prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Stödet föreslås i denna proposition, bl.a. av administrativa skäl, att läggas om till att bli ett anslagsfinansierat stöd i stället för att lämnas genom kreditering på sökandens skattekonto (se vidare avsnitt 8.1.10). Ett allvarligt hinder för introduktion av alternativa drivmedel i större skala är de höga inhemska produktionskostnaderna jämfört med bensin och diesel. Etanol finns dock också tillgängligt på världsmarknaden. Förutom de insatser som görs för att introducera biodrivmedel på marknaden utgörs regeringens stöd därför främst av forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnaderna. Åtgärder för effektivare energianvändning Regeringen konstaterar att samtliga landets 290 kommuner fortsatt bedriver energirådgivningsverksamhet och att intresset för rådgivningsverksamheten fortsatt är betydande hos allmänheten. Den regionala dimensionen i energiomställningsarbetet har stärkts genom att länsstyrelsernas arbete bl.a. inordnats i en särskild verksamhetsgren i länsstyrelsernas regleringsbrev . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Flera avslutade teknikupphandlingar av energieffektiva produkter visar på lovande resultat. Även förbättrad efterlevnad av kraven på energimärkningen av olika slag av hushållsapparater visar på att energieffektivitetsaspekterna fått ökat genomslag i handeln. lämnar en rapport med en analys av förutsättningarna för s.k. vita certifikat för att främja ökad energieffektivitet. Rapporten utgör ett underlag inför ställningstaganden kring förutsättningarna för ett sådant kompletterande styrmedel i . Regeringen konstaterar att EU-samarbetet fortsätter att i hög utsträckning påverka utformningen av åtgärderna för att främja en effektivare energianvändning. genomförs EG- direktiven om byggnaders energiprestanda och det s.k. kraftvärmedirektivet. Genomförandearbetet avseende EG-direktivet (2005/32/EG) om ekodesignkrav på energianvändande produkter och direktivet om energitjänster och effektiv slutanvändning av energi (2006/32/EG) pågår. Regeringen avser återkomma med förslag till genomförande av direktiven i . Utifrån den remissbehandling som skett av kommissionens grönbok om energieffektivisering som presenterades förväntas kommissionen lägga fram förslag till en ny handlingsplan för ytterligare åtgärder för ökad energieffektivitet inom EU. Åtgärder för att öka den förnybara elproduktionen m.m. Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154, bet. 2005/05:NU17, rskr. 2005/06:361). I propositionen framhölls att systemet effektiviseras och renodlas elcertifikatsystemet, så att systemets ändamål förstärks och konsumenternas ställning förbättras. Bland annat ökas ambitionsnivån till förnybar el till 2016 jämfört med nivå som systemet förlängs fram till utgången av 2030. Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk av (prop. 2005/06:143, bet. 2005/06:, rskr. 2005/06:). Vindkraft bör enligt propositionen ges högre 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 prioritet än vad som är fallet. I syfte att underlätta för etablering av vindkraft föreslås i denna proposition ett särskilt ekonomiskt stöd till översiktsplanering för de kommuner som genom aktiva planeringsinsatser utvecklar förutsättningarna för en utbyggnad av vindkraftsanläggningar (se vidare avsnitt 8.1.9). Den tidigare regeringen har tillsatt fyra regionala vindkraftsamordnare med uppgift att skapa förbättrade förutsättningar för vindkraften så att utbyggnadstakten kan öka. Ett långsiktigt uthålligt energisystem Verksamheten kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet har präglats av väsentligt förändrade förutsättningar. Efter att det långsiktiga programmet 1998 2004 löpt ut har arbetat för att kunna genomföra en tydligare prioritering av insatserna. Till följd av de väsentligt minskade anslagen har finansieringen till stor del inriktats på kompletterande och begränsade stöd för att kunna slutföra påbörjade projekt och forskarutbildningar och endast i liten utsträckning på långsiktiga och strategiska initiativ. Genom beslut om statsbudget har anslagen till forskning, utveckling och demonstration på energiområdet förstärkts och uppgår till sammanlagt . har myndigheten i enlighet regleringsbrevets uppdrag arbetat med utvecklingen av operativa delmål, mätbara mål och indikatorer, samt med konkretisering och tillämpning av kriterier för prioritering av insatserna. Detta uppdrag redovisades genom rapporten för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet, kriterier för prioritering, förslag till prioriterad verksamhet samt indikatorer för att mäta måluppfyllelse (dnr. M2005/5782/E). Slutbetänkandet från den s.k. LångEn- utredningen, EFUD en del i omställningen av energisystemet (SOU 2003:80) har tillsammans med energimyndighetens rapportering inom legat till grund för den propositionen om Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) som den tidigare regeringen överlämnade till . såväl en analys av tidigare insatser som förslag till förändringar. Genom beslut antogs riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Verksamheten förutsätts präglas av en ökad fokusering och koncentration av resurserna samt en ökad ambitionsnivå vad gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter som kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som ekonomiska tillväxt. Både omställningen av energisystemet och de insatser och uppgifter som är förknippade med uppbyggande av kunskap och utveckling av teknik för framtidens energisystem är av långsiktig karaktär. Verksamheten kommer därför att ges långsiktiga förutsättningar och hanteras som övriga forskningsanslag i statsbudgeten. Regelbunden uppföljning och oberoende utvärderingar skall genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål. Genom tydliga och uppföljningsbara mål säkerställs att resurserna för de statliga insatserna för att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem används på bästa sätt. Det övergripande målet för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. har ansvaret att utifrån dessa övergripande mål utforma insatserna. Verksamheten kommer fortsättningsvis att byggas upp med utgångspunkt i programmets mål och kriterier och inte vara låst till enskilda utpekade tekniker. Balans bör eftersträvas mellan insatser för energitillförsel och effektivare energianvändning. Uppföljning och återrapportering av insatserna baseras på en uppsättning indikatorer och resultatmått som vidareutvecklas successivt. Regelbundna oberoende utvärderingar av verksamhetens kvalitet och relevans samt synteser och analyser av uppnådda resultat bidrar till såväl resultatspridning som planering och styrning av insatserna. Ambitionsnivån höjs när det gäller att omsätta resultaten från forskning, utveckling och demonstration i produkter och tjänster. ges ett särskilt ansvar för att idéer och projekt på energiområdet som bedöms ha kommersiell potential ges ett sådant stöd att de- ras marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Insatserna inom energiområdet för riskkapitalförsörjningen i tidiga kommersiella faser bör förstärkas såväl organisatoriskt som finansiellt, utöver de insatser som Industrifonden genomför. Den tidigare regeringen har gett uppdraget att i samråd med och utreda hur sådana insatser kan utformas. En samrådsgrupp tillskapas vid för att säkerställa att innovativa förslag kan bedömas på ett rättvisande sätt ur såväl affärsmässigt som energimässigt perspektiv. Mot bakgrund av det ökade behovet av aktivt strategiarbete och en starkare samordning för de långsiktiga energipolitiska insatserna som helhet stärks övergripande roll och ansvar, som samverkan med andra forskningsfinansierande myndigheter vidareutvecklas. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ingår som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. och insatser har gett betydelsefulla erfarenheter, och i praktiken visat att det finns stora samhällsekonomiska vinster med internationellt samarbete mot klimatpåverkan. Tillämpning av mekanismerna medger för Kyotoprotokollets parter för given kostnad väsentligt mer långtgående åtaganden och åtgärder mot klimatförändringar än annars. De energipolitiskt motiverade internationella klimatåtgärderna har avsevärt fördröjts av den oklarhet som länge rått kring det internationella regelverket för projektredovisning och tillgodoräknande av utsläppsminskningar. Dessa problem är i huvudsak lösta. En viktig stimulans för det internationella klimatsamarbetet enligt Kyotoprotokollet är genomförandet av EU:s direktiv om utsläppshandel och kopplingen av projektmekanismerna till EU:s handelssystem. De osäkra utsikterna för framtida klimatåtaganden och konsekvenserna av denna ovisshet för internationell utsläppshandel och projekt har kommit i förgrunden. Sådana åtaganden är en förutsättning för en stabil och långsiktigt hållbar klimatsamverkan och internationell utsläpps- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Ett stort antal utvecklingsländer ser med betydande förväntningar på ett ökande inflöde av resurser för minskad klimpåverkan och hållbar utveckling från industriländerna som ett komplement till utvecklingsbiståndet. Klimatkonventionens sekretariat har angivet att mekanismerna skulle kunna innebära ett resursflöde från industriländer till utvecklingsländer på , till stor del förenat med överföring av hållbar energiteknik. Institutionella förberedelser har vidtagits för att administrera och granska projekt i mer än femtio utvecklingsländer. Avsaknaden av en överenskommelse om fortsättning av åtaganden enligt Kyotoprotokollet efter 2012 verkar dock som en starkt återhållande faktor på framför allt flödet av företagsfinansierade projekt. Klimatkonventionens parter har ännu inte kunnat enas om åtaganden . En mycket utbredd uppfattning bland såväl industrisom utvecklingsländer är dock att projektmekanismerna är centrala element för att få till stånd åtgärder i en bredare krats av länder. Nationellt begränsade åtgärder är, inte minst av kostnadseffektivitetsskäl, otillräckliga för att tillräckligt verkningsfullt motverka klimatförändringar. Därför är det viktigt att även de svenska internationella insatserna fortsätter och överbrygger den period av osäkerhet om framtida klimatåtaganden som förestår. Multilaterala initiativ för att överbrygga den rådande globala osäkerheten och utveckla projektmekanismerna i riktning mot ökad kvalitet, rättvisa och hållbar utveckling diskuteras nu inom bl.a. och FN: s utvecklingsprogram UNDP. bidrag som föregångare och pionjärland tilldrar sig intresse när sådana initiativ förbereds. Sådana multilaterala insatser kan bryta den koncentration till ett litet antal värdländer som råder. De kan också bidra till att de s.k. millenniemålen uppfylls. Föredömliga statliga insatser bilateralt och multilateralt medverkar till att förutsägbara och pålitliga processer och rutiner etableras för projektmekanismerna. skall genomföra nya projekt i detta syfte. Myndigheten skall också inom ramen för sitt uppdrag som nationell expertmyndighet på området bistå svenska företag vilka efter hand förutsätts ta ett allt större ansvar för tillämpning av de projektbaserade mekanismerna inom ramen för den europeiska utsläppshandeln. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det fortsatta arbetet med att utveckla mekanismerna bör även utgå från de betingelser som ges av länkningen av projektmekanismerna till den kommande utsläppshandeln inom det utvidgade EU. Vidgade aktiviteter rörande mekanismen för en ren utveckling och gemensamt genomförande är en viktig förutsättning för att engagera utvecklingsländerna och i en fortsatt internationell klimatsamverkan bortom . Utsläppshandelsdirektivet förutser även möjligheten av en koppling till andra system för handel med utsläppsrätter. En utveckling av mekanismerna i sådan riktning kan avsevärt förbättra systemets funktion. Inom ramen för anslaget bör även bidra till det internationella samarbetet när det gäller att utveckla och utvidga mekanismernas funktion. Fortsatta insatser kan utöver utsläppsminskningar även bidra till internationell spridning av svensk energi- och miljöteknik och skapa en vidare marknad för svenska företag på området. De svenska insatserna kan också bidra till att ge de mycket omfattande investeringarna i energiförsörjning i fattiga länder en inriktning mot förnybar energi och energieffektivisering. En målmedveten satsning på forskning, i nära samarbete med andra länder och den internationella forskarvärlden, behövs för att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning. Fokus måste vara på energilösningar som är miljömässigt gynnsamma, som kan förväntas bli kommersiellt gångbara, och på områden där har förutsättningar att vara internationellt konkurrenskraftigt. Inga forskningsområden skall uteslutas på politiska grunder. Avgörande för möjligheterna att få fram ny teknik är också att det sker en konstruktiv samverkan mellan staten, industrin och forskarvärlden och att stor hänsyn tas till vad som sker i forskarvärlden. En strategi för den tillämpade forskningen måste innehålla en prioritering av ett fåtal forskningsfält med tydliga mål och konkreta planer från grundläggande forskning till implementering inom varje fält. måste grundforskningen på energiområdet vara stark. Regeringens satsningar på forskning och teknikutveckling, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb och miljönytta i . I och med riksdagsbeslutet om propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347) antogs riktlinjer för de fortsatta satsningarna på forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet. Ambitionsnivån bör enligt propositionen höjas när det gäller att omsätta resultaten från forskning, utveckling och demonstration i produkter och tjänster. Energiforskning bör vidare bedrivas på ett sätt som motsvarar övrig forskningspolitik med en samlad utvärdering . Regeringen avser återkomma med förslag till och finansiering av en s.k. klimatmiljard för klimatrelaterad energiforskning och utveckling samt investeringsstöd. Satsningen syftar till att skapa tillväxt, nya jobb och miljönytta i . beslutade i enlighet med förslaget i propositionen Förnybar el med gröna certifikat 2005/06:154, bet. 2005/06:NU17, rskr. 2005/06:361) att öka ambitionsnivån i elcertifikatsystemet till förnybar el till 2016 års nivå. Elcertifikatsystemet förlängdes till utgången av 2030. Regeringen föreslår i denna proposition att småskalig vattenkraft även efter 2012 skall berättiga till elcertifikat. För att stimulera till en fortsatt positiv utveckling av vindkraften har ett antal kompletterande åtgärder införts. I och med beslut om propositionen Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk (prop. 2005/06:143, bet. 2005/06:NU21, rskr. 2005/06:362) lades riktlinjer fast för det fortsatta särskilda stödet för marknadsintroduktion av vindkraft för perioden 20082012. I denna proposition föreslås också ett särskilt ekonomiskt stöd till översiktsplanering för de kommuner som genom aktiva planeringsinsatser utvecklar förutsättningarna för en påskyndad utbyggnad av vindkraftsanläggningar för åren 20072008. Regeringen avser genomföra en översyn av incitamenten för energieffektivisering såväl inom industrin som hos hushållen. Energisparande åtgärder skall främjas i svensk industri och ett energieffektiviseringsprogram genomföras i det svenska bostadsbeståndet. Utbyggnaden av kraftvärme skall stimuleras. Regeringen avser återkomma med förslag och finansiering av dessa Regeringens förslag om frysta taxeringsvärden för fastigheter innebär bland annat att energibesparande åtgärder inte höjer fastighetsskatten. Avsikten är att den statliga fastighetskatten på småhus och hyreshus skall avskaffas och ersättas med en låg fastighetsrelaterad avgift. Fordon som upphandlas offentligt skall som regel vara miljöbilar, med undantag för fordon med krav på vissa prestanda eller där miljöalternativ saknas. Regeringen avser återkomma vad gäller en miljöbilspremie i form av skattesubvention för privatpersoner som köper nya miljöbilar för att ge incitament till bränslesnåla bilar och fordon med miljövänliga bränslen. Regeringen avser återkomma med förslag och finansiering av denna åtgärd. Syftet med åtgärderna för effektivare energianvändning är att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Detta görs genom informations- och kunskapsspridning, i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 samarbete mellan , regional och central nivå, samt genom att stimulera till miljöanpassad produktutveckling. I och med beslutet om propositionen Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365) införs ett system för energideklaration för byggnader stegvis fr.o.m. . Genom energideklarationerna ges information om byggnadens energiprestanda och förslag till kostnadseffektiva energieffektiviseringsåtgärder lämnas. De energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatserna genomförs i enlighet med de riktlinjer som fastställdes av 1997 och 2002. En begränsning av utsläppen av växthusgaser bör karaktäriseras av kostnadseffektiva insatser såväl nationellt som internationellt. Internationellt samarbete är nödvändigt för att effektivt och uthålligt motverka klimatförändringar. In- satser på energiområdet är avgörande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 8.1 Anslagsutveckling 35:1 : Förvaltningskostnader 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 201 742 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 201 791 tkr prisnivå. Anslaget är avsett att finansiera förvaltningskostnader. är central förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. I förvaltningskostnaderna ingår även verksamhet. Myndighetens beredskapsverksamhet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket var lägre än anslagsnivån. Anslagssparandet förklaras bl.a. av att någon anslagskredit ej tilldelades under som en utgiftsbegränsande åtgärd. ställdes även av anslagsmedlen till regeringens disposition. I enlighet med vad som regeringen aviserade i Budgetpropositionen drogs dessa medel in . Därtill finansierar sina kostnader för planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen genom de s.k. programanknutna kostnaderna, som belastar anslagen för de olika åtgärderna inom de energipolitiska programmen. De programanknutna kostnaderna har ökat i takt med att verksamhetsvolymen ökat. Tabell 8.2 Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna vid (35:1/A2) Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.3 Offentligrättslig verksamhet vid (som inte får disponerar avgifter för tillsyn enligt naturgaslagen (2005:403). Vidare disponerar avgifter för elanvändare som registrerar sig för att frivil- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ligt hantera kvotplikten enligt lagen (2003:113) om elcertifikat, vilket emellertid upphör då kvotplikten flyttas till elleverantören. disponerar även avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter avseende kontoföring för de som frivilligt ansluter sig till handelssystemet. De offentligrättsliga avgiftsintäkterna som inte får disponeras avser främst kvotpliktsavgifter enligt lagen (2003:113) om elcertifikat samt lagringsavgifter enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol. Tabell 8.4 Uppdragsverksamhet vid (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppdragsverksamhet avser främst mindre analysuppdrag beställda av andra myndigheter samt viss handläggning av ansökningar inom klimatinvesteringsprogrammen (KLIMP). bedrivs även viss test- och provningsverksamhet vid som överförts från vari ingår viss uppdragsverksamhet. Anslaget minskas med för att finansiera utvecklingen av e-legiti- mationer och vissa infratjänster i offentlig förvaltning. Regeringen föreslår att ett motsvarande belopp överförs till utgiftsområde 2 anslaget 1:14 För att finansiera de nya arbetsuppgifterna vid avseende kommersialisering av ny energiteknik i enlighet med riktlinjerna i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) tillförs som anslaget 35:5 Energiforskning minskar med samma belopp. Regeringen föreslår att anslås . ner kronor och beräknas . Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2007 2009, för Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 8.1.235:2 Insatser för effektivare energianvändning Tabell 8.6 Anslagsutveckling 35:2 Insatser för effektivare 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget avser bidrag för energirådgivning, utbildning av och information till energirådgivare samt stöd till regionala energikontor och utvecklingsinsatser för länsstyrelsernas energiomställningsarbete. Anslaget avser även insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, vissa utredningsinsatser samt utbildning om energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för provning, märkning och certifiering av energianvändande utrustning. Vidare får anslaget användas för administrationskostnader knutna till det särskilda stödet för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus. Utfallet uppgick till , vilket var lägre än anslagsnivån. omfattades anslaget av utgiftsbegränsningar som medförde att anslags- sparande ej kunde utbetalas. An- slagssparandet förklaras till stor del av beslutade men ännu ej utbetalade bidrag. I syfte att finansiera administrationskostnader för stödet för konvertering från oljeuppvärmningssystem bör anslaget ökas med . Från anslaget bör överföras tidigare beräknade resurser om för att finansiera administrationskostnader för stödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus till anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme. Regeringen föreslår att anslås . Tabell 8.7 Härledning av anslagsnivån 2007 2009, för 35:2 Insatser för effektivare energianvändning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 8.1.335:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion Tabell 8.8 Anslagsutveckling 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget avser bidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 teknik på marknaden samt kompletterande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. För att täcka in alla led i detta arbete ges även kompletterande stöd för marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, t.ex. för expansion av fjärrvärmenäten. Anslaget får även användas för informations-, utvecklings- och demonstrationsinsatser avseende konvertering mellan olika system för uppvärmning.