomsnittliga lön/företagarinkomst i procent av mäns uppgår till . Summan av erhållna transfereringar är för både kvinnor och män lägre än den betalda inkomstskatten. Studiestödet är en viktig inkomstkälla för denna hushållstyp. Tabell 1.23 Ensamstående utan hemmavarande Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 405 000, antal män 677 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Ekonomisk standard för ensamstående utan barn, som innefattar flertalet studerande kvinnor och män, är högre än för ensamstående föräldrar. Tabell 1.24 Sammanboende utan hemmavarande Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 203 000, antal män 191 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Gruppen yngre sammanboende utan hemmavarande barn uppgår till 394 000 personer, varav kvinnor och män. Kvinnors lön och företagarinkomst uppgår till av mäns. Ersättning vid ohälsa och arbetsmarknadsstöd är lägre än för kvinnor och män i andra grupper. Genom antagandet om lika delning av hushållets inkomst är den ekonomiska standarden utjämnad mellan kvinnor och män. På grund av kvinnors lägre lön/företagarinkomst är de mer beroende av mäns inkomster än män är av kvinnors inkomst. Medelålders hushåll utan hemmavarande barn För ensamstående i åldersgruppen är kvinnors ekonomiska standard av männens standard. Den ekonomiska standarden för sammanboende kvinnor och män är den högsta av de åtta jämförda grupperna när det antas ske en utjämning inom hushållet. Tabell 1.25 Ensamstående utan hemmavarande barn. Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 300 000, antal män 317 000 Medelinkomst för de med Källa: HEK, SCB, beräkningar Hushållstypen består av 617 000 personer, varav kvinnor och män. Lönesumman uppgår till . Kvinnors genomsnittliga lön och företagarinkomst är av mäns. Ersättning vid ohälsa utgör en stor del av den disponibla inkomsten för både kvinnor och män, liksom arbetsmarknadsstöd och pension. Män har betydligt större kapitalinkomster än kvinnor. Familjestöd och då främst boendestöd har viss betydelse för kvinnor. Den ekonomiska standarden är högre för både kvinnor och män än för övriga ensamstående grupper. 2006/07:1 BILAGA 4 Tabell 1.26 Sammanboende utan hemmavarande barn. Miljarder kronor samt medelvärde kronor för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 613 000, antal män 547 000