prop · GU031d22 · 2007-01-01 00:00:00 — Tabell 4.15 Den tidigare regeringen har fattat följande beslut om lokaliseringar till len (ca) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.16 Den tidigare regeringen har fattat följande beslut om lokaliseringar till / Tabell 4.17 Den tidigare regeringen har fattat följande beslut om lokaliseringar till Utöver ovanstående lokaliseringar genereras arbetstillfällen under 20062007 genom beslut och aktiviteter i statligt ägda bolag. har lokaliserat 21 årsarbetstillfällen till . Den tidigare regeringen har uppdragit åt Sida att lokalisera motsvarande 56 års- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Sida uppdras att omlokalisera 30 årsarbetstillfällen från den befintliga verksamheten i samt finansiera 26 nya årsarbetstillfällen. Härutöver möjliggör Sida finansiering av fyra befintliga tjänster vid den verksamhet som Internationella programkontoret för utbildningsområdet skall omlokalisera till . Den tidigare regeringen föreslog i budgetpropositionen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan medel för en utvidgning av verksamheten inom Sidas Östersjöenhet till att även omfatta handläggning av ett stipendieprogram riktat mot framtida ledare i Öst samt en utökning och överföring från av det så kallade Visbyprogrammet inom utbildningsområdet. Det utvidgade mandatet för Östersjöenheten förväntas omfatta ytterligare sju tjänster utöver de 20 som redan öronmärkts för enheten. Regeringen avser att återkomma i frågan. Internationella programkontoret för utbildningsområdet skall enligt den tidigare regeringens beslut lokalisera totalt 16 tjänster till . I riksdagsbeslutet om försvaret (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) framhålls bl.a. att för att säkra en civil utveckling och militär närvaro i skall ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö utvecklas. Det skall bestå av en civil och en militär del. Den tidigare regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att överväga och föreslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett centrum för den civila test- och övningsverksamheten i subarktisk miljö i . Delrapport har inkommit till den tidigare regeringen och slutredovisning har skett . Utredningen är ute på remiss till och regeringen avser återkomma. 4.9Insatser utanför politikområdet (utgiftsområde 19 Regional utveckling) Det är inte enbart åtgärder inom ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling som varit avgörande för den regionala utvecklingen och möjligheterna att uppfylla målet för politikområdet. Regionala hänsynstaganden inom andra politikområden har varit av minst lika stor betydelse för den regionala utvecklingen. Detta gäller särskilt åtgärder inom följande politikområden: Näringspolitik, Arbetsmarknadspolitik, Utbildningspolitik, Transportpolitik, de delar av Forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, Landsbygdspolitik, politikområdena inom de areella näringarna, Kulturpolitik, Miljöpolitik, politikområde IT, elektronisk kommunikation och post, Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande, Storstadspolitik, Konsumentpolitik, Integrationspolitik och Regional samhällsorganisation. Dessa insatser redovisas inom ramen för respektive politikområde. De viktigaste resultaten av insatserna inom verksamhetsområdena I 13 av länen finns antagna regionala utvecklingsprogram och övriga län avser att ta fram program . I flertalet län har framtagandet av programmen skett med ett omfattande förankringsarbete. Tillväxtorienteringen i de regionala tillväxtprogrammen är hög och tillväxtfrågorna har fått ett ökat utrymme i det regionala utvecklingsarbetet. Integreringen av ett kontinuerligt lärande har förstärkts som RTP har genomförts. Detta innebär en förstärkning av länens förmåga att formulera prioriteringar samt fatta beslut som leder till en hållbar tillväxt. Graden av samfinansiering av insatser inom RTP är hög och ökar. Denna samordning av insatser skapar bättre förutsättningar för länens hållbara tillväxtarbete. En av de främsta utmaningarna är att stärka den vertikala sektorssamordningen mellan regional och nationell nivå. I propositionen 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet presenterade den tidigare regeringen ett stort antal program inom olika strategiskt viktiga områden. Samtliga program har slutredovisats till den tidigare regeringen. De två särskilda delegationerna som skulle bidra till att långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland respektive delar av Bergslagen, och avslutade sitt arbete . Delegationernas arbete har bl.a. bidragit till att stärka kommunernas arbete i olika typer av utvecklings- och näringslivsfrågor. Programmet för att öka användningen av modern informationsteknik i företag lokaliserade inom stödområde A avslutades . Insatser inom programmet har bidragit till att motivera och underlätta för de deltagande företagen att utifrån sina specifika behov tillämpa IT som ett verktyg för affärsutveckling. En av flera viktiga förutsättningar för utveckling av företag är möjligheten att finansiera utvecklingsinsatser i olika former och skeenden. Re- geringens kapitalförsörjning skall komplettera den reguljära kapitalförsörjningen på ett sådant sätt att den inte konkurrerar med den privata marknaden och den stärker utvecklingen av företagande, entreprenörskap och innovationer. De strukturella förutsättningarna och behov för utveckling av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar över landet och över tiden. Det kan finnas ett för litet utbud av kapital till små och medelstora företag i vissa delar av landet. För att företag i alla delar av landet skall få förbättrade möjligheter till finansiering kompletterar staten marknadens utbud bl.a. genom Stiftelsen AB:s låneverksamheter samt de regionala företagsstöden. har på uppdrag av den tidigare regeringen genomfört en studie om småföretag i gles- och landsbygder och deras möjligheter för tillväxt. rapporterade uppdraget till den tidigare regeringen () . konstaterar att företagandets villkor skiljer sig mer mellan olika delar av än mellan landsbygds- och tätortsområden. Landsbygderna i är relativt väl integrerade med arbetsmarknaderna i tätorterna, vilket inte är fallet i norra . belyser enligt regeringen behovet av fortsatt analys av området. Servicetillgången är en av de faktorer som är viktig för att skapa en miljö där det är attraktivt att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 starta och driva företag. Den tidigare regeringen har genomfört en rad insatser för att stärka företag som tillhandahåller den kommersiella servicen. utvärderingar har visat att partnerskapen och programarbetet har lett till en gemensam bild av utvecklingsförutsättningarna och ökad kunskap om varandras villkor hos berörda aktörer. I arbetet ingår flera kommersiella aktörer bl.a. Ica, , Coop, Posten och bensinhandlarna. Därmed får man en säkrare grund för beslut om hur man ska stödja landsbygdshandlarna att utveckla sina företag. Det sektorsövergripande synsättet har stärkts genom ökad delaktighet och lokal förankring. Satsningarna på kompetens- och utvecklingsprogrammet Affär på landet har stärkt lanthandlarna i deras företagarroll. bedömning är att de samlade insatserna har lett till att de negativa konsekvenserna för landsbygdshushållen har kunnat begränsas och att landsbygdsbutiker med stor betydelse för varuförsörjningen har överlevt. Regeringens arbete för ett bättre företagsklimat kommer att avsevärt förbättra förutsättningarna för en god kommersiell service i hela landet. Den lokala och regionala miljöns betydelse för näringslivets utveckling som tjänste- och varumarknaderna internationaliseras och centrala produktionsresurser är fortsatt lättrörliga är den lokala och regionala miljön viktig för företagens konkurrenskraft. En förklaring är att företags innovationsförmåga ökar om kunskapsöverföring och samspel med andra företag och organisationer i den lokala miljön kommer till stånd. Förutsättningarna för att åstadkomma väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner för kvinnor och män varierar över landet. Det finns ett positivt samband mellan regioners ekonomiska utveckling och grundläggande strukturella förhållanden såsom folkmängd, möjligheter till transporter och andra former av kommunikationer, närhet till utbildning och forskning samt naturmiljöer, kultur och kulturarv. Lokala arbetsmarknadsregioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas dock olika. Orsaken till detta är bl.a. skillnader i lokal dynamik, det vill säga i faktorer som bidrar till ett högt nyfö- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 retagande, innovationsförmåga, flexibilitet, ett väl utvecklat kulturutbud och ständigt förnyat lärande. Den regionala befolkningsutvecklingen har följt relativt stabila mönster . Befolkningen i storstadsregioner och universitets- och högskoleregioner har ökat kraftigt medan den minskat i mindre lokala arbetsmarknadsregioner. Det långsiktiga mönstret väntas enligt (Lu 2003/04 Bilaga 3) bestå även . För att följa utvecklingen i landets regioner används indikatorerna regional lönesumma för kvinnor och män för alla sysselsatta respektive andelen kvinnliga och manliga förvärvsarbetande i åldern , uppdelat på funktionella analysregioner (FA-regioner). För att möjliggöra jämförelser mellan olika regioner delas FA- regionerna in i regionfamiljer enligt definition som baseras på produktionsförutsättningar. Uppgifterna är inhämtade från . Den totala lönesumman i riket har i genomsnitt ökat 2004 (observera att uppgifterna avseende lönesumma inte är jämförbara med budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional utveckling). Ökningen av lönesumman var störst, , i regionfamiljen regioncentra. Lägst ökning hade Storstadsregionerna . I riket, liksom i alla regionfamiljer, var kvinnors lönesumma per sysselsatt lägre än männens 2004. Ökningen av lönesumman var dock betydligt högre bland kvinnor än bland män i samtliga regionfamiljer. var spridningen, skillnaden mellan de högsta och lägsta nivåerna, mellan regionfamiljerna betydligt större för män än för kvinnor. Andelen förvärvsarbetande, förvärvsintensiteten i riket åringar, uppgick till 2004, vilket är högre än än 2003. En könsmässig skillnad är tydlig. var den kvinnliga förvärvsintensiteten och den manliga . Förvärvsintensiteten var oförändrad både för män och för kvinnor när 2004 jämförs med 2001. Det finns klara regionala skillnader i förvärvsintensitet mellan landets FA-regioner. förvärvsarbetande 2004 var överlag högst i Mindre regioncentra, , och lägst i Småregioner med offentlig sysselsättning, . ökade förvärvsintensiteten i samtliga regionfamiljer utom i Storstadsregionerna. Det gäller både för män och för kvinnor. Den starkaste utvecklingen hade Småregioner med offentlig sysselsättning, en ökning . Skillnaden mellan de enskilda FA-regionerna som har högst respektive lägst förvärvsintensitet, var större för män än för kvinnor. Omvandlingen av näringslivet har inneburit att produktionen blivit allt mer kunskapsintensiv och behovet av flexibilitet ökat. Detta återspeglas bl.a. i att behovet av resurser, framför allt arbetskraft, blivit allt mer specialiserad. Svårigheter i matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft kan medföra att det i en region kan finnas både arbetskraftsbrist och arbetslöshet. Tillräckligt hög rörlighet både mellan yrken och mellan regioner blir därmed en viktig beståndsdel för att skapa väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner för kvinnor och män i alla delar av landet. Flyttningarna ökade under 1990- talet till följd av framför allt utbyggnaden av den högre utbildningen. Andelen av dem som flyttar på grund av arbetsrelaterade motiv har däremot minskat. I stället går utvecklingen mot ökad pendling, både för kvinnor och för män, vilket också återspeglas i att antalet lokala arbetsmarknadsregioner minskar. Det finns betydande skillnader mellan olika FA-regioner även när det gäller nyföretagandet 2004. Om antalet nya företag relateras till befolkningens storlek har Storstadsregionerna det högsta nyföretagandet. I topp låg med 10,4 nya företag per tusen invånare. Motsvarande andel för riket som helhet var 7,2. Öv- riga regiontyper (ej Storstadsregioner) hade en genomsnittlig etableringsgrad på omkring fem nya företag per tusen invånare. Även om vi ser till förnyelsefaktorn, det vill säga antalet nya företag i relation till antalet befintliga företag, är de regionala skillnaderna tydliga. Återigen framstår Storstadsregionerna som mest dynamiska. Förnyelsefaktorn var mellan i Storstadsregionerna . Övriga regionfamiljer hade en förnyelsefaktor på med undantag av större regioncentra, vilka låg något högre. Det finns inga tydliga skillnader mellan norra och , om vi bortser från de höga nivåerna i storstäderna. Medlen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling fungerar ofta som katalysatorer och leder till att kompletterande åtgärder kan komma till stånd. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet stödjer därför ofta samordnade processer och medför att investeringar kommer till stånd även inom andra samhällssektorer. Medlen inom utgiftsområdet kan, på grund av deras jämförelsevis ringa omfattning, endast delvis påverka utvecklingen i landets lokala arbetsmarknadsregioner, om dessa inte används i samverkan med övriga offentliga och privata resurser. Eftersom det inte i första hand är enskilda åtgärder inom utgiftsområdet, som är avgörande för den regionala utvecklingen, bör fortsatta insatser inom flertalet politikområden och utgiftsområden samordnas. Särskilt goda kommunikationer och ett gott företagsklimat är av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen. Lönesummor för kvinnor och män utvecklas olika i olika delar av landet, trots i många avseenden likvärdiga förutsättningar. Detsamma gäller förvärvsfrekvens för kvinnor och män. Därför är det viktigt att fortsätta med att stärka arbetet med att påverka de strukturella förutsättningarna för en hållbar regional utveckling. har lämnat revisionsberättelse utan invändning till , dvs. har bedömt att årsredovisningen för i allt väsentligt är rättvisande. I på hållbar tillväxt? (RiR 2005:28) har granskat statens stöd till regional projektverksamhet. Enligt går uppskattningsvis av beviljade medel till projekt med en hög eller viss fokusering på ekonomisk tillväxt. I granskningen har ställt tre frågor: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Är projektverksamheten fokuserad på att uppfylla målen om hållbar tillväxt? I vilken omfattning är näringslivet involverat i projekten? Hur kan kunskapen om den regionala projektverksamheten öka? Vidare har Revisionen frågat sig om verksamheten egentligen bedrivs i programform. anser att det finns skäl för regeringen att överväga att se över utformningen av den regionala projektverksamheten. Enligt rekommendationer kan effektiviteten och måluppfyllelsen öka om regeringen säkerställer att utvärderingar genomförs för att skapa ökad transparens i beslutsfattandet och en tydligare inriktning mot hållbar tillväxt. Dessutom rekommenderas regeringen att ta initiativ till att projekten blir färre och större samt att ge en myndighet i uppdrag att löpande bedriva kontroll av att reglerna efterlevs. Den tidigare regeringens bedömning var att rekommendationer i stort ligger i linje med det arbete som bedrivs för att utveckla den regionala projektverksamheten. Den regionala projektverksamheten är en viktig medfinansiering till de regionala tillväxtprogrammen och EU:s strukturfondsprogram. I princip samtliga medel som beviljats för regional projektverksamhet ingår i de regionala tillväxtprogrammen och EG:s strukturfondsprogram och resultatredovisas i dessa sammanhang. På den tidigare regeringens uppdrag redovisade ITPS förslag på hur politikområdet bör följas upp och utvärderas. De föreslog bl.a. att programlagda utvecklingsprojekt bör utvärderas av de regionala aktörerna och då främst genom generella och processnära uppföljningar och utvärderingar. Det finns enligt ITPS sannolikt en stor spännvidd i hur dessa uppföljningar och utvärderingar bör läggas upp. I några fall är det möjligt med effektutvärderingar, i de allra flesta fall är det svårt att åstadkomma annat än uppföljningar av processer. Enligt den tidigare regeringen krävs det nya angreppssätt när det gäller att följa upp och utvärdera projektverksamheten. Med tanke på projektverksamhetens sektorsövergripande karaktär kan detta åstadkommas inom ramen för en förbättrad modell för uppföljning och utvärdering av Regional utvecklingspolitik som ett tvärsektoriellt område. Statskontoret fick därför i uppdrag av den tidigare regeringen att ta fram ett kunskapsunderlag angående sek- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen kommer att överväga iakttagelser och rekommendationer. Re- geringen har för avsikt att därefter återkomma till om lämpliga åtgärder inom det aktuella området. Alla delar av landet skall bidra till tillväxt och hållbara utveckling. Den regionala utvecklingspolitiken är inriktad mot att skapa tillväxt, en hållbar utveckling och en god servicenivå för kvinnor och män i alla delar av landet. Politikens roll handlar främst om att förutse och förebygga strukturproblem samt att skapa förutsättningar för regional tillväxt och konkurrenskraft. Den långsiktiga tillväxten och välfärden behöver stärkas, inte minst med hänsyn till demografiska utveckling. Åtgärderna inom politikområdet skall ha starkt och tydligt fokus på en långsiktigt hållbar utveckling, vilket skall genomsyra allt utvecklingsarbete. En viktig uppgift för regeringen är att skapa förutsättningar för och ta tillvara den utvecklingskraft som finns på svensk landsbygd. Re- geringen kommer att utarbeta en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. samlade nationella tillväxt är beroende av den tillväxt som skapas lokalt och regionalt. Konkurrenskraftiga regioner och individer är en förutsättning för ett konkurrenskraftigt . Desto fler regioner som har en stark och expansiv ekonomi, desto bättre för hela . Fler ekonomiskt starka regioner gynnar tillväxten även i svagare regioner. Trots att de regionala förutsättningarna för utveckling i är mycket olika är de regionala skillnaderna i levnadsstandard relativt sett små i ett europeiskt perspektiv. De senaste årens utveckling visar emellertid att skillnaderna mellan svenska regioner ökar och framtida utmaning, inom detta område, är att skapa förutsättningar för att alla regioner skall kunna utnyttja sin potential för hållbar tillväxt. Tillväxten skapas på lokal och regional nivå, av människor i företag. Statens viktigaste roll är att skapa goda förutsättningar för en hållbar regio- Statens roll måste bli tydligare och samarbetet mellan myndigheter och lokala och regionala företrädare måste förbättras. I detta sammanhang bör den tvärsektoriella styrningen vidare utvecklas för att åstadkomma en mer effektiv användning av statliga resurser och ge företag och människor i alla delar av landet möjligheter att växa och utvecklas av egen kraft. Staten skall vidare uppmuntra till samarbete, men även till konkurrens, som viktiga drivkrafter för framväxt av kreativa miljöer och dynamiska regioner. Regionalt och lokalt inflytande över beslut ger tillväxt Eftersom förutsättningarna för regional utveckling är olika i landets olika delar är ett tydligt regionalt och lokalt inflytande över utvecklingsarbetet nödvändigt. En hållbar nationell tillväxt är beroende av att alla landets regioner utvecklas väl, utifrån sina förutsättningar. Det är vidare viktigt att en långtgående samverkan mellan människor, företag, kommuner och myndigheter kommer till stånd. Varje region skall ges ansvar och befogenheter som innebär möjligheter att växa utifrån sina egna förutsättningar. Kvinnor och män och företag kan bättre arbeta för att bli framgångsrika och ta tillvara utvecklingskraft och dynamik där de lever och verkar om tillväxtpolitiken anpassas till regionala förutsättningar. Näringslivet, lärosäten och politiker i kommunen och regionen kan då lättare arbeta tillsammans för att utveckla de gemensamma kompetenser som krävs för att klara sig i den globala konkurrensen. Regeringen avser att i detta sammanhang se över hur en bättre användning av resurser kan möjliggöras inom de regionala tillväxtprogrammen. En politik för tillväxt i hela landet måste ges en tydligare fokus på tillväxt. Politiska insatser som inte i första hand främjar näringslivets långsiktiga hållbarhet skall avvecklas. Det lokala och regionala inflytandet över hur statliga medel används i regionalt utvecklingspolitiska sammanhang måste öka. Förvaltningspolitiskt ineffektiva myndighetsstrukturer och onödig centralstyrning skall motverkas. Regionala företrädare bör också i större utsträckning ansvara för de regionala utvecklingsmedel länsstyrelserna, m.fl. förfogar över. Ett starkt inflytande bör ges regionala företrädare avseende användningen av medel från . Vidare bör en stor andel av projekten bedrivas av andra än Ett ökat lokalt och regionalt inflytande över transportsystemet är också eftersträvansvärt. Staten måste vidare ta sitt ansvar för väl fungerande kommunikationer över hela landet. Så skapas konkurrenskraftiga regioner Den regionala utvecklingspolitiken utgår från lokala arbetsmarknadsregioners funktionssätt för att skapa strukturella förutsättningar i såväl gles- och landsbygd, små och medelstora städer som i storstadsområden. Tätorter och gles- och landsbygd ses som sammanlänkade områden. Storstadsområdenas hållbara tillväxt främjas genom insatser inom såväl den regionala utvecklingspolitiken som den nationella storstadspolitiken. Universitet och högskolor, som kan fungera som kraftcentra för förnyelse och dynamik, är viktiga för att främja den regionala utvecklingen. Utvecklingen av infrastrukturen för vuxnas lärande har inneburit ökad tillgänglighet beträffande lärande och kompetensutveckling. Detta är en följd av ökat och fördjupat samarbete mellan olika utbildningsformer samt mellan aktörer och intressenter från flera politikområden. Ge- nom väl utbyggda kommunikationer, såväl IT- infrastruktur som tillgång till infrastruktur i vid bemärkelse, ökar också kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och studera på olika platser. I budgetpropositionen för utgiftsområde 24 Näringsliv framgår det att regeringen avser att vidta en stor mängd åtgärder för att främja utvecklingen av bl.a. fler och växande företag. Dessa åtgärder kommer att vara av stor betydelse för att främja den regionala tillväxten. Därför är det viktigt att även den regionala utvecklingspolitiken skapar förutsättningar för bättre entreprenörskapsklimat och bättre villkor för företag. Befolkningsförändringar, omvandlingen inom livsmedelssektorn samt människors förändrade köpvanor kommer att kräva fortsatta insatser på serviceområdet. Bland annat genom olika insatser för att stärka butiker med stor betydelse för varuförsörjningen men även genom att utveckla nya lösningar för att möta framtida behov och utmaningar. Partnerskapen och programarbetet har lett till ökad kunskap om berörda aktörers villkor, en gemensam bild av utvecklingsförutsättningarna och därigenom en säkrare grund för beslut. En utgångspunkt för framtida arbete bör vara att nuvarande insatser breddas i syfte att öka 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 samordningen mellan kommersiell och offentlig service där så är ändamålsenligt. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering får en större spridning över landet. Det handlar primärt om att noga pröva om nya myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra. En utgångspunkt är att myndigheterna skall kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Regeringen kommer noga att analysera utvärderingar och bl.a. lägga dem till grund för en översyn av hela den regionala utvecklingspolitiken. Den tidigare regeringen har fattat beslut om en nationell strategi för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013. Re- geringen avser att återkomma med överväganden rörande prioriteringar och riktlinjer i den nationella strategin.