prop · GU03130 · 2007-05-30 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2006/07:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 20022006 Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de allmänna pensions- fondernas (AP-fondernas) verksamhet . I redovisningen ingår bl.a. en sammanställning av AP-fondernas årsredovisningar 2006, en utvärdering av fondernas förvaltning och en bedömning av fondernas strategiska beslut i ett något längre perspektiv än . Sammanställningen av AP-fondernas årsredovisningar visar att resultatet för buffertfonderna sammantagna, dvs. FörstaFjärde samt Sjätte , uppgick till 2006. Förutom resultatet påverkades buffertkapitalet av ett positivt nettoinflöde av pensionsavgifter utöver pensionsbetalningar. Det summerade buffertkapitalet uppgick vid årets utgång till , vilket var mer än året innan. Buffertfondernas samlade resultat uttryckt som avkastning var 2006. Den genomsnittliga avkastningen under femårs- perioden 20022006 uppgick till , vilket motsvarar en real avkastning på . FörstaFjärde samt Sjätte redovisade avkastning efter kostnader (procent p.a.) -14,0 -15,4 -12,6 -16,9 -30,9 -15,0 AP-fondernas operativa förvaltning utvärderas över femårsperioden Skr. 2006/07:130 20022006, medan en längre horisont eftersträvas vid utvärdering av styrelsernas strategiska beslut. Som väntat har dessa beslut avgörande betydelse för fondernas långsiktiga avkastning, varför de utgör en allt viktigare komponent i regeringens utvärdering. Buffertfondernas sammantagna avkastning, vilket inkluderar FörstaFjärde samt Sjätte , har bidragit till inkomstpensionssystemets finansiella stabilitet genom att motverka systemets automatiska balansering. Buffertfondernas ackumulerade överskott i förhållande till inkomstindex motsvarade i stort sett pensionssystemets ackumulerade överskott vid utgången av 2006. Inkomstindex är styrande för den årliga uppräkningen av inkomstpensionssystemets övriga tillgångar och skulder, utöver det fonderade kapitalet, och utgör därmed en lägsta norm för att avgöra om fonderna har bidragit till pensionssystemets finansiering. Utan buffertfondernas långsiktiga bidrag hade pensionssystemets automatiska balansering aktiverats vid minst ett tillfälle. En ny analys indikerar dessutom att FörstaFjärde AP-fondernas långsiktiga avkastning varit konkurrenskraftig. I enlighet med regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna sker en granskning av fondernas kostnadseffektivitet. baseras granskningen på FörstaFjärde AP-fondernas aggregerade resultat. Som nämnts indikerar fondernas summerade avkastning att resultaten varit goda, i enlighet med pensionssystemets mål. Däremot har fondernas operativa förvaltning inte uppnått målet för verksamheten . Det är inte säkerställt att fondernas aktiva förvaltning har bidragit positivt efter kostnader på aggregerad nivå , vilket inte hindrar att så kan vara fallet för enskilda fonder. har ett, jämfört med övriga buffertfonder, specialiserat uppdrag att investera i små och medelstora onoterade bolag. såg sig föranlåten att sänka marknadsrisken i förvaltningen av fondens likvida tillgångar som i efterhand framstår som oförmånlig, vilket haft negativ påverkan på fondens långsiktiga avkastning. Sjätte operativa förvaltning har uppnått styrelsens mål på övergripande nivå. Även Sjunde AP-fonden, som ingår i premiepensionssystemet, har deltagit i aktiemarknadernas fleråriga återhämtning, varför den långsiktiga avkastningen översteg både inflationen och riskfria räntan . Sjunde AP-fondens förvaltning av Premiesparfonden och Premievalsfonden har överträffat genomsnittet av valbara fonder i premiepensionssystemet . Sjunde AP-fondens avkastning efter kostnader (procent p.a. -27,0 -30,6 Avkastningen baseras på s.k. NAV-kurser som bygger på en daglig värdering av fondens tillgångar . Bakgrund och marknadsutveckling ................................................... 2.2Utvecklingen på de finansiella marknaderna åren AP-fonderna och ålderspensionssystemet ....................................... Det allmänna ...............................ålderspensionssystemet Sjunde AP - fondens roll i Buffertfondernas ....................................samlade resultat Sammanställning av .........AP-fondernas redovisade resultat 2006 Första AP - fondens resultat Andra AP - fondens resultat Tredje AP - fondens resultat Fjärde AP - fondens resultat Sjunde AP- .............................................................fonden Utvärdering av AP-fondernas ......................................verksamhet Styrning och ........................utvärdering av AP-fonderna 5.2Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondernas Första AP - fondens förvaltning ....................... Andra AP - fondens förvaltning Tredje AP - fondens förvaltning Fjärde AP - fondens förvaltning Utvärdering ...............av Sjunde AP-fondens förvaltning Bilaga 1 Policy för styrning ................och utvärdering av AP-fonderna Bilaga 2 Årsredovisning för Första AP-fonden Bilaga 3 Årsredovisning för Andra AP-fonden Bilaga 4 Årsredovisning för Tredje AP-fonden Årsredovisning för Sjunde AP-fonden Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet De allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna) ingår i ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Detta består i sin tur av ett fördel- ningssystem och av ett premiereservsystem. systemet finansieras i princip av de pensionsavgifter som betalas in löpande, medan premiereservsystemet är fonderat i sin helhet. innebär att utgående pensioner i sin helhet finansieras av fonderade FörstaFjärde samt Sjätte förvaltar buffertkapitalet inom fördelningssystemet och kan därför sägas vara buffertfonder. avgiftstillgången, som i sin tur består av värdet av framtida Buffertfonderna utjämnar svängningar i flödet av pensionsavgifter och pensionsbetalningar och förväntas därutöver bidra till pensionssystemets långsiktiga finansiering. Efter cirka 2010 förväntas vilket då kommer att ställa krav på årliga nettotillskott från Sjunde AP-fonden förvaltar, tillsammans med ett stort antal privata fondförvaltare, det fonderade kapitalet i premiepensionssystemet. FörstaFjärde AP-fonderna fick nya uppdrag 2000 med verkan fr.o.m. Som ett led i reformerna på pensionsområdet har fondernas roll som buffert och långsiktig finansiär av inkomstpensionen renodlats. Fondernas styrelser fastställer mål och riktlinjer för verksamheten på basis av lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) och dess förarbeten (prop. 1999/2000:46). Eftersom reglerna är desamma för de fyra buffertfonderna är de underliggande uppdragen identiska. Fjärde AP-fonderna förvaltar var och en diversifierade globala portföljer som huvudsakligen består av aktier och räntebärande instrument. Den i skrivelsen aktuella perioden 20022006 dominerades i början av fallande aktiekurser, en utveckling som kulminerade , och utmärks därefter av en ihållande återhämtning med generellt stigande aktiekurser Som en följd därav, och i kombination med FörstaFjärde AP-fondernas beslut att hålla fast vid valda placeringsstrategier även när börsoron kulminerade , kan AP-fondernas avkastning nu konstateras vara i linje med pensionssystemets mål. avkastning överstiger både inflationen och inkomstindex som är bestämmande för den årliga uppräkningen av fördelningssystemets övriga tillgångar samt skulder, vilket har bidragit till systemets Sjunde AP-fondens avkastning är positiv i reala termer och överträffar även genomsnittet av valbara fonder inom Eftersom AP-fonderna har bedrivit verksamhet enligt nuvarande regelverk eller mer kan utvärderingen ges en mer långsiktig Resultatet av fondernas operativa förvaltning kan utvärderas över en femårig horisont. Utvärderingen av styrelsernas strategiska beslut bör beakta en så lång historik som möjligt, mot bakgrund av fondernas tas fortsatta steg i den riktningen genom att jämföra FörstaFjärde AP-fondernas långsiktiga avkastning Jämförelsen indikerar att fondernas långsiktiga Skr. 2006/07:130 avkastning totalt sett varit konkurrenskraftig. Fonderna skall överlämna årsredovisning och revisions- berättelse till regeringen. skall därtill lämna en egen utvärdering av fondens förvaltning. Regeringen skall ställa samman fondernas årsredovisningar och utvärdera förvaltningen av fondkapitalet. Fondernas årsredovisningar, regeringens sammanställning och regeringens utvärdering av förvaltningen skall överlämnas till året efter räkenskapsåret. I skrivelsen sammanfattas utvecklingen på de finansiella marknaderna i avsnitt 2. AP-fondernas roll i pensionssystemet och den övergripande utvecklingen under 20022006 beträffande pensionssystemet och buffertfondernas samlade resultat behandlas i avsnitt 3. AP-fondernas resultat sammanfattas på grundval av fondernas årsredovisningar i avsnitt 4. Därefter följer i avsnitt 5 regeringens utvärdering av verksamheten. Regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna återfinns i bilaga 1. AP-fondernas årsredovisningar återfinns i bilagor 2 7. Som vanligt har extern expertis anlitats för att bistå vid utvärderingen. Konsulternas underlag återfinns i bilaga 8. Regeringens utvärdering av AP-fondernas verksamhet sker i två steg. Först utvärderas styrelsernas strategiska beslut, som ofta har störst betydelse för fondkapitalets långsiktiga utveckling. Därefter utvärderas fondernas operativa resultat med utgångspunkt i de mål och riktlinjer som fastställts av styrelserna. Vid utvärderingen av AP-fondernas operativa förvaltningsresultat jämförs portföljernas avkastning med avkastningen på de marknader där fonderna placerat medel. En marknadsvärdering av tillgångarna medför att resultatet kan variera kraftigt som ett resultat av temporära svängningar i marknadspriserna. över tenderar sådana tillfälliga fluktuationer i resultatet att utjämnas. Utvärderingsperioden bör därför sträcka sig . En alltför lång utvärderingsperiod kan dock medföra incitamentsproblem i förvaltningen, varför regeringen funnit att femåriga perioder är en lämplig avvägning. En utvärdering av styrelsernas strategiska beslut måste av naturliga skäl avse . I det sammanhanget kan betraktas som ett minimum. har bedrivit verksamhet sedan utgången av 1996, som FörstaFjärde och Sjunde AP-fonderna har verkat under . Vid en utvärdering måste hänsyn tas till de omvärldsfaktorer och restriktioner som påverkar fondernas avkastning. Även om fondens värde minskat kan förvaltningen av kapitalet ha varit framgångsrik vid en jäm- förelse med relevanta index eller andra förvaltare. En allsidig utvärdering av förvaltningen förutsätter även att den erhållna avkastningen kan relateras till något mått på den risk förvaltningen inneburit. En hög avkastning kan bero på skicklig förvaltning, på ett stort mått av risktagande eller på en kombination av båda. FörstaFjärde samt Sjunde AP-fondernas mål har utformats efter en analys av pensionssystemets åtagande. En sådan analys, varigenom man studerar olika tillgångsportföljer på basis av deras förenlighet med fondens grundläggande uppdrag, kallas ALM-studie (Asset Liability Modelling). Ett viktigt inslag i en sådan studie är valet av antaganden beträffande de olika tillgångsslagens förväntade avkastning och risk på . Andra betydelsefulla inslag är analysen av mål och restriktio- ner på basis av fondernas roll i pensionssystemet samt valet av teknik för att omsätta dessa avkastningsantaganden, mål och restriktioner till en samlad bedömning av förväntad avkastning i förhållande till den risk som placeringarna medför. Sådana analyser har legat till grund för styrelsernas beslut om normalportföljer, dvs. den strategiska portföljstruktur som ligger till grund för fondernas operativa förvaltning. har ett specialiserat uppdrag att placera fondkapitalet i svenska aktier och har därför inga alternativa tillgångsslag att överväga. Utvecklingen på de finansiella marknaderna åren och många tillväxtmarknader (emerging markets) har uppvisat stark tillväxt 20032005, medan länderna i euroområdet hade en mer dämpad utveckling. har dock pendeln svängt genom att bromsat in som tillväxten tilltagit i . Euroområdet växte i den snabbaste takten . Riskpremierna har sjunkigt kraftigt vilket har drivit på avkastningen i det korta perspektivet, som investerare kan förväntas få mindre betalt för att ta på sig risk framåt i tiden. Ränteskillnaden mellan stats- och företagsobligationer har fallit från höga till historiskt låga nivåer. Bland annat har ett ökat förtroende för centralbankernas inflationsmål bidragit till att löptidspremien fallit, dvs. investerare kräver mindre betalt för att köpa långa obligationer eftersom variationen i inflationen bedöms ha minskat. har sannolikt även ökade kapitalflöden från de oljeproducerande länderna bidragit till att pressa obligationsräntorna. Höga oljepriser har bidragit till stora inkomster för de oljeproducerande länderna som i stor utsträckning placerats på den internationella obligationsmarknaden. Dessutom har ett ökat globalt nettosparande och ändrade regler för privat pensionssparande sannolikt bidragit till lägre obligationsräntor, vilket påverkat aktiemarknaderna positivt. Den omfattande börsnedgång som inleddes bröts först i och med mycket starka utveckling. Börserna steg även , men i långsammare takt. Börsuppgången tog ny fart och uppgången höll i sig . Tabell 2.1 Aktiemarknadernas avkastning i lokal valuta 20022006 (procent p.a. -34,7 -29,1 -22,8 -18,6 -19,5 Avkastning inklusive aktieutdelningar, lokal valuta. : SIX portfolio return index, : Europe MSCI gross return index, : MSCI gross return index, : MSCI gross return index, världen: World MSCI gross return index. Källa: EcoWin. Efter toppnoteringarna på börsen inleddes en nedgång som kom att bli både djup och långvarig. En global konjunkturavmattning, skandaler/konkurser i amerikanska företag (och ), Irak- konflikten samt vinstvarningar från ett flertal stora teknikföretag bidrog till börsnedgångarna . vände ut- vecklingen och världens aktiemarknader steg kraftigt. Ljusare konjunkturutsikter, företagens sanerade balansräkningar och senarelagda investeringsplaner bidrog till att företagsvinsterna ökade. Den cykliska återhämtningen i aktiepriserna förstärktes av det låga ränteläget och den allt lägre riskaversionen. Uppblossande konjunkturosäkerhet i samband med stigande oljepriser Skr. 2006/07:130 och en väntad åtstramning av penningpolitiken i bidrog till att börserna utvecklades svagt under första halvan av 2004. började börskurserna stiga igen eftersom marknadsaktörerna bedömde att det inte skulle bli någon avmattning i tillväxten. De goda konjunkturutsikterna avspeglades även i en mycket stark vinsttillväxt i företagen och börsvärderingarna (P/E-talen), som stigit kraftigt , föll tillbaka genom stigande vinster. Figur 2.1 1nternationella börsindex 20022006, nationell valuta (= 100). Oljeprisuppgången, som inletts , tog ytterligare fart utan att detta dämpade börshumöret. Framför allt i och gick börserna starkt. En mycket stark rapportflod, i och den starkaste , bidrog till utvecklingen. Bolagens vinster överträffade förväntningarna och vinstprognoserna reviderades upp successivt. De högre energipriserna fick ingen märkbar effekt på resultaträkningarna. Företagens starka resultat- och vinstutveckling innebar vidare att P/E-talen visade fortsatt rimliga värderingsnivåer, kraftigt stigande börsindex till trots. Att den förväntade avkastningen på alternativa placeringar var fortsatt låg som den internationella konjunkturen utvecklades starkt var viktiga faktorer bakom börsutvecklingen. Stockholmsbörsen, som steg med 2005 och 2006, utvecklades starkare än flertalet börser i jämförbara län- der. Mycket stark produktivitets- och vinsttillväxt i företagen i kombination med låga obligationsräntor och effekterna av kronförsvagning bidrog till den starka börsutvecklingen i . Med en BNP-tillväxt på var ett av de länder som växte snabbast i , som inflationen var fortsatt återhållen och penningpolitiken tydligt expansiv. Stockholmsbörsens genomsnittliga avkastning var hög även i ett femårigt perspektiv (tabell 2.1). Skillnaden blir ännu större om man även tar hänsyn till valutaeffekter (figur 2.2). Figur 2.2 Internationella börsindex 20022006, gemensam valuta; USD (= 100).TPF FPT Den övergripande trenden på obligationsmarknaderna 2005 var fallande räntor. Fallande räntor betyder stigande priser på obligationer och avkastningen på obligationsstocken har därför varit förhållandevis hög i fråga. föll räntorna kraftigt till följd av bl.a. den svaga konjunkturutvecklingen och terrorattackerna i (efter vilka ett flertal av världens centralbanker samordnat sänkte styrräntorna). När de nordamerikanska marknadsräntorna nådde botten var det på en rekordlåg nivå. Trots att Federal Reserve sänkte styrräntan kraftigt fanns det en oro på marknaden för att ekonomi skulle falla in i en deflationsspiral liknade den i , vilket pressade obligationsräntorna världen över. Deflationsoron avtog emellertid och marknadsräntorna steg i såväl som i . Den internationella ränteuppgången fortsatte när det stod klart att Federal Reserve stod i begrepp att börja normalisera penningpolitiken genom att höja styrräntan. Långräntorna i föll dock tillbaka och var så gott som oförändrade sett över . Av- kastningskurvan, som beskriver förhållandet mellan obligationsräntor med olika löptid, blev tydligt flackare i som en följd av stigande korta räntor. Insikten att den , , ännu inte avsåg normalisera penningpolitiken (höja styrräntan) pressade de europeiska obligationsräntorna som därmed föll sett över . Ränteskillnaden mellan statsobligationer och andra typer av obligationer i föll till historiskt låga nivåer , vilket indikerade att investerarnas riskvillighet ökat. 1TP PT Med gemensam valuta menas att de olika börsindexens utveckling normaliseras till samma valuta (dollar) i stället för att mätas i de olika ländernas nationella valutor. kronan stärkts kraftigt gentemot dollarn innebär normaliseringen att Stockholmsbörsen har stigit mer mätt med gemensam valuta (figur 2.2) jämfört med då börsutvecklingen mäts i nationell valuta (figur 2.1). typer av obligationer oavsett kreditbetyg, både företagsobligationer och Skr. 2006/07:130 statsobligationer emitterade i tillväxtekonomier. steg obligationsräntorna i , medan räntenedgången fortsatte i . Svag europeisk konjunkturstatistik och förväntningar om ytterligare räntesänkningar från ECB bidrog till den europeiska räntenedgången. Att räntenedgången var särskilt tydlig i europeiska obligationer med långa löptider förklaras delvis av att nya regelverk för pensionsbolag ökade efterfrågan på långa obligationer. Tabell 2.2 Statsobligationsmarknadernas avkastning 20022006 (procent p.a. -0,2 I lokal valuta. JP index, EMBI Global. Källa: EcoWin. Efter det att de europeiska obligationsräntorna nådde botten har den övergripande räntetrenden varit stigande i . Att såväl ECB som började normalisera penningpolitiken genom att höja styrräntan bidrog till en relativt kraftig ränteuppgång som höll i sig . Internationella obligationsräntor sjönk därefter tillbaka till följd av ökad osäkerhet om konjunkturen i , vilket även påverkade europeiska och svenska obligationsräntor. Nedgången i amerikanska obligationsräntor var dock större än i varför ränteskillnaden mellan och minskade . blev avkastningskurvorna flackare i såväl som i . Europeiska räntor med kortare löptider har stigit i takt med att såväl som ECB höjt styrräntan medan de långa obligationsräntorna fallit. I var 10-årsräntan t.o.m. lägre än obligationsräntor med kort löptid under en stor del av 2006; ett förhållande som historiskt ofta signalerat en annalkande konjunkturnedgång (avkastningskurvan hade negativ lutning). Det är dock osäkert i vilken utsträckning detta förhållande gäller då det finns ett flertal strukturella faktorer som kan förklara de låga långa obligationsräntorna. Här kan, som tidigare nämnts, nya regelverk för pensionssparande, ett ökat förtroende för centralbankernas inflationsmål och ett ökat globalt nettosparande ha bidragit till att obligationsräntor i de längre räntesegmenten pressats. Figur 2.3 Tioåriga obligationsräntor i , och 20022006. Kronan har haft en relativt stabil växelkurs mot euron och en tydlig apprecierande trend mot dollarn. Flera faktorer förklarar att kronan trendmässigt stärkts mot dollarn. , då apprecieringen inleddes, bidrog flera företagsskandaler till ett minskat förtroende för den nordamerikanska kapitalmarknaden. Trenden fortsatte /2004 trots en tydlig förstärkning av USA-konjunkturen. Mycket låga styrräntor i kombination med ökad uppmärksamhet på de stora bytesbalans- och budgetunderskotten i bidrog sannolikt. gynnades kronan av bl.a. överskottet i bytesbalansen och minskad osäkerhet på de finansiella marknaderna. Framför allt fanns det dessutom förväntningar på en åtstramning av penningpolitiken, vilket bidrog till kronförstärkningen. stärktes USA-dollarn kraftigt mot andra valutor, däribland euron och yenen. Orsaker till dollarförstärkningen var en växande räntedifferens mellan och euroområdet samt en fortsatt robust amerikansk tillväxt. I steg korta räntor i takt med att höjde styrräntan. bidrog lägre europeiska obligationsräntor till att räntedifferensen mellan och ökade även på långa löptider. Den relativt sett högre tillväxten i bidrog dessutom till att kapitalinflödet från utländska investerare till nordamerikanska finansiella placeringar och direktinvesteringar ökade , med positiva effekter på dollarn som följd. Valutainflöden på grund av en tillfällig skattelättnad på företagsvinster som återfördes till (under Act), var ytterligare en förklarande faktor till dol- larns styrka. Efter att i slutet på 2004 ha noterats till sin starkaste nivå , försvagades kronan mot samtliga större valutor. En betydande del av kronförsvagningen kan förklaras av det låga ränteläget i jämfört med flertalet andra länder. Nedskruvade förväntningar om den framtida penningpolitiken hade också en betydande effekt på , i takt med att började höja Skr. 2006/07:130 styrräntan och styrränteförväntningarna ökade efter allt starkare svenska tillväxtsiffror, stärktes dock återigen kronan mot såväl dollarn som euron. Vid slutet av 2006 noterades kronan på ungefär samma nivåer som vid inledningen av 2005. Figur 2.4 Kronan mot euron och US-dollarn 20012006. Det reformerade allmänna ålderspensionssystemet trädde i kraft med början den 1 januari 1999.TPF2FPT För att stärka pensionssystemets motståndskraft i samband med den förväntade demografiska utvecklingen bedömdes en reform av det tidigare förmånsbestämda systemet, som omfattade ATP och folkpension, vara nödvändig.TPF3FPT Det äldre pensionssystemet kommer att fasas ut och successivt ersättas av det nya avgiftsbestämda systemet.TPF4FPT Genom att det nya och det äldre systemet verkar parallellt innefattar alltså pensionssystemet utbetalningar enligt både nya och gamla regler. I pensionssystemet finns garantipension, inkomstpension och premiepension enligt de nya reglerna.TPF5FPT benämns den pension som intjänats enligt gamla regler tilläggspension (utbetalningar av tilläggspension väntas fortgå in ). Figur 3.1 Det allmänna ålderspensionssystemet. Avgiften till den allmänna ålderspensionen är fast och uppgår till av pensionsgrundande inkomster (jämte vissa tillkommande ersättningar och belopp). Den förmån som betalas ut från det avgiftsbestämda systemet beror dels på storleken av inbetalade avgifter , dels på den årliga uppräkningen av dessa belopp, som baseras på olika principer i inkomstpensionssystemet respektive premiepensionssystemet. 2TP PT Vissa delar av regelsystemet, bl.a. reglerna för uttag av pension trädde i kraft . 3TP PT ATP-systemet var förmånsbestämt på så sätt att ålderspensionen i princip definierades som av genomsnittlig lön under de 15 åren med de högsta årsinkomsterna. 4TP PT Individer födda tidigare än 1938 omfattas till fullo av det äldre systemet, medan individer födda får hela sin pension beräknad enligt de nya reglerna.