prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — God jordbrukshävd tillämpas på och betesmark och innebär att lantbrukaren skall sköta marken på ett hållbart sätt. Från är medlemsstaterna skyldiga att tillhandahålla viss jordbruksrådgivning. Rådgivningen skall syfta till att underlätta för lantbrukarna att uppfylla tvärvillkoren. Det är frivilligt för lantbrukarna att delta. Jordbrukare som får mer än i stödbelopp kommer att få ett avdrag, s.k. modulering, om av det gårdsstödbelopp som överstiger . En del av det frikopplade stödet, ca , har avsatts till det s.k. nationella kuvertet. Genom det nationella kuvertet kan jordbrukare få för kvalitets- och marknadsföringsåtgärder för förbättring av kvaliteten hos livsmedel och jordbruksprodukter samt för organisering och deltagande i jordbruksutställningar och livsmedelsmässor inom EU. Dessutom kan brukare ansöka om stöd om de är anslutna till system för kvalitetscertifiering inom primärproduktionen, t.ex. ekologisk produktion och Svenskt Sigill. Regeringen avser att se över tillämpningen av det nationella kuvertet. Reformen av EU:s jordbrukspolitik innebar att jordbruksstöden till stor del har frikopplats från produktionen. Det medför en väsentlig förändring av grunderna för jordbruksföretagens ekonomi. Det övergripande syftet med att frikoppla produktionen är att öka möjligheterna för jordbrukarna att producera det som konsumenterna efterfrågar. En frikopplad produktion leder också till att bl.a. produktionsmedelsskatter och lagstiftning får större relativ tyngd vid beslut om fortsatt produktion och vid beslut om nyinvesteringar inom jordbruket. På den tidigare regeringens uppdrag slutförde en mätning av de administrativa kostnaderna för svensk jordbruks-, skogsbruks- och fiskelagstiftning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 i rapporten kostnader på jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet (R2006:02). Den administrativa kostnaden på jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet beräknas uppgå till ca , varav jordbrukets andel är ca . Den största delen av de administrativa kostnaderna är kopplade till företagens löpande administration såsom dokumentation, rapportering och registrering. genomför även en mätning av företagens administrativa kostnader till följd av bl.a. livsmedelslagstiftningen. Skatten på dieselolja, miljöklass 1, som används i jordbruket, skogsbruket och vattenbruket sänktes fr.o.m. . Sänkningen med per liter års nivå innebär ca brutto och netto i minskade kostnader för jordbruket och skogsbruket. Stormen som drog in över framför allt påverkade även jordbruksnäringen negativt. införde undantag för drabbade markägare vad gäller gårdsstödet. De markägare som sökte gårdsstöd men som inte haft möjlighet att röja sina marker från stormfällda träd orsakade av stormen drabbades inte av sanktioner . Under politikområdet Skogspolitik lämnas en närmare beskrivning av effekter orsakade av stormen. infördes det nya gårdsstödssystemet i . Detta innebar betydande förändringar av jordbrukarstödadministrationen. Kopplat till gårdsstödet är de nya tvärvillkoren. är samordnande myndighet för tvärvillkoren. Kontroller av att tvärvillkoren uppfylls görs av , länsstyrelserna och kommunerna. Det är en ny verksamhet för kommunerna att vidarerapportera sina kontrollresultat. Det saknas ännu ett utvecklat IT-stöd för att kommunerna på ett effektivt sätt skall kunna rapportera sina resultat till länsstyrelserna och . Som en följd av revision av arealbaserade direktstöd för stödåren 20022004 har kommissionen aviserat att det kan bli aktuellt med sanktioner. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Europeiska kommissionen har ännu inte lämnat sitt ställningstagande efter sin revision av djurbidrag. Den jordbruksrådgivning som är kopplad till gårdstödet kommer att ingå i det nya Miljö- och landsbygdsprogrammet. Genom detta kan rådgivningen samordnas med andra utbildningsinsatser som en medfinansiering från EU kan erhållas för åtgärden. I samband med europeiska kommissionens kommande översyn av regelverket för tvärvillkor kommer aktivt att delta i arbetet i syfte att uppnå förenklingar. genomförde en kartläggning av tillsynsverksamheten inom verkets ansvarsområden. Kartläggningen visade på olikheter vad avser hur tillsynen organiseras och bedrivs samt på ett antal förbättringsmöjligheter. Beslut om ny organisation för operativ tillsyn har tagits . Syftet är att säkerställa en effektiv och rättssäker tillsyn med god kvalitet och med respekt för enskilda näringsidkare. beslutade EU:s jordbruksministrar om en reform av marknadsordningen för socker. Påtryckningarna för en reform har varit stora från handelspartners och som en följd av WTO-panelen om EU:s sockerregim. WTO-panelen slog fast att EU:s export av C-socker, dvs. socker som produceras utanför kvot i EU, är att betrakta som olaglig. Dessutom ansåg panelen att återexporten av AVS-socker, dvs. socker som importerats från vissa länder i , och Stilla havsregionen, inte kan räknas bort från WTO-taket för export. Reformen innebär bl.a. en sänkning av sockerpriset och en prissänkning på betor . Odlarna kompenseras till för prissänkningen på betor. Sockerbetsarealerna blev ersättningsberättigade redan i samband med införandet av gårdsstödet 2005. Därför kommer en del av kompensationen för prissänkningen som motsvarar den mängd stöd som dessa arealer erhöll då att räknas av från den totala mäng- den kompensation och regionaliseras i respektive region för att de svenska betodlarna inte skall kompenseras dubbelt. Av den resterande kompensationen kommer betodlare i region 1 att få av kompensationen som ett tilläggsbelopp på sina stödrättigheter. De resterande regionaliseras och kommer att utgöra ett tillskott på grundbeloppet på stödrättigheterna för alla jordbrukare i regionerna 4 och 5. I de övriga regionerna kommer betodlarna att få av kompensationen medan de övriga regionaliseras i regionerna 4 och 5. Reformen innehåller även ett omstruktureringsprogram vars syfte är att minska produktionen av socker i EU. Programmet ger möjlighet till stöd till sockerindustri som väljer att avsäga sig hela eller delar av sin produktionskvot. I kommer att avsäga sig ca () av produktionskvot och lägga ned sockerbruket i . Det totala stödet till nedläggningen kommer att uppgå till ca . Den tidigare regeringen har beslutat att , vilket motsvarar ca , skall fördelas till de betodlare och maskinentreprenörer som berörs av nedläggningen. Den tidigare regeringen har även bestämt vilka eventuella ytterligare sociala och miljömässiga villkor som måste uppfylla för att få stödet. Vid nedläggningen av sockerbruket i kommer inte några ytterligare sociala villkor att ställas utöver vad som föreskrivs av svensk lag. har bildat en arbetsgrupp med uppgift att mildra konsekvenserna för de arbetstagare som står utan anställning vid avtalsperiodens slut. I avtalet ingår dessutom flera åtgärder som skall underlätta för arbetstagarna att söka nya anställningar. Som ytterligare miljömässigt villkor kommer att bli skyldigt att riva byggnader som inte kommer att användas till andra verksamheter och återställa marken till byggbart skick. Som en del av den nationella omstruktureringen kommer ett särskilt stöd till diversifieringsåtgärder i regioner som påverkats av sockerreformen att betalas ut. Stödet motsvarar för del ca . Därutöver skall ett stöd på högst beviljas i till direkt och indirekt fördel för sockerbetsodlare på och som upphör med sockerproduktion som en del av den nationella omstruktureringen. SJV tillsammans med berörda intressenter har tagit fram förslag till lämpliga åtgärder för dessa två stöd. Med dessa förslag som grund avser regeringen fatta beslut om omstruktureringsplanen . Europeiska kommissionen förväntas lämna förslag till reformering av EU:s marknadsordning för frukt och grönsaker . För att reformera denna sektor har behandlat en rapport över situationen i sektorn. Ytterligare konsultationer har skett mellan kommissionen och medlemsstaterna . har i detta arbete förordat en genomgripande reform i syfte att marknadsanpassa sektorn och minska utgifterna för EU:s budget. EU har en separat reglering för bananmarknaden. EU hade i WTO 2001 förbundit sig att ändra sin importregim genom att ersätta den med en tullösning . Den tidigare regeringen har alltsedan EU-inträdet arbetat för ett avskaffande av alla tullkvoter på bananer, för att få en mer marknadsanpassad sektor med lägre priser på bananer. fick tillsammans med ett antal medlemsstater kommissionen att till en viss del sänka sitt bud till /ton i tull gentemot tredje land med undantag av en tullfri importkvot för AVS-länderna (f.d. kolonier till några av EU:s medlemsstater). röstade dock emot kommissionens slutliga förslag. Rådet förväntas fatta beslut om reform av marknadsordningen för bananer . Inom EU pågår arbete med att reformera EU:s reglering för vin. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande till rådet och parlamentet om den kommande reformen av sektorn. Meddelandet skall tjäna som underlag inför det kommande förslaget till förordning som förväntas presenteras . I förarbetet till en reform har den tidigare regeringen arbetat för en genomgripande reformering för att marknadsanpassa sektorn och minska budgetutgifterna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 svarar för de olika typer av verksamheter som genomförs för att kontrollera sundhetsläget i landet och spridningen av skadegörare samt för kvalitetskontrollen av färska frukter och grönsaker. /06 avvecklades Statens utsädeskontroll och och deras verksamheter överfördes till . Arbetet inom EU som bedrivs i rådsarbetsgrupper och i kommittéer på kommissionsnivå består i huvudsak av regelbunden revidering av regelverken och framtagning av nya rättsakter. För växtskyddsområdets del initieras behovet av nya rättsakter av bl.a. påvisad förekomst av nya skadegörare eller till följd av nya handelsvägar. På sortområdet bedrivs arbetet inom EU till största delen i EG:s växtsortmyndighet (CPVO). På växtskyddsområdet har tagit upp förhandlingar med EU rörande förfalskade sundhetscertifikat och förekomst av skadegörare som är förbjudna enligt ryska importbestämmelser. reagerade genom att temporärt införa importförbud på växter och växtprodukter från vissa EU-länder, dock inte . Ett memorandum mellan och EU utväxlades innehållande vissa nya EU-gemen- samma villkor för utformningen av sundhetscertifikaten i syfte att försvåra förfalskning och missbruk. hävde sina importförbud men har åter belagt en medlemsstat med ett importförbud på växter och växtprodukter. Förhandlingar med har därför återupptagits och i denna förhandlingsomgång ligger fokus mer på växtskyddskontrollens funktion inom ramen för EU:s inre marknad. Medlemsstaterna är fortlöpande involverade i förhandlingsarbetet. Vidare diskuteras inom ramen för EU-arbetet ett förslag till ett moderniserat bekämpningsdirektiv mot potatisens cystnematoder. Arbete pågår med att ta fram en reviderad utrotningsplan för tallvedsnematoden. Mot bakgrund av strävandena inom EU att åstadkomma bättre lagstiftning överlag har initiativ tagits till en allmän revidering av lagstiftningen på utsädesområdet. Medlemsstaterna har ombetts komma in med förslag till förbättringar. Arbetet innehåller både kortsiktiga och mer långsiktiga moment. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 pågår vidare inom ramen för EU för att göra det möjligt att saluföra utsäde av äldre sorter. Alla nödvändiga verktyg för att starta implementeringen av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser i FAO:s ram är nu på plats. Beslutet fattades i och är en konkretisering av vad som stadgas i det internationella fördraget . Avtalet har betydelse för att uppfylla millenniemålen, bekämpa hunger och trygga livsmedelssäkerheten. EU och den europeiska regionen har deltagit intensivt i förberedelsearbetet inför beslutet. har ett aktivt engagemang för frågan om växtgenetiska resurser och manifesterade detta genom att finansiera och arrangera en extra i om den mest centrala frågan, det standardiserade materialöverföringsavtalet. På nordiskt plan finns ett mycket aktivt samarbete genom Nordiska genbanken i inom ramen för . Arbetet har fortgått enligt planerna . Nationellt har arbetet gått vidare inom ramen för Programmet för odlad mångfald (POM). Programmet har pågått och arbetar genom ett brett sammansatt programråd som leds av . samordnar programmets aktiviteter. En stor del av insatserna inom verksamhetsområdet bedrivs inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP) medan andra delar är nationellt reglerade. GFP sätter ramar för uttag av vissa kvoterade fiskarter medan bl.a. kust- och inlandsfisket, fritidsfisket och fiskevården i huvudsak regleras nationellt. Tabell 5.3 Insatser under verksamhetsområde Fiske Inrättande av förvaltnings- och åter- hämtningsplaner, fastställande av TAC:er, effortregleringar, regleringar av ex.vis redskap, minimimått och geogra- fiska områden, förstärkning av ICES Fiskevård länsvisa fiskevårdsinsatser, habitatrestaurering, utsättningar av fisk, utvecklingsåtgärder. Regleringar om yrkesfiskarens rapporte- ringsskyldigheter m.m. för att under- lätta kontrollen av att fiskereglering- samordning och finansiering för att Ekonomiskt stöd inom ramen för strukturprogrammen, förvaltning av Förvaltningen av fiskresurserna sker genom olika regleringar och åtgärder. En vanliga åtgärd är att begränsa fångstuttaget. Tekniska regleringar är också vanligt förekommande liksom fastställande av minimimått för den fisk som fångas. I och med reformen av GFP 2002 blev också fastställandet av fleråriga förvaltnings- och återhämtningsplaner för olika bestånd en av huvudåtgärderna för EU:s fiskeriförvaltning. En viktig komponent som kan ingå i dessa planer är begränsning av fiskeansträngningen. Det finns bl.a. infört i återhämtningsplanen för torsk i . Vid ministerrådsmötet antogs en ytterligare minskning av antalet dagar i då det är tillåtet att fiska med redskap som kan fånga torsk och en allmän uppstramning av de regler som gäller under stoppet för det riktade torskfisket. Vidare beslöts också att begränsningar skall gälla för fisket i tre viktiga lekområden. höjdes fiskekvoterna för de västra och östra torskbestånden i . har ett förslag till långsiktig förvaltningsplan gällande torsk i presenterats av kommissionen. Vad gäller fastslogs vid decemberrådet 2005 bl.a. en sänkning av TACTF2FT för torsk medan det för dagar till sjöss blev en sänkning på mellan . För vissa andra bestånd kunde TAC:erna, med stöd av den vetenskapliga rådgivningen, höjas. Detta gällde bl.a. havskräfta och skarpsill. De årliga förhandlingarna mellan och blev framgångsrika ur svensk synvinkel. De resulterade i fyra avtal som bl.a. innebär rätt för svenska fartyg att fiska makrill i norska vatten, transiträttigheter genom för svenska fisktransporter, fördelning av fiskerättigheter samt en långsiktig förvaltningsplan avseende blåvitling. Ett bilateralt fiskeavtal mellan och har slutits. Avtalet bibehåller och moderniserar den nu avskaffade för (IBSFC) regelverk och förväntas träda i kraft . Även det nya avtalet mellan och avseende fiske respektive annat samarbete bedöms kunna träda i kraft /07 då nuvarande avtal löper ut. Det nya avtalet tillgodoser delar av kritiken mot det gamla fiskeavtalet, vars ersättning var väsentligt högre än värdet av fiskerättigheterna, genom att separera EU:s köp av fiskerättigheter från övrigt samarbete. har varit mer aktiv i vissa förhandlingar om partnerskapsavtal, dvs. EU:s avtal om fiske i tredjelandsvatten. Även om svenskt fiske i stort sett inte bedrivs i dessa vatten har särskilt bevakat förhandlingarna med vissa för att försäkra genomförandet av en hållbar fiskeripolitik i enlighet med GFP:s mål. har ansett att den gemensamma finansieringen av fiskeavtal med tredje land skall upphöra. Detta bör finansieras av fiskenäringen. kom den europeiska kommissionen med ett förslag till en ny rådsförordning om återhämtning av beståndet av europeisk ål. Förslaget innebär att varje medlemsland skall upprätta en nationell förvaltningsplan för ål som skall godkännas av kommissionen. Förhandlingarna kommer att fortsätta även . 2T T TAC (Total Allowable Catch) översätts till totala tillåtna 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Förvaltningen av lax i bedrivs enligt den internationella Aktionsplanen för laxen i (, SAP), där målsättningen är att uppnå av den potentiella produktionen av vild lax . Då IBSFC har upphört arbetar för att SAP skall fortgå inom den gemensamma fiskeripolitiken. Med koppling till SAP har fått i uppdrag att göra en översyn av behovet av åtgärder för att ytterligare förbättra uppvandringen av vildlax och havsöring och produktionen av smolt i de svenska laxälvarna. kan också vidta nationella åtgärder som syftar till en mer hållbar fiskeriförvaltning. Som underlag för det har i uppdrag att bl.a. analysera effekterna av fredningsområden. Analyserna visar att dessa fredningsformer ger positiva effekter på bestånden inom områdena. På nationell nivå har, inom ramen för miljömålsarbetet, tagit beslutet att införa ett fiskefritt område som omfattar vattnen runt . Fiskeförbudet trädde i kraft och effekterna skall utvärderas fram till utgången av 2010. Fredningsområden infördes även i med syfte att förbättra bestånden av och sik. Inom ramen för hölls ett ministermöte i om sjöfartens och fiskets miljöpåverkan. är ett politiskt samarbete med syfte att skydda och förbättra miljö. Arbetet i de sex nationella samförvaltningsprojekt har fortgått . Dessa har identifierats i syfte att stärka samarbetet mellan fiskare, forskare och myndigheter såväl regionalt som nationellt. innebär en utökad dialog mellan staten och brukarna, samt mellan brukarna, om förvaltningen av den lokala/regionala resursen. Samförvaltningsinitiativen har fungerat som kontaktorgan i olika specifika frågor såsom skyddade områden och effortreglering. Genom beslut av skrivelsen, (skr. 2005/06:171) Vissa fiskepolitiska frågor tydliggjordes ansvar till att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 omfatta all fiskerikontroll som inte åligger någon annan myndighet att utföra. skall vidare överta ansvaret för landnings- och kvalitetskontrollen. Verket fick dessutom ett övergripande ansvar för uppföljning av sådan fisketillsyn som bedrivs av länsstyrelser och fisketillsynsmän. utrustades ett utökat antal fartyg med satellitövervakningssystem, VMS (). har nya fisketillstånd för vissa fisken i och samt reglering av särskilda landningshamnar för torskfisket i och förhandsanmälningar införts. Genom en ökad VMS-användning och de nämnda regleringarna har förutsättningar skapats för såväl förbättrad dokumentation som för uppföljning av fiskets regelefterlevnad samt bättre nyttjande av fiskemöjligheter eftersom fisket kan hållas öppet längre. Genom det europeiska forskningsprojektet har deltagit i arbetet med en elektronisk loggbok. Projektet löpte till . har, tillsammans med , inrättat ett gemensamt Fiskerikompetenscenter (FKC) där personal från båda myndigheterna arbetar i gemensamma lokaler. FCK förväntas få viktig roll i att stärka och effektivisera fiskerikontrollen och fördjupa samarbetet mellan och . Den samverkande enheten bearbetar och analyserar uppgifter från fisket, följer upp och planerar det riskanalyserade arbetet. Centret fungerar också som kontrapunkt mot näringen och andra aktörer inom fiskerikontrollen. EU:s kontrollmyndighet inrättades . En myndighetschef har tillsatts och finns representerad i myndighetens styrelse. Strukturstöd till fiskerinäringen har under innevarande programperiod, 20002006, lämnats inom ramen för tre program i : Mål 1 , Mål 1 Södra skogslänsregionen samt Strukturstöd till fiskerinäringen utanför mål 1-områden. I de båda mål 1-programmen ingår fisket som en del i de sektorsövergripande programmen. Arbetet med programmen har varit fokuserat på att uppnå en hög nyttjandenivå, både vad gäller fattade beslut och utbetalade medel. Detta har skett bl.a. genom riktade informationsinsatser och genom ett utvecklat samarbete mellan länsstyrelserna och . har fattat beslut om omföringar i programmet för att tillgodose efterfrågan och utvecklingsbehovet inom näringen. Förhandlingar avseende ett nytt regelverk för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn, Europeiska fiskerifonden (EFF), avslutades i och med ministerrådsmötet . I enlighet med GFP-reformen skall strukturåtgärderna inte bidra till en ökad fiskeansträngning utan främja en hållbar balans mellan fiskekapacitet och dess fiskemöjligheter. Förordningen innebär bl.a. förändringar med en tydligare fokusering på resursbevarande- och miljöfrågorna. De medel som respektive medlemsstat tilldelas från fiskerifonden skall finansieras med en lika stor del nationell offentlig medfinansiering. Förberedelser inför kommande programperiod pågår. Ett nytt inslag i programarbetet är arbetet med en nationell strategisk plan. Planen skall inte bara täcka de traditionella aspekterna av finansiellt stöd utan också omfatta alla faktorer som påverkar sektorn. I detta arbete har deltagit och en extern omvärldsanalys har genomförts. har överlämnat ett utkast till som genomfört en hearing med berörda intressenter. FAO:s insatser för en hållbar fiskeriförvaltning omfattar bl.a. internationella riktlinjer för miljömärkning samt ett handlingsprogram mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Utvärdering av fiskeripolitiska reformer samt globalisering inom fiskesektorn är nya inslag på arbetsprogram. Inom ramen för GFP fortsätter att tillse att EU:s avtal om köp av fiskerättigheter från uppfyller målen om biologisk, ekonomisk och social hållbarhet. Inom ICES driver frågan om en förstärkning av den vetenskapliga rådgivningen. har regionala rådgivande nämnder för det pelagiska fisket i Nordostatlanten, en för nordvästliga vatten samt en för , inrättats. har den regionala rådgivande nämnden för inklusive och , inrättats. Syftet med de regionala rådgivande nämnderna är att öka delaktigheten i beslut för fiskare och andra berörda. Detta skall göra det möjligt för alla vederbörande parter att ta sin del av ansvaret i de olika aspekterna av förvaltningen av det fiske som berör dem. Genom att det nu finns ett regelverk inom vilket dessa nämnder kan bildas har ytterligare ett steg tagits mot ett stärkt samråd med fiskerinäringen och andra berörda intressenter. Inrättandet av nämnderna har lett till nya arbetsformer samt till kunskapsspridning mellan aktörer och organisationer. På den tidigare regeringens uppdrag slutförde en mätning av de administrativa kostnaderna för svensk jordbruks-, skogsbruks- och fiskelagstiftning. Arbetet utmynnade i rapporten kostnader på jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet (R2006:02). Se vidare under avsnitt 5.8.1 Jordbrukets konkurrenskraft. har utredningen finansiering (SOU 2005:76) lämnats till den tidigare regeringen. Utredningen bereds inom . 5.5.1.3 Säker och bra mat överlämnade sitt betänkande Sanktionsavgift i stället för straff områdena livsmedel, foder och djurskydd (SOU 2006:58) till regeringen. Regeringen gav i uppdrag att utreda frågor om livsmedelshygienisk kompetens inom livsmedelsområdet. redovisade detta uppdrag . innehåller bl.a. krav på dokumenterad utbildning för den som yrkesmässigt handhar livsmedel. Mot bakgrund av det underlag till handlingsplan för goda matvanor, som och sammanställt på den tidigare regeringens uppdrag, har fått i uppdrag att ta fram råd om maten i skola och förskola, på 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 arbetsplatsen samt att utveckla sin information om goda matvanor. Beredskapsbegreppet har en större vidd än tidigare och tonvikten förskjuts alltmera mot fredstida kriser. Det civila försvaret är den verksamhet som ett flertal aktörer bedriver i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga att hantera kriser vid ett väpnat angrepp. Mål för verksamhetsområdet försvar är att värna om civilbefolkningen, säkerhetsställa de viktigaste samhällsfunktionerna och att bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld.