prop · GU03107 · 2007-03-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2006/07:107 Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnar regeringen förslag och bedömningar i fråga om ändringar i reglerna för tillträde till högre utbildning. Ändringarna innebär bl.a. att reglerna för grundläggande behörighet blir likvärdiga för alla sökande oavsett skolform. Godkända betyg i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik skall krävas för att uppfylla kraven på grundläggande behörighet. Universitet och högskolor får större frihet att själva bestämma vilka urvalsgrunder som skall tillämpas vid tillträde till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare. Urvalsgruppen för sökande med resultat från högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet tas bort. Sökande kan få meritpoäng för betyg i fördjupningskurser i språk och matematik samt för betyg i gymnasiekurser som är relevanta för avsedd högskoleutbildning. Vidare föreslås en ändring i högskolelagen som innebär att en anpassning görs till följd av införandet av en ny utbildnings- och examensstruktur. Regeringen redovisar även sina ställningstaganden när det gäller beslutet om inplacering av lärarexamen i den nya utbildnings- och examensstrukturen. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2007:000) om ändring i högskolelagen (1992:1434) ................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Regler för tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå .......... Översikt över ..............................nuvarande bestämmelser Sökande med slutbetyg från Sökande med samlat betygsdokument från Regeln om grundläggande behörighet på grund av ålder och arbetslivserfarenhet Meritvärdering av lokala kurser Ändring i högskolelagen till följd av en ny utbildnings- och 8.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)....................................................................... 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (2007:000) om ändring i högskolelagen (1992:1434) ............................... Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Förslag till ändrade regler för tillträde till högre utbildning (dnr U2007/1587/UH).......................................... Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Förslag till ändring i högskolelagen (dnr U2007/1587/UH)................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2.lag om ändring i lagen (2007:000) om ändring i högskolelagen (1992:1434), dels godkänner vad regeringen föreslår om 3.grundläggande behörighet på grund av slutbetyg (avsnitt 5.3.1), 4.grundläggande behörighet på grund av ålder, arbetslivserfarenhet och kunskaper i svenska och engelska (avsnitt 5.3.3), 5.urvalsgrunder och platsfördelning (avsnitt 5.4.1), 6.att tidigare ställningstagande om meritämnen inte längre skall gälla (avsnitt 5.5.1). Om det inte längre finns förutsättningar enligt 11 § andra stycket första meningen att utfärda en viss examen, skall anmoda högskolan att avhjälpa bristerna. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 11 a § högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. 11 a §1 Om det inte längre finns förutsättningar enligt 11 § andra stycket första meningen att utfärda en generell examen i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning eller en yrkesexamen, skall anmoda högskolan att avhjälpa bristerna. Finns bristerna helt eller till väsentlig del kvar som sägs i första stycket, får regeringen besluta att högskolan inte längre får utfärda en sådan examen som bristerna avser. Regeringen får meddela föreskrifter om att någon annan myndighet får besluta om detta. Om det meddelas ett beslut om att en högskola inte längre får utfärda en examen, får dock högskolan också därefter utfärda examen för de studenter som har påbörjat sin utbildning vid den högskolan före beslutet. Detta gäller dock bara om utbildningen omfattar ett program eller en kurs som kan leda fram till en sådan examen som beslutet avser. Frågor som avses i andra stycket skall avgöras av regeringen, om de avser . Därvid får regeringen ta hänsyn också till om det i ett rikstäckande perspektiv finns ett allmänt intresse av att examina får utfärdas vid . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:173. Förslag till lag om ändring i lagen (2007:000) om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 11 a § högskolelagen (1992:1434) i stället för dess lydelse lagen (2007:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Om det inte längre finns Om det inte längre finns förutsättningar enligt 11 § andra förutsättningar enligt 11 § andra stycket första meningen att utfärda stycket första meningen att utfärda en generell examen i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning eller en yrkesexamen, Finns bristerna helt eller till väsentlig del kvar som sägs i första stycket, får regeringen besluta att högskolan inte längre får utfärda en sådan examen som bristerna avser. Regeringen får meddela föreskrifter om att någon annan myndighet får besluta om detta. Om det meddelas ett beslut om att en högskola inte längre får utfärda en examen, får dock högskolan också därefter utfärda examen för de studenter som har påbörjat sin utbildning vid den högskolan före beslutet. Detta gäller dock bara om utbildningen omfattar ett program eller en kurs som kan leda fram till en sådan examen som beslutet avser. Frågor som avses i andra stycket skall avgöras av regeringen, om de avser eller Försvarshögskolan. Därvid får regeringen ta hänsyn också till om det i ett rikstäckande perspektiv finns ett allmänt intresse av att examina får utfärdas vid respektive Försvarshögskolan. Ärendet och dess beredning () har det utarbetats promemorior om förslag till ändrade regler för tillträde till högre utbildning (dnr U2007/1587/UH) och förslag om ändring i högskolelagen (dnr U2007/1587/UH). Promemoriorna har remissbehandlats. Förteckningar över remissinstanserna finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. En remissammanställning avseende båda promemoriorna finns tillgänglig i (dnr U2007/1587/UH). Kvaliteten i den högre utbildningen är central för att skall kunna vara en konkurrenskraftig utbildningsnation i en globaliserad värld. Att studera vid högskolan är en krävande uppgift. Friheten att själv lägga upp studierna är stor, liksom ansvaret för det egna lärandet. Det är därför viktigt att de blivande studenterna har tillräckliga kunskaper och färdigheter för högre studier, så att de kan tillgodogöra sig studierna och fullfölja dem genom att avlägga en examen. Studenternas motivation är av avgörande betydelse för framgångsrika studier. Om studenterna har otillräckliga förkunskaper för högskolestudier, riskerar det att leda till sämre kvalitet i den högre utbildningen, förlängda studietider, ökade kostnader och ytterst kanske studieavbrott med olyckliga konsekvenser för både den enskilde och samhället. Därför är det viktigt att tillträdesreglerna sänder rätt signaler. För att kvaliteten i den högre utbildningen skall kunna höjas och förutsättningarna för framgångsrika studier förbättras är det således viktigt att alla studenter som antas till högre utbildning har goda förutsättningar att tillgodogöra sig och genomgå utbildningen med godkända studieresultat, inte minst för att resurserna skall komma fler till del. i ljuset av kraven på hög kvalitet och god effektivitet behöver följaktligen behörighetskraven skärpas. Utgångspunkten är att kraven på behörighet skall vara likvärdiga oavsett om en sökande kommer från gymnasieskolan eller från gymnasial vuxenutbildning eller har inhämtat motsvarande kunskaper genom annan utbildning eller genom yrkeserfarenhet. Regeringen vill slå vakt om principen att alla som har nödvändiga förkunskaper skall vara behöriga att söka till högskolan. Förkunskapskraven bör vara så enkla, tydliga och likvärdiga som möjligt. Det är viktigt att äldre personer med yrkeserfarenhet kan studera vid universitet och högskolor, inte minst eftersom en heterogen studentgrupp kan vara positivt. Den högre utbildningen är en del av det livslånga lärandet. Vuxenutbildningen måste därför ge människor utan avslutad gymnasieskola möjligheter att komplettera sin utbildning. Regeringen avser också att återkomma i frågan rörande hur vuxna skall tillförsäkras möjlighet till vuxenutbildning på gymnasial nivå. De som söker till högskolan direkt efter avslutad gymnasieutbildning skall dock inte missgynnas. Därför bör inte ålder premieras vid tillträde till högre utbildning. De som skaffat sig utbildning och förkunskaper på annat sätt än genom gymnasieskolan eller vuxenutbildningen, skall kunna få sina kunskaper validerade när de söker till högre utbildning. De som har kunskaper och erfarenheter som dokumenteras på annat sätt än genom betyg, kan antas inom ramen för de av högskolorna bestämda urvalsgrunderna. Dagens gymnasieskola bygger på att eleverna själva i viss utsträckning skall kunna välja vilka gymnasiekurser de vill läsa. har utformningen av tillträdesreglerna till högre utbildning varit sådan att det lönat sig för eleverna att välja gymnasiekurser som kräver mindre arbete framför sådana som kräver en högre arbetsinsats. På så sätt har eleverna optimerat sina chanser att antas till önskad högskoleutbildning. Regeringen anser att tillträdesreglerna skall ge tydliga signaler till elever i gymnasieskolan om att det skall löna sig att välja ämnen och fördjupningskurser som ger en gedigen grund för högskolestudier och Prop. 2006/07:107 som är relevanta för att den sökande på ett gott sätt skall lyckas genomföra den sökta utbildningen. Bestämmelserna om meritämnen bör därför enligt regeringens bedömning ändras. 5Regler för tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå Med anledning av propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) och tillkännagivanden om särskild behörighet, urval och meritämnen beslutade den dåvarande regeringen om nya regler för tillträde till högre utbildning genom förordningarna (2006:1053 och 2006:1054) om ändring i högskoleförordningen. De nya reglerna om tillträde skall tillämpas inför antagningen till dels , dels . De ändringar som gäller för antagningen innebär att 7 kap. högskoleförordningen har fått en ny struktur, delvis som en följd av att den högre utbildningen delas in i tre nivåer: grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Reglerna för tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå har ändrats i huvudsak i fråga om urval. Vidare har regler för tillträde till avancerad nivå och forskarnivå förts in i kapitlet. De tillträdesregler som gäller för antagning avser nya bestämmelser om såväl grundläggande som särskild behörighet och om meritvärdering i fråga om utbildning som påbörjas på grundnivå. beslutade att tidigare beslutade förändringar av gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen som var avsedda att tillämpas på gymnasial utbildning som påbörjas efter skulle utgå (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:UbU3, rskr. 2006/07:8). Beslutet innebär bl.a. att införandet av ämnesbetyg, gymnasieexamen, gymnasiearbete och historia som kärnämne har återkallats. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar (dir. 2007:8). Utgångspunkten för uppdraget är att gymnasieskolan får tre huvudsakliga inriktningar: en studieförberedande, en yrkesförberedande och en lärlingsutbildning. Uppdraget skall redovisas . I denna proposition föreslås och görs bedömningar i fråga om ändringar i reglerna för tillträde till högre utbildning. Dessa förslag och bedömningar medför ändringar både av de regler som har trätt i kraft och av de regler som skall träda i kraft . Vidare görs nödvändiga justeringar mot bakgrund av att gymnasiereformen 2007 har återkallats. Översikt över nuvarande bestämmelser Av 1 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildning på grundnivå väsentligen skall bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella eller specialutformade program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen får dock enligt samma paragraf medge undantag när det gäller konstnärlig utbildning. Enligt 4 kap. 2 § nämnda lag avgör den högskola som anordnar en utbildning vilka behörighetsvillkor som skall gälla för att bli antagen till utbildningen, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om inte alla behöriga sökande kan tas emot till en utbildning, skall urval göras bland de sökande (4 kap. 3 § högskolelagen). I högskoleförordningen (1993:100) finns ytterligare bestämmelser om behörighet och urval. Utöver de regler för tillträde som regleras i 7 kap. högskoleförordningen finns även bestämmelser om tillträde i 5 kap. förordningen (1993:221) för . För att bli antagen till högre utbildning krävs att sökanden uppfyller kraven på grundläggande behörighet och dessutom den särskilda behörighet som kan vara föreskriven. Den grundläggande behörigheten är gemensam för all högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och finns reglerad i 7 kap. 57 och 24 §§ högskoleförordningen (1993:100). Grundläggande behörighet kan uppnås på olika sätt. Enligt 7 kap. 5 § nämnda förordning gäller följande. Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå har den som 1.fått slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan och har lägst betyget Godkänt på kurser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program, 2.fått slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning eller fått samlat betygsdokument från gymnasial vuxenutbildning och har lägst betyget Godkänt på kurser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för ett slutbetyg, 3.har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar kraven i 1 eller 2, 4.är bosatt i , , eller och där är behörig till högre utbildning, eller 5.genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. I 7 kap. 7 § högskoleförordningen (1993:100) finns en regel, den s.k. 25:4-regeln, som innebär att den anses ha grundläggande behörighet som 1.fyller senast under det kalenderår då utbildningen börjar, 2.har arbetat under sammanlagt före det kalenderhalvår då utbildningen börjar eller på något annat sätt har förvärvat motsvarande erfarenhet, och 3.har kunskaper i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk och engelska som motsvarar ett fullföljt nationellt program i gymnasieskolan. 5.3.1Sökande med slutbetyg från gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning Regeringens förslag: Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå har den som fått slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan och har lägst betyget Godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng inklusive lägst betyget Godkänt i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik, eller fått slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning och har lägst betyget Godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng inklusive lägst betyget Godkänt i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. Förslaget i promemorian Förslag till ändrade regler för tillträde till högre utbildning: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: I princip samtliga av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget att kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik skall ingå i de krav som ställs på grundläggande behörighet. Myndigheten för skolutveckling stödjer tanken att det är viktigt att inte tillåta för låga förkunskapskrav för tillträde till högre utbildning. Att i dessa ämnen ha tillräckliga och adekvata kunskaper och färdigheter är enligt myndigheten angeläget för att studenter skall kunna tillgodogöra sig högskolestudier och avlägga examen. tillstyrker och anser att det ter sig synnerligen märkligt utifrån universitetens och högskolornas krav att ett godkänt resultat från kärnämneskurserna i svenska och engelska inte är ett behörighetskrav. Kommuner och Landsting ställer sig positiv till förslaget om krav på godkänt i de angivna kärnämnena för behörighet till högskolan men uttrycker viss oro för att förslaget kan innebära att elever i gymnasieskolan som inte väljer rätt från början eller som väljer att gå ett yrkesinriktat program kan få svårt att uppnå grundläggande behörighet. anser att förslaget inte harmonierar med i fråga om gymnasieexamen och anser därför att frågan behöver beredas ytterligare. Några instanser tycker att även krav på godkänt resultat i projektarbetet bör ställas för Ett fåtal instanser menar att det inte bör Prop. 2006/07:107 ställas krav på godkänt betyg i matematik för grundläggande behörighet. Skälen för regeringens förslag Konsekvenser av nuvarande bestämmelser Goda kunskaper från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning är en förutsättning för att kunna tillgodogöra sig en högskoleutbildning. Dagens bestämmelser innebär att en sökande från gymnasieskolan kan ha betyget Icke godkänt i kurser som omfattar 250 gymnasiepoäng eller ha reducerat program med en reduktion motsvarande 250 gymnasiepoäng. Kärnämneskurserna i svenska eller svenska som andraspråk omfattar 200 gymnasiepoäng, kärnämneskursen i engelska omfattar 100 gymnasiepoäng och kärnämneskursen i matematik omfattar 100 gymnasiepoäng. En elev kan således vara underkänd i något eller några av kärnämneskurserna i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik men ändå uppfylla kraven på grundläggande behörighet. En ny rapport (Icke godkänd i gymnasieskolan godkänd i högskolan? 2007:1 R) visar att studenter som har påbörjat en högskoleutbildning och som inte har godkända betyg i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik från gymnasieskolan avlägger färre högskolepoäng än de studenter som är godkända i nämnda ämnen. Även om de studenter som saknar godkända betyg i nämnda kärnämneskurser är förhållandevis få till antalet innebär detta att studierna förlängs på grund av att studenterna halkar efter i sina studier redan från början. Studenterna får alltså inte en korrekt signal om vad som krävs för att studera på högskolan. Till ett antal utbildningar krävs enbart grundläggande behörighet för att antas. Dessutom antas de flesta behöriga sökande utan urval på grund av att många utbildningar har ett större antal platser än antal behöriga sökande. Mot denna bakgrund är det viktigt att inte tillåta för låga förkunskapskrav för tillträde till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Genom att ange relevanta krav kan sannolikheten för avhopp och studiemisslyckanden minskas och nya studenter kan få en bra inledning på sina högskolestudier. Godkända betyg i kärnämneskurserna i svenska, engelska och matematik Att genomgå högskoleutbildning är en krävande uppgift. Friheten att själv lägga upp sina studier är större än i gymnasieskolan. Det innebär att studenternas ansvar för kunskapsinhämtning är större. Det är därför viktigt att presumtiva studenter har tillräckliga och relevanta kunskaper och färdigheter för högskolestudier så att de kan tillgodogöra sig utbildningen och avsluta den med en examen. För att höja kvaliteten i den högre utbildningen och förbättra förutsättningarna för enskilda att klara sina studier föreslår regeringen att behörighetskraven till utbildning som påbörjas på grundnivå skall skärpas. För att tas emot på ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan krävs lägst betyget Godkänt i svenska, engelska och matematik från . Det är rimligt att motsvarande princip tillämpas vid tillträde till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. För att uppnå kraven på grundläggande behörighet skall enligt regeringens förslag en elev ha ett slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan och ha fått lägst betyget Godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng inklusive lägst betyget Godkänt i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. Motsvarande krav på lägst betyget Godkänt i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik för att uppnå grundläggande behörighet föreslås ställas även på sökande med slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning. Goda kunskaper i kärnämneskurserna svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik är centrala för att en student skall kunna tillgodogöra sig högskoleutbildning. Högre utbildning förutsätter bl.a. att studenten på ett självständigt och aktivt sätt skall kunna tillgodogöra sig och förstå akademisk litteratur på såväl svenska som engelska och omsätta kunskaperna i praktiskt eller teoretiskt handlande. Goda kunskaper i matematik har allmänt sett betydelse för studenternas förmåga till problemlösning och logiskt tänkande. Kännedom om grundläggande matematiska begrepp är dessutom av vikt för att kunna tolka och förstå statistik, tabeller och diagram. För flertalet högskoleutbildningar tillkommer även krav på särskild behörighet. En skärpning av kraven på den grundläggande behörigheten innebär att de särskilda behörighetskraven kan renodlas. Bl.a. , Falu kommun och framhåller att förslaget kan missgynna dyslektiker, dyskalkyliker och personer med utländsk bakgrund. Några instanser, som t.ex. , är kritiska till att krav på matematik skall ingå i den grundläggande behörigheten. Regeringen vill här understryka att nuvarande bestämmelser i 7 kap. 3 § högskoleförordningen medger undantag från behörighetsvillkoren, om det finns särskilda skäl. Undantag från något eller några behörighetsvillkor skall göras, om en sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Sökande som saknar godkänt betyg i exempelvis kärnämneskursen engelska kan således få dispens från kravet i engelska under förutsättning att såväl studielitteratur som undervisning sker på svenska. På motsvarande sätt kan undantag göras för kärnämneskurserna i svenska eller svenska som andraspråk och matematik. Några remissinstanser, t.ex. , har framhållit att krav på godkänt betyg i projektarbetet också bör ingå i den grundläggande behörigheten. Som tidigare redovisats har gymnasiereformen 2007 återkallats. Det innebär bl.a. att det gymnasiearbete som skulle ersätta dagens projektarbete inte införs. Den utredare som skall se över gymnasieskolan har i uppdrag att bl.a. lämna förslag till hur det framtida projektarbetet skall se ut (dir. 2007:8). Regeringen vill inte föregripa utredarens arbete i denna del genom att redan nu införa krav på godkänt betyg i projektarbetet i den grundläggande behörigheten. I övrigt menar regeringen dock att förslag om att skärpa kraven på grundläggande behörighet inte står i strid med Prop. 2006/07:107 det uppdrag som getts. I likhet med och flera andra remissinstanser anser regeringen att förslaget har ett mycket betydelsefullt signalvärde för presumtiva sökande om vad som krävs för att kunna tillgodogöra sig högre utbildning. De studenter som antas kommer att stå bättre rustade för högskolestudier, vilket får en positiv inverkan på högskoleutbildning. Regeringen avser att i samband med kommande förändringar av gymnasieskolan tillförsäkra alla elever en garanterad möjlighet att läsa kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå.