prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen i andra stycket motsvarar till viss del bestämmelserna i 7 § förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor. Enligt denna fastställs dock det högsta antalet årselevplatser som får ligga grund för beräkningen av statsbidraget. Den föreslagna bestämmelsen innebär i stället att bidragsrätten skall fastställas för ett visst högsta antal i folkbokförda elever. Bestämmelsen kommenteras ytterligare i avsnittet ovan under rubriken om rätt till bidrag. I tredje stycket finns bestämmelser om när en ansökan skall lämnas in för att skolan skall förklaras berättigad till bidrag. Ytterligare föreskrifter enligt bemyndigandet om ansökan och ansökningsförfarandet kan t.ex. innebära bestämmelser om vilka uppgifter en ansökan skall innehålla och vilka yttranden som skall inhämtas när ansökan behandlas. I första stycket 1 anges som en alternativ förutsättning att kommunen får särskilt statsbidrag för eleven. Med detta avses sådant statsbidrag som utgår till kommunen för vidare- befordran till den internationella skolan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av tredje stycket. Begreppen i första stycket 2 a för är bosatt i och i första stycket 2 b andra skäl har här samma betydelse som i 5 § första stycket. Regleringen innebär vidare enligt första stycket 2 c att bidragsrätt också föreligger för en elev som omfattas av ett medgivande från regeringen enligt 5 § tredje stycket. Ett sådant medgivande kan vara begränsat till ett visst antal elever (se vidare prop. 1995/96:200 s. 60). Av andra stycket framgår att bidraget för de aktuella eleverna skall beräknas i princip på motsvarande sätt som för elever i en fristående skola som motsvarar . Som framgår av författningstexten är bidraget begränsat till skolans åtagande. Detta innebär att i den mån den internationella skolans åtagande är mindre än åtagandet för en grundskola får bidraget justeras av den anledningen. Att kommunen skall lämna bidrag efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning vid resurser till de egna grundskolorna innebär vidare såvitt gäller elever i behov av särskilt stöd att kommunen inte är skyldig att lämna mer i bidrag för dessa än vad som motsvarar de kostnader för särskilt stöd som skolan faktiskt har haft och som skulle ha uppkommit även om eleven skulle ha gått i en grundskola. Sådana kostnader som är direkt hänförliga till att den internationella skolan inte följer den svenska läroplanen är kommunen inte skyldig att ersätta. Bestämmelsen i tredje stycket är i sak densamma som ändringen i 2 b kap. 10 b §. Som framgår avser bemyndigandet endast statsbidrag som utgår till kommunen för vidarebefordran till den internationella skolan. Ändringen i femte stycket andra meningen är i sak densamma som i 2 b kap. 10 b §. Som framgår avser bemyndigandet endast statsbidrag som utgår till kommunen för vidarebefordran till den fristående skolan. Statsbidrag som går direkt till en fristående skola för en utlandssvensk elevs utbildning omfattas inte av detta bemyndigande. Bestämmelser om sådana statsbidrag finns i samma stycke första meningen. Ändringen innebär vidare att en elev som genomgår utbildning på ett individuellt program kommer att omfattas av bemyndigandet. Ändringen i andra stycket är i sak densamma som i 2 b kap. 10 b §. I paragrafen uppställs vissa krav för att en internationell skola på gymnasienivå skall förklaras berättigad till bidrag. Eftersom det är frågan om utbildning för ungdomar som inte är skolpliktiga behövs inte något godkännande från för att bedriva verksamheten. Kraven i första styckets punkter motsvarar med några avvikelser kraven för godkännande och bidragsrätt för internationella skolor på grundskolenivå. Bestämmelsen i första stycket 2 motsvarar vad som enligt 5 § andra stycket gäller för godkännande av en internationell skola på grundskolenivå. När det gäller första stycket 3 hänvisas till författningskommentaren till motsvarande bestämmelse för internationella skolor på grundskolenivå (7 a § första stycket 2). Bestämmelserna i första stycket 4 och 5 motsvarar vad som enligt 5 § andra stycket gäller för godkännande av en internationell skola på grundskolenivå. Dessa bestämmelser motsvarar delar av vad som gällde enligt 34 a § skollag. Förarbetena till de äldre bestämmelserna finns i prop. 1982/83:1 s. 75. Där anges bl.a. att omfattningen av undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden skall bedömas mot bakgrund av bl.a. vistelsens varaktighet, vilka kontakter eleven har med svenskspråkig miljö och vilka möjligheter som eleven har att inhämta nödvändiga kunskaper utanför skolan. När det gäller första stycket 811 hänvisas till författningskommentaren till motsvarande bestämmelser för internationella skolor på grundskolenivå (7 a § första stycket 58). Bestämmelsen i andra stycket, med innebörden att det av beslutet skall framgå det högsta antalet i folkbokförda elever som bidragsrätten omfattar, motsvarar till viss del 7 § förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor. Enligt den bestämmelsen fastställs det högsta antalet årselevplatser som får ligga grund för beräkningen av statsbidraget. Den föreslagna bestämmelsen begränsar gruppen folkbokförda elever. Bestämmelsen kommenteras ytterligare i ovanstående avsnitt under rubriken om rätt till bidrag. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tredje stycket har samma innebörd som för internationella skolor på grundskolenivå. Se författningskommentaren till 7 a § tredje stycket. På samma sätt som för internationella skolor på grundskolenivå anges i första stycket 1 som en alternativ förutsättning att kommunen får särskilt statsbidrag för eleven. Med detta avses sådant statsbidrag som utgår till kommunen för vidarebefordran till den internationella skolan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av fjärde stycket. Utgångspunkten för tolkningen av begreppet för bosatt i i första stycket 2 är samma begrepps användning när det gäller godkännande av en internationell skola på grundskolenivå. Eftersom det inte är frågan om fullgörande av skolplikten så ligger det emellertid i sakens natur att bedömningen av vad som utgör andra skäl tolkas mer liberalt än motsvarande bestämmelse för godkännande av internationella skolor på grundskolenivå. Som exempel kan nämnas att det är naturligt att bidrag utgår för en elev som har fått utbildning i en internationell skola på grundskolenivå om övriga förutsättningar för bidragsrätt är uppfyllda. Ett sådant exempel kan vara en elev som på grundskolenivå omfattas av ett medgivande från regeringen enligt 5 § tredje stycket. Av tredje stycket följer att kommunen inte är skyldiga att ersätta sådana extra kostnader som är direkt hänförliga till att den internationella skolan inte följer den svenska läroplanen. Det extra bidraget skall inte heller överstiga de kostnader som skolan faktiskt har haft för det särskilda stödet. Bestämmelsen i fjärde stycket är densamma som ändringen i 2 b kap. 10 b §. Som framgår avser bemyndigandet endast statsbidrag som utgår till kommunen för vidarebefordran till den internationella skolan. 11, 13, 14 och 17 §§ Ändringarna utgör en följd av de föreslagna bestämmelserna om bidrag för utbildningen vid internationella skolor. I 17 § har dessutom vissa redaktionella ändringar gjorts. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Avsnittet innehåller en redovisning av resultat i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, den obligatoriska skolan och gymnasieskolan samt en bedömning av vissa större statliga insatser. Andelen barn i förskoleverksamhet fortsätter att öka till att omfatta av alla barn i åldern 2005. Personaltätheten i förskolan har ökat till 5,2 barn per årsarbetare från 2004 trots att antalet barn har ökat med drygt 14 000 stycken. Andelen pedagogiskt högskoleutbildad personal 2005, främst förskollärare, var i förskolan. Motsvarande andel 1997 var högre, och sjönk sedan fram till för att ökat något. Andelen barnskötare tillsammans med personer med annan utbildning för arbete med barn var 2005 . Andelen personal utan utbildning för arbete med barn ökar. 1998 var den för att 2005 vara uppe i . Förskolans roll och uppdrag i samhället har utvidgats påtagligt . Dels går allt fler barn i förskola, dels har förskolans uppdrag förändrats vilket inte minst förskolans läroplan är ett uttryck för. Det totala behovet av personal i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning ökar mellan . Huvuddelen av behovet finns i förskolan där behovet ökar med av förskollärare och barnskötare. Det förklaras huvudsakligen av ett ökat antal barn i befolkningen. fritidshem ökade dock till 18,6 barn från 17,4 barn . Enligt rapporten har barnens närvarotider i förskola och fritidshem inte ökat. Barn till förvärvsarbetande är i förskolan som de var 1999. I fritidshem har närvarotiderna till och med minskat med . Uppföljningen visar vidare att tillgängligheten har ökat för barn till arbetslösa och föräldralediga då dessa barn nu i högre utsträckning går i förskola . Med andra ord har andelen barn med korta närvarotider dvs. barn till arbetslösa och föräldralediga samt fyra- och femåringar, ökat dramatiskt i förskoleverksamheten . Detta har förändrat förutsättningarna för hur verksamheten planeras och bedrivs. En särskild redogörelse om detta kommer att presenteras i slutrapporten . () har givits i uppdrag att undersöka vilka effekter maxtaxan i barnomsorgen har på föräldrarnas deltagande på arbetsmarknaden. I en delrapport som presenterades utvärderades maxtaxans effekter på föräldrars arbetskraftsdeltagande och på hur mycket de arbetar givet att de är sysselsatta. Rapporten visar att mödrar vars barnomsorgsavgift sänktes med eller mer genom maxtaxan i större utsträckning väljer att arbeta istället för att stanna hemma med barnen. Dessa kvinnors arbetskraftsdeltagande ökade . De sänkta avgifterna påverkar däremot inte i vilken mån fäder väljer att arbeta. Studien finner inte heller några effekter på hur mycket föräldrar, såväl kvinnor som män arbetar, givet att de är sysselsatta. Den slutliga rapporten, som framför allt behandlar de långsiktiga effekterna, presenteras . Uppföljning av maxtaxa och allmän förskola m.m. har regeringens uppdrag att 2002-2007 följa upp reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. Slutredovisning skall lämnas . fjärde och näst sista uppföljning 2006 visar att personalens utbildningsnivå i förskolan har förbättrats, antalet barn per årsarbetare gått ned och gruppstorlekarna minskat något. Antalet inskrivna barn per årsarbetare i Statsbidraget till kvalitetssäkrande åtgärder De kommuner som tillämpar maxtaxa kan ansöka om ett statsbidrag som syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Bidraget uppgår till . Av statsbidraget har fördelats till förskolverksamhet och till fritidshem. av bidraget till förskoleverksamheten tilldelades den öppna förskolan som en direkt följd av ändringar i förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder. På så sätt har ända- målet kunnat utvidgas till att även omfatta anställning och kompetensutveckling av personal i den öppna förskolan. Av det totala bidraget fördelades till verksamhet och till verksamhet i enskild regi. fördelades till kompetenshöjande åtgärder med fördelning av till förskoleverksamhet och till skolbarnsomsorgen. Den totala kostnaden för förskolan beräknas uppgå till . Det innebär en ökning jämfört med året innan. Detta beror på att antalet inskrivna barn har ökat och att kostnaden per barn har ökat . Andelen barn i fritidshem fortsätter att öka till att omfatta av alla barn i åldern 2005. minskade antalet barn med knappt 2 700 barn. Personaltätheten i fritidshemmen minskade betydligt . nästan halverades personaltätheten. var det genomsnittliga antalet barn 18,6 per vuxen. De kommuner som infört maxtaxa kan ansöka om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder. Statsbidraget, som är på , skall användas till personalförstärkningar och/eller kompetenshöjande åtgärder för förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare. Det var dock av statsbidraget som gick till skolbarnsomsorgen. Kommunerna har inte fullt ut kunnat genomföra planerade satsningar på ökad personaltäthet inom skolbarnsomsorgen. uppföljning av statsbidraget visar att man inom skolbarnsomsorgen anställt färre fritidspedagoger och förskollärare än man planerat och fler barnskötare och övrig personal än planerat. Detta är, enligt , sannolikt en följd av svårigheter att rekrytera personal med önskad utbildning. Gruppstorlekarna fortsätter att öka i fritidshemmen. Jämfört med 1990 har gruppstorleken ökat med mer än 13 barn och jämfört 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med 1998 med 1,6 barn. Störst är barngrupperna i större städer med i genomsnitt 32,8 barn per avdelning och minst i glesbygdskommuner med ett snittvärde på 23,3 barn per avdelning. har konstaterat att gruppstorleken är den viktigaste faktorn när man talar om kvalitet i fritidshemmen. Den totala kostnaden för fritidshem beräknas uppgå till vilket motsvarar en ökning . Antalet barn har minskat vilket medför en ökning av kostnaden per barn till i genomsnitt . Utbildningen i förskoleklassen skall stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. Andelen sexåringar som går i förskoleklass har ökat till /05. av dessa går i skolor med annan huvudman än . Många av barnen som går i förskoleklass är också inskrivna i fritidshem eller familjedaghem och möter alltså två verksamheter under . Den totala kostnaden för förskoleklass beräknas uppgå till . Det innebär en ökning jämfört med . Antalet elever har minskat vilket medför en ökning av kostnaden per elev till i genomsnitt . huvuduppdrag är att förmedla kunskap och främja flickornas och pojkarnas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Regeringens mål är att öka andelen elever som når målen med utbildningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Cirka en miljon elever omfattas av . Elevantalet har dock minskat kraftigt mellan läsåren 2003/04 och 2004/05 och kommer att fortsätta att minska . Antalet elever i fristående skolor motsvarande har mer än fördubblats och antalet skolor har fyrdubblats. Ökningen har dock avtagit . Motsvarande av samtliga grundskoleelever går i en fristående skola. Kommunerna har främst riktat statsbidraget för personalförstärkning i skola och fritidshem till och särskolan. En utvärdering, gjord av (), visar att har resursförändringarna inte haft någon signifikant effekt på den genomsnittliga elevens resultat. Däremot har ökade resurser förbättrat studieresultaten för elever med föräldrar med låg utbildningsnivå. Andelen lärare med pedagogisk utbildning har ökat . saknar dock var femte lärare i lärarexamen. Det finns också signaler om att lärare som arbetar i tidigare årskurser inte har fått den utbildning som krävs för att kunna arbeta med elevernas tidiga läs- och skrivinlärning. Andelen elever som inte fått betyg i alla ämnen är ungefär oförändrad för elever med utländsk bakgrund medan det för elever med svensk bakgrund har skett förbättringar. Diagram 5.1 Andel elever som ej nått målen i ett eller flera De ämnen som har den lägsta andelen elever som ej når målen är svenska, engelska, teknik och matematik. En möjlig förklaring kan vara att skolor koncentrerar sina satsningar på de ämnen som ger behörighet till gymnasieskolans nationella program. Andelen elever som är behöriga till något av gymnasieskolans nationella program sjönk från /04 till 2004/05 . Diagram 5.2 Andel behöriga elever till gymnasieskolan Den totala kostnaden för den kommunala beräknas uppgå till ca . Kostnaden ökar jämfört med och antalet elever beräknas minska . Kostnaderna per elev beräknas öka till . Det är framförallt kostnaderna för undervisning och läromedel som har ökat. Elevantalet i gymnasieskolan ökade /06 jämfört med året innan och uppgick till 359 415. ökade andelen elever i fristående gymnasieskolor . /06 gick av gymnasieeleverna i en fristående skola. Av nybörjarna 2000 (inklusive individuella program) fullföljde utbildningen . Andelen kvinnor var högre än andelen män. Av eleverna med svensk bakgrund fick av männen och av kvinnorna slutbetyg. Motsvarande siffror för utländsk bakgrund var män och kvinnor. Diagram 5.4 Fullföljd utbildning för nybörjare 1, 1998-2000 - andel med avgångsbetyg eller slutbetyg Av alla elever som gick 3 /05 fick slutbetyg eller motsvarande. En högre andel kvinnliga elever slutförde sin gymnasieutbildning än motsvarande grupp manliga elever. Det skall noteras att det inte finns någon tillräcklig koppling mellan slutbetyg eller fullföljd utbildning och kvaliteten på studieresultatet. Diagram 5.5 Andel elever 3 som slutfört Av dessa uppnådde grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Kvinnor med svensk bakgrund och kvinnor med utländsk bakgrund slutför sin gymnasieutbildning i större utsträckning än sina manliga motsvarigheter. Andelen kvinnor som uppnådde grundläggande behörighet 2004/05 var högre än andelen män. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.6 Andel elever med slutbetyg som nått grundläggande behörighet till universitet och högskolor Flera nationella och internationella kunskapsmätningar visar att kvinnliga elever generellt sett når en högre måluppfyllelse i den svenska skolan än manliga elever. har den genomsnittliga betygspoängen för elever med slutbetyg från gymnasieskolan varit oförändrat 14,7 för kvinnor och 13,4 för män. Utökat och reducerat program Gymnasieförordningen (1992:394) ger möjlighet för en elev att delta i frivillig undervisning i en eller flera kurser som ligger utanför elevens fullständiga program, om eleven kan antas tillgodogöra sig hela undervisningen på ett tillfredsställande sätt (utökat program). Förordningen medger även att en elev befrias från undervisning i en eller flera kurser motsvarande högst av det antal gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program, om eleven önskar det och har påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösas på annat sätt (reducerat program). Diagram 5.7 Andel elever med utökat eller reducerat 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En anledning till att många elever behöver eller flera på sig för att fullfölja sin gymnasieutbildning är att de gör avbrott eller uppehåll i sina studier. Totalt gjorde av eleverna 1 studieavbrott. Män med utländsk bakgrund hade de högsta andelarna studieavbrott. av eleverna i årskurs 1 hade bytt studieväg (program) . Fr.o.m. antagningen till gymnasieskolan inför /99 gäller särskilda behörighetskrav för att antas till utbildning på ett nationellt eller specialutformat program. Eleven skall dels ha slutfört sista årskursen i , dels ha betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik. Ett individuellt program syftar främst till att förbereda för studier på ett nationellt eller specialutformat program. Ett individuellt program kan även göra det möjligt att genomföra en lärlingsutbildning eller att möta elevers speciella utbildningsbehov. Diagram 5.8 Övergång från åk 9 till gymnasieskolans individuella program - andel kvinnor och Av alla elever 1 i gymnasieskolan går på ett individuellt program. Endast det samhällsvetenskapliga programmet har fler elever i den första årskursen. Hälften av eleverna som läser individuella program är elever som är behöriga men som har avbrutit studier på ett nationellt program. /06 gick 20 800 elever år 1 på individuella program, 3 2 och 2 3. Diagram 5.9 Antal elever med individuella program Drygt två femtedelar är kvinnor och knappt tre femtedelar män. av eleverna som läser individuella program har utländsk bakgrund. Fördelningen framgår av följande diagram. Diagram 5.10 Elever med individuella program - fördelade som antalet elever med individuella program har ökat från /01, har det totala antalet elever i gymnasieskolan ökat . Diagram 5.11 Elevökning IV och gymnasieskolan totalt Av de elever som påbörjade utbildning på ett individuellt program fick För män med utländsk bakgrund var resultatet sämre. Diagram 5.12 Andel elever som påbörjat IV och fått slutbetyg inom fyra respektive fem år Slutbetyg ges när en elev fullföljt utbildningen enligt den individuella studieplan som lagts fast. Det skall noteras att slutbetyg från individuella program varierar både till omfattning och innehåll och att någon tillräcklig koppling mellan slutbetyg och kvaliteten på slutresultatet inte finns. Ett mått på andelen lärare är lärartätheten, som redovisas omräknat till antal heltidstjänster per 100 elever. Lärartätheten har ökat i kommunala gymnasieskolor från 7,1 /98 till 8,3 /06. I fristående gymnasieskolor har lärartätheten minskat från 7,6 till 6,9. Diagram 5.13 Lärartäthet per huvudman /98 har andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning minskat såväl vid kommunala som fristående gymnasieskolor för att uppgå till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.14 Andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning - per huvudman De totala kostnaderna för gymnasieskolan med huvudman uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev beräknas ha ökat till . Kostnaden per elev varierar dock mycket mellan de olika programmen. Kostnaden per elev för undervisning uppskattas uppgå till vilket motsvarar en ökning jämfört med . Kostnaden per elev för lokaler har minskat något och uppgick till . Utgångspunkten för regeringens skolpolitik är att förändra skolan så att den ger alla elever en möjlighet att tillägna sig kunskaper och utveckla de färdigheter som hon eller han behöver som en grund för att klara framtida studier och yrkesliv. Att utbildning och forskning håller hög kvalitet är avgörande för välfärd. Varje svensk skola skall utvecklas till en skola som lärare och elever kan känna sig stolta över. Det skall vara en skola där alla känner sig trygga och respekterade och där varje elev får möjlighet att komma till sin rätt. Skolan skall präglas av mångfald och nytänkande och ge barn och elever de nödvändiga förutsättningarna för att möta samhällets krav. Regeringens politik är en politik där kunskapen står i centrum. Skolan måste tillåtas att anpassa utbildningen efter de lokala förhållandena och få bättre förutsättningar att lägga upp un- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 dervisningen på det sätt man anser bäst lämpat för varje enskild elev. Skolan skall fördela resurser, uppföljnings- och stödinsatser till eleverna tidigt för att förebygga problem senare under skolgången. Staten har det yttersta ansvaret för skolans kvalitet och för att ge skolan förutsättningar att klara sitt viktiga uppdrag. Skolpolitiken sätter målen, ställer krav och anger de ramar som skolan i övrigt har att följa. Genom tydliga mål, höga kvalitetskrav och genom att undvika detaljstyrning och fokusera på kvalitet och stabila spelregler skapas förutsättningar för att stärka de professionella i deras arbete. Regeringen bedömer att det behövs en tydligare mål- och resultatstyrning av skolan. Regeringen anser därför att ett antal regelbundna, obligatoriska kontrollstationer skall införas och att en översyn av skolans mål skall genomföras samt avser att utreda frågan om målrelaterade och obligatoriska betyg från årskurs 6. Regeringen anser att tidigare satsningar som gjorts inom skolområdet i syfte att förbättra skolans kvalitet har varit otillräckliga och missriktade. Regeringens förslag i denna och kommande propositioner inriktas i första hand på att fokusera på skolans kunskapsuppdrag, höja läraryrkets status och öka tillgången till välutbildade lärare, förbättra trygghet och studiero i skolan och att ge alla elever och föräldrar en möjlighet att välja mellan olika skolhuvudmän och pedagogiska inriktningar. I denna proposition föreslås prioriterade insatser som inleds 2007 och som har direkt koppling till anslag på statsbudgeten. Regeringen väljer också att avisera några centrala insatser som kommer att inledas senare . vårproposition presenterade den tidigare regeringen ett antal satsningar på skolområdet.