prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Utfallet blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Krisen i ledde till kraftigt ökade utgifter för evakuering av svenska medborgare. Anslaget höjdes med på tilläggsbudget till följd av de högre utgifterna. Utgifterna för utgiftsområdet blev (4,) högre än 2005. Utfallet för anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev högre än 2005. Anslaget ökade med ungefär samma belopp. Utfallet för anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet blev lägre än 2005. Minskningen förklaras av de höga utgifterna för flodvågskatastrofen 2005. 5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgiftsområdet omfattar politikområdet Total- försvar och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politikområdet Totalförsvar består av verksam- hetsområdet Det militära försvaret och verksamhetsområdet Det civila försvaret. Tabell 5.35 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. för- brukades därmed del av det anslagssparande som uppstod till följd av utgiftsbegränsningar . Utfallet för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling blev , vilket är högre än vad som anvisades i En del av anslagssparande togs i anspråk. Utfallet för anslaget 7:6 Gemensam radiokom- munikation för skydd och säkerhet blev , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten, vilket bl.a. beror på överklagandet av upphandlingen av . blev utgifterna för utgiftsområdet (0,) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 6:1 Förbandsverk- samhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. ökade med (2,). Ökningen avser främst utgifter för fredsfrämjande truppinsatser. Utgifterna på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskade med (4,). Det beror huvudsak på det höga utfallet till följd av utgifts- begränsningar 2004, vilket medförde att leveran- ser försköts . 5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar politikområdet Inter- nationellt utvecklingssamarbete. Tabell 5.36 UO 7 Internationellt bistånd Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är lägre än anvisat i stats- budgeten. blev utgifterna för utgiftsområdet (16,) högre än 2005. Utfallet för anslaget 8:1 Bistånds- verksamhet ökade med (16,). Biståndsramen höjdes med . Redovisning av utfallet för biståndet Tabell 5.37 Utfall för bistånd 19972006 procent av BNI P Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC. Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten, BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av bistånds- ramen i budgetpropositionen används den senast tillgängliga BNI-prognosen, varför ramens storlek kan förändras mellan den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen samt mellan åren. Det totala svenska biståndet rapporteras till bistånds- kommitté DAC (). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definitioner. Från biståndsramen görs avräk- ningar i enlighet med DAC:s definition av bistånd, dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med belopp motsvarande de bilaterala skuldavskrivningarna som gör. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd på samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. av vid budgeteringstillfället beräk- nad BNI. I tabell 5.37 redovisas DAC- rapporteringen för åren 19972006. Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste prognosen för BNI. 5.4.8Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrations- politik och Minoritetspolitik. Tabell 5.38 UO 8 Invandrare och flyktingar Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för politikområdet Integrations- politik blev högre än beräknat och utgifterna för politikområdet Migrationspolitik blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Till följd av den tillfälliga ändringen av utlännings- lagen (1989:529), som gällde mellan och , anvisades på tilläggsbudget. Lag- ändringen medförde att fler personer än vad som tidigare antagits beviljades uppehållstillstånd , vilket medförde ökade kostnader för kommunerna. Utfallet för anslaget 12:1 blev . Det är lägre än anvisat i statsbudgeten. handläggning av ökat antal ärenden till följd av den tillfälliga ändringen av utlänningslagen höjdes anslaget med på tilläggsbudget. Utgifterna på anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader blev , vilket är lägre än anvisat i överfördes till anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader. Syftet var att förstärka och förbättra den ekonomiska styrningen av verksamheten. Anslagets namn var tidigare Mottagande av asylsökande. Utfallet för anslaget 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden blev . Det är lägre än anvisat i statsbudgeten. En ny instans- och process- ordning för utlännings- och medborgarskaps- ärenden infördes och ersatte därmed verksamheten vid . blev utgifterna för utgiftsområdet (13,) högre än 2005. Utfallet för anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande blev (75,) högre än 2005. Förklaringen till det högre utfallet är den tillfälliga ändringen av utlänningslagen. För anslaget 12:1 blev utgifterna () högre än 2005. Ökningen beror på ändringen av utlänningslagen och förändrad anslagskon- struktion. finansierar anslaget även kostnader för personal och lokaler. finansierades dessa kostnader via anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader. Utfallet för anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader blev därmed () lägre än 2005. 5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsa, Barn- politik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik samt del av Forskningspolitik. Tabell 5.39 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades ytterligare . För genomförande av den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115, 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:369) ökades anslaget 17:1 Stimulans- bidrag och åtgärder inom äldrepolitiken med på tilläggsbudget. Utfallet blev , vilket är lägre än vad som totalt anvisades i statsbudgeten och på tilläggsbudget. Utfallet för anslaget 13:2 Bidrag för mellan staten och , vilket var i enlighet med anvisat belopp i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Jämfört med ökade utgifterna för (9,). Kostnader för statlig assistansersättning ökade med (13,). Antalet assistansberättigade har kontinuerligt ökat . Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar har ökat. Utfallet för anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken blev högre än 2005. Utfallet för anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till , vilket är ökning med (24,) jämfört med 5.4.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga. Tabell 5.40 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. kronor lägre än budgeterat. Utgifterna på anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. uppgick till , vilket är (2,) lägre än anvisat i statsbudgeten. fick närmare 555 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Det är ca 20 000 personer färre än vad som bedömdes i stats- budgeten. Utfallet för anslaget 19:4 Arbetsskade- ersättningar blev , vilket är lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utfallet för utgiftsområdet blev eller lägre än 2005. Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering blev (6,) lägre än 2005. Antalet nettosjuk- penningdagar minskade med (8,) jämfört med . anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar minskade med (5,) . För anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättning ökade utgifterna med (0,). Antalet personer som erhöll sjuk- eller aktivitetsersättning minskade med ca 2 000 personer (0,) i förhållande till 2005. Utgifterna på anslaget 19:6 blev , vilket är () högre än 2005. Det beror bl.a. på ökade utgifter i samband med omorganisationen. 5.4.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekono- misk äldrepolitik. Området innefattar garanti- pension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Tabell 5.41 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är (1,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 20:2 Efterlevande- pensioner till vuxna blev . Det är lägre än beräkningen i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades för höjning av bostads- tillägget och för ett tilläggsbelopp. (2,) Utfallet för anslaget 20:1 (4,) Det beror på att antalet personer med garantipension minskade. Utfallet för anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer ökade med (1,) jämfört med . Det beror främst på den ovannämnda höjningen av bostadstillägget. 5.4.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar större delen av politikområdet Ekonomisk familjepolitik (bostadsbidrag återfinns inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). Tabell 5.42 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag blev , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Antalet uttagna dagar med föräldraförsäkring var lägre än beräknat . Utfallet för anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn blev , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Jämfört med ökade utgifterna för (8,). Allmänna barnbidrag ökade med (10,). Ökningen beror huvudsakligen på höjda barnbidrag med per barn och månad fr.o.m. . Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med (8,). Det är främst utgifterna för föräldrapenning som ökade. på höjt tak från 7,5 till 10 prisbasbelopp och höjd lägstanivå per dag från . Utgifterna på anslaget 21:3 Underhållsstöd ökade med (14,), vilket i huvudsak förklaras av ett beslut om höjning av underhållsstödet. 5.4.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbets- marknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till . Tabell 5.43 UO 13 Arbetsmarknad Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev , vilket är (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. var åttonde månaden i rad med stark ökning av syssel- sättningen. Antalet sysselsatta ökade med 81 000 personer jämfört med . Liksom tidigare sker ökningen i den privata sektorn och gäller främst män. Arbetslösheten fortsatte att minska, både antalet och andelen arbetslösa sjönk. Antalet arbetslösa minskade med 33 000 till 211 000, vilket motsvarar av arbetskraften. Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbets- marknadsutbildning och övriga kostnader blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. För anslaget 22:4 Lönebidrag och m.m. blev utfallet , vilket är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Detta anslag mot- svaras av de tidigare anslagen 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade och 22:9 Bidrag till . För anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Till följd av fördröjningar uppkom ett betydande anslagssparande. Detta har delvis utnyttjats . Utfallet för anslaget 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Antalet företags- konkurser uppgick till 5 264 , vilket är en minskning jämfört med . Utgifterna blev (1,) lägre än 2005. Utgifterna på anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskade med (6,). Utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning minskade med på grund av att antalet öppet arbetslösa minskade kraftigt . Utgifterna för aktivitetsstöd ökade däremot med till följd av att fler personer uppbar aktivitetsstöd. Utfallet för anslaget 22:4 Lönebidrag och m.m. ökade med jämfört med utfallet för motsvarande anslag . 5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet verkar bl.a. , och Jämställdhetsombuds- mannen. Tabell 5.44 UO 14 Arbetsliv Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 23:1 blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 23:2 blev , vilket är lägre än statsbudgeten. Utgifterna för utgiftsområdet blev (5,) högre än 2005. 5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Det innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Förvaltningen av studiestöden sköts huvudsakligen av (). Tabell 5.45 UO 15 Studiestöd Utfallet uppgick till och var därmed (9,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. Utfallet på detta anslag blev , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras av att antalet studenter med studiemedel blev lägre än beräknat både när det gäller vuxna studiemedelstagare med rätt till det högre bidraget och antalet studenter med det generella studiebidraget. För anslaget 25:4 Rekryterings- bidrag uppgick utfallet till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 15:1 Studiehjälp m.m. blev . Det är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror främst på höjningen av studiebidraget med fr.o.m. . För att finansiera denna höjdes anslaget på tilläggsbudget med . blev utgifterna (1,) högre än 2005. Utfallet för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. blev (7,) högre mellan åren. för anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. blev (11,) lägre. 5.4.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar stora delar av politikområdena Utbildningspolitik och Forsk- ningspolitik. Det avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. En del av politikområdet Storstadspolitik ingick i utgifts- området . Tabell 5.46 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Utfallet uppgick till och var därmed lägre (1,) än vad som anvisades i statsbudgeten. De största skillnaderna återfinns under politikområdet Utbildningspolitik, som svarar för av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för detta politikområde blev , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utfallet för anslagen för Grundutbildning blev sammanlagt lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:9 Bidrag till personalförstärkningar i förskola. Utfallet blev , vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. Det beror på att utbetalningen av statsbidraget ändrades 2006 enligt förordningen (2005:23; senast ändrad 2006:1260) om statsbidrag till personalför- stärkningar i förskola. Utfallet på anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning blev , vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. På tilläggsbudget ökades anslaget med och anslaget 25:20 Utveckling av påbyggnads- utbildningar minskades med samma belopp. (6,) högre än Utfallet för anslaget 25:9 Bidrag till personalförstärkningar förskola blev högre än 2005. Utfallet för anslagen 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna och 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem blev däremot respektive lägre än 2005. 5.4.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Forsk- ningspolitik och Utbildningspolitik. Tabell 5.47 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för utgiftsområdet blev (6,) högre än 2005. Utfallet för anslaget 28:9 Bidrag till litteratur och kulturtidsskrifter blev . fanns två anslag, 28:9 Litteraturstöd och 28:10 Stöd till kulturtidsskrifter. För anslaget 28:10 Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet blev utgifterna . Det är ett nytt anslag vars syfte är att i ökad utsträckning kunna bevara, vårda och tillgängliggöra samlingar, föremål och arkivalier vid kulturinstitutioner. 5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik, Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor, och länsstyrelserna samt stöd till ekologisk utveckling. Tabell 5.48 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och anvisat i statsbudgeten hänför sig bl.a. till anslaget 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. Utfallet blev , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det kan till viss del förklaras av det höga kapacitetsutnyttjandet i byggnads- sektorn och att antalet påbörjade projekt blivit lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 21:1 Bostadsbidrag blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget Räntebidrag m.m. uppgick till . Det är lägre än beräkningen i statsbudgeten. På anslagen 31:12 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag och 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet redovisas nettoinkomster (16 respektive ) till följd av återbetalningar av tidigare utbetalade bidrag. Utgifterna för utgiftsområdet blev högre än 2005. 5.4.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regio- nal utvecklingspolitik. Det omfattar huvud- sakligen medel för regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd. Medlen kan användas för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Tabell 5.49 UO 19 Regional utveckling Utfallet uppgick till och var därmed i nivå med vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget skall användas för kostnader för tillväxt- främjande insatser och för omlokalisering av statliga arbetstillfällen i de kommuner som berörs mest av försvarsomställningen. Utbetal- ningarna har varit lägre än beräknat. Utfallet på anslaget 33:3 Transportbidrag för att möta det ökande antalet bidragsberättigade samt ökade gods- volymer och högre oljepris. Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 blev , vilket är högre än anvisat i kronor högre än anvisat i statsbudgeten. I tilläggsbudget till ekonomiska vårproposition tillfördes anslaget ytterligare för bidrag till kommun för samhällsutvecklingsåtgärder. Till andra anslag överfördes . Nettoökningen för anslaget blev således . blev utgifterna för utgiftsområdet (1,) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 33:3 Transportbidrag ökade med . Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 20002006 blev lägre än 2005. 5.4.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Tabell 5.50 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Utfallet uppgick till och var därmed (4,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar uppgick till , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev , vilket är högre än anvisat i stats- budgeten. Det beror på senareläggning av betal- ningar till kommuner för marksanering . blev utgifterna för utgiftsområdet (13,) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden ökade med på grund av utgifts- begränsning 2005. Utfallet för anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar ökade med jämfört med . 5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. I detta ingår de tre verksamhets- områdena Elmarknadspolitik, Övrig energi- marknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Det är främst Statens energi- myndighet och som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Tabell 5.51 UO 21 Energi Utfallet uppgick till och var därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på anslaget 35:5 Energiforskning blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget höjdes med för att stärka insatserna för forskning, utveckling, demon- stration och kommersialisering på energi- området. Utfallet för anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcks- verket blev , vilket är högre än anvisat. Det beror på att avtalet om stängning av vann laga kraft och i avtalet specificerade utgifter finansierades med anslagssparande . I statsbudgeten anvisades på anslaget 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat. skedde inga utbetal- ningar, vilket beror på att inga garantibelopp behövde betalas ut till producenter som ett skydd mot alltför låga certifikatpriser. blev utgifterna för utgiftsområdet (14,) högre än 2005. Utfallet för anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcks- verket blev högre än 2005. Ökningen beror dels på lägre utgifter på grund av att singeldriftsersättningen för bortföll, dels på högre utgifter som nämnts ovan. Utgifterna för anslaget 35:5 Energiforskning blev högre än 2005, vilket beror på höjningen av anslaget . Utgifterna för äldre anslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik