prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. Anläggningstillgångar värderas till anskaffnings- värde med avdrag för ackumulerade avskriv- ningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 3 Statliga bolag redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilaga 3. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete inkl. Summa direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Svenska Övriga skatter på konsumtion och Summa skatt på konsumtion och Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa restförda och övriga skatter Justering till belopp enligt 2006 års Justering till belopp enligt 2006 års Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter och Statens skatteintäkter ökade med jämfört med . Direkta och indirekta skatter på arbete ökade med jämfört med . Därav ökade inkomstskatterna med och arbetsgivaravgifterna med . Ökningarna förklaras framför allt av ökad sysselsättning och högre lönenivåer. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen. , vilket är lägre än 2005. Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen. Jämfört med ökade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hushåll ökade med till följd av ökade kapitalvinster. ökade med på grund företagens ökade vinster. Intäkter från fastighetsskatt minskade marginellt. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med . Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med . De högre intäkterna av mervärdesskatt förklaras i huvudsak av en ökad privat konsumtion. Ökningen förklaras även av en förändrad sammansättning med större andel konsumtion av varaktiga varor, vilket höjer den genomsnittliga skattesatsen. Mervärdesskatt redovisas av och . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med . Beloppet utgör en inomstatlig transaktion, vilket längst ner i tabellen elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet. Intäkter av punktskatter har utvecklats relativt lite, vilket beror på en låg utvecklingstakt för intäkter av energi och koldioxidskatt. Den offentliga sektorns samtliga skatter tas in till staten främst genom och redovisas både i statens resultaträkning och i statsbudgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet utbetalas av staten löpande för att sedan regleras när slutlig taxering fastställs. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på några punkter från den som görs på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den största skillnaden är att ålderspensions- avgiften, som är en del av arbetsgivaravgifterna, bruttoredovisas i resultaträkningen medan avgiften nettoredovisas, dvs. efter överföring till pensionssystemet, på statsbudgeten. En annan väsentlig skillnad mot statsbudgeten är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda elimineras i resultaträkningen. I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen. nettoredovisas denna på statsbud- getens utgiftssida. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämningsavgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbudgeten. resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Vid denna omläggning justerades statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp på statsbudgeten. I resultaträkningen i årsredovis- ningen för staten har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredo- visats, vilket innebär att både skatteintäkter och transfereringar till kommuner är högre än i statsbudgeten . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats taxering och som överensstämmer med motsvarande uppgifter i kapitel 5 Statsbudgetens utfall. Dessa avviker för varje enskilt skatteslag något från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram eftersom de baseras på ett senare taxeringsutfall. Ett par justeringsbelopp (-15,respektive ) har lagts till så att en överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2005. Av skillnaden på högre skatteintäkter jämfört med den beräkning av skatt som gjordes , avser skatt på kapital och inkomstskatter bland Direkta skatter på arbete. Arbetsgivaravgifterna blev marginellt högre, medan Skatt på konsumtion och insatsvaror, främst mervärdesskatt, blev något lägre. Kapitalskatterna avser till största delen skatt på företagsvinster, som blev nära högre. Hushållens kapital- skatter blev högre än beräkningen . Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte definierats som avgifter. I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller har definierats som annan ersättning. Sammantaget ökade avgifter och andra ersättningar . De offentligrättsliga avgifterna ökade med . Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentlig- rättsliga avgifter vilka tas ut i en mängd verksamheter. offentligrättsliga avgifter om- fattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordons- tillverkare, yrkesförare och andra förare. tar ut avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för att bedriva linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort samt för lärare vid och bedrivande av trafikskolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens järnvägs- anläggningar. tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, pass- hantering, nationella och ansökan och prövning av olika ärenden. Luftfartsstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. registrering och övervakning av luftfartyg. Avgifter tas också ut för utfärdande av elevtillstånd, certifikat, behörighetsbevis, tillstånd, auktorisering, övervakning och inspek- tion. Flygbolag som transporterar passagerare från en svensk flygplats betalar en avgift till Luftfartsstyrelsen. Dessutom hanterar Luftfarts- styrelsen en gemensam avgift för säkerhets- kontroll av passagerare och bagage, GAS. Luftfartsstyrelsen startade sin verksamhet efter att två avdelningar, Luft- fartsinspektionen och Luftfart och Samhälle brutits ut från . tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska pro- dukter och vissa andra produkter som med hän- syn till egenskaper eller användning står läke- medel nära. tar ut avgifter för patent- och varumärkesregistreringar. tar ut avgifter för bolagsregistre- ringar. offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedsskapsav- gifter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter, s.k. provningsavgifter. infrastrukturintäkter, som innefattar bl.a. startavgifter, s.k. undervägsav- gifter och passageraravgifter, redovisas som offentligrättsliga avgifter. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. redovisar avgift för elcer- tifikat som offentligrättslig avgift. De avgiftsintäkter som hänförts till uppdrags- verksamhet ökade . Ungefär 200 myndigheter bedriver uppdragsverksamhet. uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom be- drivs konsultverksamhet inom bland annat projektering, byggstyrning av järnvägsanlägg- ningar, tekniska tjänster för underhåll och in- vesteringar, rådgivning m.m. De ökade av- giftsintäkterna på kan främst hänföras till stora entreprenaduppdrag åt kommuner avse- ende järnvägsstationer i anslutning till byggandet av järnvägstunnlar i och . har även en ökning av intäkter av elförsäljning skett. Den största delen av uppdrags- verksamhet består av produktion som omfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätet samt färjeverksamhet. Vidare ingår exempelvis försäljning av informa- tion ur bilregistret. uppdragsverksamhet omfattar försäljning av materiel, utbildning, sålda tjänster samt försäljning av provverksamhet. har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka garan- titagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. Ökningen på avser främst ökade premieintäkter. ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdoms- hem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag skall finan- sieras med avgifter från kommuner. avgiftsbelagda verksamhet består till största delen av ersättning från AP- fonden för administration av inkomstgrundad ålderspension. avgiftsbelagda verksamhet omfattar bl.a. grundläggande geografisk informa- tion och fastighetsinformation. ersätts från AP-fonden för administration av uppbörd av avgifter till ålders- pensionssystemet. bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning. Försvarsmakten har bland annat avgifts- intäkter från extern transport- och verkstads- verksamhet samt intäkter från försäljning av reservmateriel. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten. säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och ut- landsförbindelserna. har dess- utom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag (balans- ansvariga) åtagit sig att planera sin tillförsel av el (produktion och inköp) och sitt uttag (för- brukning) så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redovisas som köpt respektive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultaträkning. Den ekonomiska regleringen baseras till stor del på mark- nadspriset på el vilket varit markant högre. Intäkterna var högre jämfört med föregående år. Intäkter i uppdragsverk- samhet består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser och uthyrning av lokaler. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg. intäkter från uppdrags- verksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Andra myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. universitet och högskolor som får avgiftsintäkter genom att bedriva uppdragsutbildning och uppdrags- forskning. Intäkter avseende andra ersättningar minskade . Den största minskningen avser och beror på lägre förtidsbetalningar av fordringar på andra länder. De andra ersättningar som här redovisas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen omfattar huvudsakligen finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. Dessa skall enligt lagen om arbetslöshetskassor för varje medlem till staten betala en avgift för finansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar. andra ersättningar avser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. minskning av andra ersättningar beror på lägre förtidsbetal- ningar av fordringar på andra länder. andra ersättningar avser ersättningar från framförallt kommunsektorn för utförda arbeten på icke statliga vägar. andra ersättningar avser i huvudsak böter. redovisar ersättning vid försäljning av jordbruksprodukter i offentlig lagring. () redo- visar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan skapas ett återkrav. ökning av andra ersätt- ningar med beror på medel från avslutning av baltiska fonder som inleve- rerats till inkomsttitel. andra ersättningar avser bl.a. böter. - gårdsstöd och djurbidrag - bidrag från regionalfonden - bidrag från socialfonden - bidrag från socialfonden Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive EU-bidrag) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna ökade med nära jämfört med föregående år. Det är främst bidragen från EU som ökat med . redovisar en stor del av bidragen från EU som ökat med . Det är gårdsstöd och djurbidrag som ökat, medan bl.a. miljöstöd minskat något i omfattning. Redovisningen av bidragen från EU är periodiserade dvs. intäkten redovisas under det år den är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar. redovisar intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga samt intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning. Bidragen från universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag, migration och integration mottagarkategori och syfte. inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av Ersättning vid arbetsoförmåga m.m. varav sjuk- och aktivitetsersättning Summa socialförsäkring till hushåll Köp av arbetsmarknadsutb. Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd m.m., migration och Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Summa arbetsmarknadspolitik till företag Livsmedelspolitik, landsbygdspolitik m.m., Energipolitik, ersättning till Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Kammarkollegiet Bostadspolitik, Räntebidrag m.m., Forskningspolitik, Verket för innovationssystem Regionalpolitik m.m., Verket för näringslivsutveckling Transportpolitik, Trafikupphandling, anställningsstöd m.m. till kommuner varav: Lönebidrag och m.m. varav: Maxtaxa i barnomsorgen, Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem, Bidrag till personalförstärkningar i Statligt stöd för utbildning av vuxna Summa transfereringar till kommuner Försök med trängselskatt, BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella Utjämningsbidrag LSS, kommuner, bidrag, Styrelsen för internationellt Allmänna bidrag till kommuner, Bistånd och andra internationella Summa transfereringar till utlandet Allmänna bidrag till kommuner Bidrag motsvarande skuld på Socialförsäkring (Hälso- och sjukvårdspolitik), Bidrag till Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner, utlandet samt ålderspensionssystemet. Hushåll innefattar enskilda personer och ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn. Med socialförsäkring avses i princip trans- fereringar som hanteras av . Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familjepolitik, ersättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och vissa stöd till funktionshindrade. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedelsförmånerna som utbetalas av . De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med , men i förändringen ingår både stora ökningar och minskningar. Transfereringar till hushåll har ökat med eller . Transfereringarna som redovisas här avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Statlig ålderspensionsavgift finns med i statsbudgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. dem som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Överföringarna till och från pensionssystemet nettoredovisas dock under rubriken till ålderspensions- systemet och de tas därför bort från transfereringar till hushåll. Bland transfereringar till hushåll har kostnaderna för socialförsäkringen ökat med netto. ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med eller . Ökningen beror främst på den positiva inkomst- utvecklingen. Inkomstutvecklingen i samhället ligger till grund för ett index som används i ålderspensionssystemet och som styr upp- räkningen av förmånerna inkomstpension och tilläggspension. Kostnaderna för handikappolitik avser främst den statliga assistansersättningen som ökade med eller . Ökningen beror på att antalet ersättningsberättigade och antalet beviljade timmar per person har fortsatt att öka. Dessutom höjs timbeloppet för assistans- ersättningen . Ekonomisk äldrepolitik minskade med främst till följd av en minskning av antalet personer som uppbär garantipension. Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning, efter förra årets trendbrott, fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med eller 2006, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar har fortsatt minska. Aktivitets- och sjukersättningen ökade däremot med eller . Inom området ekonomisk familjepolitik ökade kostnaderna för barnbidragen och barnbidragen höjdes med per barn och månad från . föddes ca 106 000 barn i , vilket är en ökning jämfört med . Inom området har också en rad regeländringar skett vilka bidrar till högre försäkringskostnader. En ytterligare faktor är ökat uttag av föräldra- penningdagar av män, som i genomsnitt har högre sjukpenninggrundande inkomst. Inom området arbetsmarknadspolitik minskade kostnaderna för arbetslöshetsersätt- ning och aktivitetsstöd med till följd av lägre arbetslöshet. Studiestöd inkl. av- och nedskrivningar ökade med . Kostnaden för utbetalda studiestöd ökade , men 2005 gjordes en återföring av reservation för förluster på lånefordringar med bl.a. på grund av lägre ränteläge. Återföringen minskade kostnaderna , medan endast små förändringar har skett av reservationen för förluster. Transfereringar till företag minskade något jämfört med främst till följd av att ersättning till för utebliven produktion vid stängningen av utbetalades . Inom området livsmedelspolitik ökade kostnaderna med . Mest ökade gårdsstöd och djurbidrag. Även kostnaderna för arbetsmarknadspolitik ökade genom att lönebidrag liksom anställnings- stöd båda ökade med . Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . Här ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämningsavgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbudgeten. Föregående år var de kommunala utjämnings- avgifterna . I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdes- skatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomst- sida. I samband med denna omläggning justerades statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompen- sation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statsbudgeten med 2006. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten har den kommunal- ekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i statsbudgeten . Föregående år gjordes en reglering mot- svarande kommunernas skuld på mervärdes- skattekonto i det avskaffade kommunkonto- systemet med som redo- visades som bidrag till kommunerna. Transfereringar till kommuner avseende bidrag till personalförstärkning i förskola ökade med . Bidrag avseende integrationspolitik ökade med till följd av att den tillfälliga asyllagen medfört ökade ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande. Sysselsättningsstöd och anställningsstöd m.m. till kommuner och landsting minskade med . unionen har totalt sett ökat med . Avgiften redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. Den mervärdeskattebaserade avgiften ökade med . Orsaken är att EU- kommissionen justerat beräkningar av medlems- ländernas momsunderlag, vilket resulterat i en högre avgift för . Den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI) minskade med . Det beror främst på att även justerat beräkningarna av medlemsländernas brutto- nationalinkomst (BNI), både och . BNI har visat sig vara mindre relativt övriga länder, vilket innebar en lägre avgift . Tullavgifterna ökade med , vilket beror på en ökad handel och import. Kostnaden för biståndsverksamhet och internationella bidrag genom och ökade med 1,9 respektive . Ökningen är bland annat en följd av att biståndsmålet höjts från av BNI och av förändrade BNI- prognoser. I posten ingår även samarbete med och bidrag till utlandet utöver bistånd. Överföringen av inbetalda pensionsavgifter till ålderspensionssystemets premiepensionsdel ökade med , medan överföringen till AP-fonderna minskade med .