prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Under det första insatsområdet, Åtgärder för ett ekologiskt hållbart lantbruk, ingår miljöersättningar, kompetensutveckling, kompensationsbidrag i områden som är mindre gynnade av naturbetingade skäl, stöd till investeringar i förbättrad miljö och djurmiljö i jordbruksföretag samt miljöåtgärder i form av projektstöd. Det andra insatsområdet, Åtgärder för ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden, innehåller startstöd till unga jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruksföretag, stöd till investeringar i förbättrad bear- betning och saluföring av jordbruksprodukter, kompetensutveckling samt åtgärder i form av projektstöd som syftar till att främja en anpassning och utveckling av landsbygden. Miljöersättningarna och kompensationsbidraget tillämpas i stödberättigade områden i hela landet inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Övriga åtgärder tillämpas i de s.k. Mål 1-programmen i detta geografiska område, vilket omfattar de fyra nordligaste länen samt delar av , och . Miljö- och landsbygdsprogrammet inklusive nationell finansiering av lantbruksanknutna åtgärder inom ramen för Mål 1- programmen har en total kostnadsram för hela programperioden 20002006 på ca . Därutöver tillkommer den förstärkning av Miljö- och landsbygdsprogrammet på som genomförs . Det EU-finansierade programmet Leader+ syftar till att främja landsbygdsutveckling. Utifrån lokala förutsättningar och initiativ skall Leader+ genom lokala projekt stödja oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse. Från jordbruksfondens utvecklingssektion har det svenska programmet tilldelats totalt ca . kommer motsvarande insatser att bedrivas inom ramen för det nya landsbygdsprogrammet. Åtgärder för jordbruket i norra får enligt artikel 142 i anslutningsfördraget till EU lämna ett nationellt stöd för att säkerställa jordbruksverksamhet i norra (stödområdena 13). Stödet kan ses som ett komplement till åtgärder i Miljö- och landsbygdsprogrammet och kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat utifrån förutsättningen att den totala stödnivån före EU-medlemskapet inte skall överskridas. Stödet lämnas i huvudsak som pristillägg för mjölk. Statligt stöd lämnas även för merkostnader till följd av kadaverhanteringen i norra . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Medelsfördelning av miljö- och landsbygdsåtgärder Nedan visas översiktligt medelsfördelningen av miljö- och landsbygdsåtgärder inklusive nationellt stöd till norra 2006. Diagram 6.1 Miljö- och landsbygdsåtgärder 20002006 Stöd till investeringar, unga lantbrukare och landsbygdsutveckling Försöks- och utvecklingsverksamhet bedrivs bl.a. inom ramen för de nationella handlingsprogrammen riktade mot jordbrukets miljöfrågor, såsom bevarande av biologisk mångfald, minskade växtnäringsförluster och risker med bekämpningsmedel. Huvudparten av medlen avsätts till utveckling av ekologisk produktion inklusive marknadsstödjande åtgärder för ekologiska produkter. Återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel har förstärkt jordbruksnäringens insatser för bl.a. forskning, information, utbildning, rådgivning och utvecklingsarbete för att främja hållbar produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Stöd lämnas bl.a. till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och för att minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. Den uppburna skatten på handelsgödsel återförs bl.a. i form av nationell medfinansiering i Miljö- och landsbygdsprogrammet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utveckling i lagstiftning m.m. Något gränsvärde i fråga om kadmiumhalten i gödselmedel på gemenskapsnivå har ännu inte införts i lagstiftningen. Av beslut /347/EG följer att har möjlighet att förbjuda saluföringen av gödselmedel med en kadmiumhalt överstigande kadmium per ton fosfor fram till dess att harmoniserade bestämmelser om kadmium i gödselmedel tillämpas på gemenskapsnivå. Någon tidsangivelse för när ett förslag om gränsvärde på gemenskapsnivå för kadmium i gödselmedel från kan vara aktuellt att presentera är inte möjligt att ange. Enligt rådets direktiv (91/676/EEG) om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket skall medlemsländerna genomföra en översyn av de nitratkänsliga områdena. Resultatet av den svenska översynen översändes till . Översynen har från svensk sida inte föranlett några förslag om ändringar av eller tillägg till de känsliga områdena. Till följd av EU:s sjätte miljöhandlingsprogram är det avsikt att presentera ett antal tematiska strategier. Troligen kommer temastrategin för uthållig användning av bekämpningsmedel att presenteras . har aviserat att ett förslag till översyn av regelverket för växtskyddsmedel skall presenteras. Möjlighet att få bidrag för funktionstest av lantbrukssprutor och fläktsprutor har åter införts såsom nationella stöd. Detta som ett led för att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel. presenterade EU-kommis- sionen ett meddelande till rådet och parlamentet med ett förslag till handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk. Som en följd av handlingsplanen presenterade EU-kommis- sionen ett förslag till ny förordning som skall ersätta nuvarande regelverk för produktion, förädling, märkning, marknadsföring, kontroll och import av ekologiska livsmedel. Förslaget har diskuterats . Enligt förslag skall det nya regelverket träda i kraft . överlämnade den tidigare regeringen skrivelsen Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 till 2005/06:88). I skrivelsen redovisades bedömning av målen för ekologisk produktion och inriktningen för arbetet med konsumtion av ekologiska livsmedel i offentlig sektor till 2010. Nationellt och internationellt miljöarbete Det övergripande målet för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. fattade beslut om en ny struktur i arbetet med miljömål och fastställde 15 nationella miljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). antog delmål och åtgärdsstrategier i syfte att nå 14 av de 15 miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). beslutade om ett 16:e miljökvalitetsmål Ett rikt växt- och djurliv samt att revidera vissa delmål för några av de övriga miljökvalitetsmålen (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). Flera av de 16 miljökvalitetsmålen berör jordbruket särskilt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Myllrande våtmarker och Giftfri miljö. För en närmare beskrivning hänvisas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Arbetet med 2000, Life samt de statliga bidragen till lokala naturvårdsprojekt ger tillsammans med Miljö- och landsbygdsprogrammet goda förutsättningar för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald. Åtgärderna beskrivs närmare vad gäller den odlade mångfalden under Djurpolitik (husdjursgenetiska resurser), Livsmedelspolitik (växtgenetiska resurser) och för vilda arter under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. EU:s ramdirektiv för vatten berör på olika sätt jordbruket. För en utförligare redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med avseende på det svenska genomförandet av ramdirektivet hänvisas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Inom området ekologisk produktion arbetar med åtgärder för att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel. Forsknings- och utvecklingsinsatser på området bedrivs av , och . Insatser inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken är av betydelse för landsbygdens utveckling. I de regionala tillväxtprogrammen för perioden 20042007 finns det möjlighet för åtgärder inom landsbygdspolitiken att samverka med åtgärder inom andra politikområden för att bidra till en hållbar tillväxt. Länen skall även arbeta fram regionala utvecklingsprogram som grund för det regionala utvecklingsarbetet. I de regionala utvecklingsprogrammen skall målet för den regionala utvecklingspolitiken samt övriga nationella mål beaktas, inklusive landsbygdspolitikens mål. Detta innebär bl.a. att det kan klargöras i de regionala utvecklingsprogrammen hur landsbygdspolitiken kan bidra till att målen för programmen uppnås. Vissa regionala företagsstöd främjar utvecklingen av landsbygden som t.ex. det regionala bidraget till företagsutveckling. För en utförlig redovisning av insatserna inom den regionala utvecklingspolitiken hänvisas till utgiftsområde 19 Regional utveckling. Skogen och skogsnäringen har stor betydelse för landsbygdsutvecklingen och finns i hela landet. Inom skogspolitiken verkar regionalt och lokalt genom samverkan med markägare med syfte att uppnå ett hållbart nyttjande av den resurs som skogen utgör, såväl för produktion som för miljö inklusive skogens kulturmiljövärden. skall bidra till att uppfylla målet för den regionala utvecklingspolitiken och arbetar lokalt, förutom med skogsbruksåtgärder, även med bl.a. arbetsmarknadspolitiska åtgärder och satsningar kopplade till turism. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet för landsbygdspolitiken är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar en hållbar livsmedelsproduktion, sysselsättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt. Vidare skall jordbrukets natur- och kulturvärden värnas samt jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras i syfte att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås inom en generation. De indikatorer som används för att beskriva den ekologiska utvecklingen på landsbygden är följande: 1. areal hävdad ängs- och betesmark, 2. omfattning av landskapselement i odlingslandskapet, 3. kväveutsläpp från jordbruket, 4. ammoniakutsläpp från jordbruket, 5. miljö- och hälsoriskindex kopplat till växtskyddsmedel, 6. ekologiskt odlad mark samt 7. areal anlagd våtmark på eller i anslutning till jordbruksmark. Indikatorer som beskriver den ekonomiska och sociala utvecklingen på landsbygden är 1. befolkningsutvecklingen på landsbygden, 2. omfattningen av jordbruket i olika regioner samt 3. antalet diversifierade lantbruksföretag. Ekologiskt hållbar utveckling av landsbygden Flera av de nationella miljökvalitetsmålen berör jordbruket. Framför allt gäller detta Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Myllrande våtmarker. Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald såväl som natur- och kulturmiljöer utgör en del av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Enligt delmål kopplade till miljökvalitetsmålet skall samtliga ängs- och betesmarker skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Vidare skall arealen hävdad ängsmark utökas med och arealen hävdad betesmark av de mest hotade 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 typerna utökas med till 2010. Omfattningen av ängs- och betesmarkerna i landet bevaras i stort med nuvarande åtgärder. Ökningstakten för arealen ängsmarker har ökat jämfört och bedöms vara i linje med det kvantitativa målet till 2010. Däremot är ökningen av de ängsmarker som har högst kvalitativa värden för låg för att nå de kvalitativa målen kopplade till ängsmarker. Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas miljöersättning för hävd av ängs- och betesmarker samt även stöd för restaurering av marker. Omfattningen av ängs- och betesmarker i landet återspeglas av anslutningen i programmet och har valts som en indikator för den ekologiskt hållbara utvecklingen på landsbygden. I tabell 6.3 framgår omfattningen av ängs- och betesmarker 2005 i förhållande till fastställda mål. Tabell 6.3 Areal ängs- och betesmarker i förhållande till fastställda mål Omfattningen av bevarad och restaurerad ängs- och betesmark i landet bedöms framför allt vara ett resultat av de miljöersättningar som lämnas inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. ökade arealen betesmarker i miljöersättningen med ca . Ökningen är större än och bedöms främst bero på effekterna av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken som genomfördes . Kostnaderna för åtgärder i programmet specifikt riktade mot ängs- och betesmarker ökade med jämfört med och uppgick till ca varav drygt hälften finansieras av EU. Kostnadsökningen beror dels på en ökad anslutning till ersättningarna, dels på att ersättningsnivåerna höjdes . Utöver de kvantitativa målen av hävdad areal är också de kvalitativa aspekterna viktiga. Åtgärdsplaner för skötsel av de mest värdefulla ängs- och betesmarkerna har upprättats löpande . Vidare har en inventering av ängs- och betesmarker i landet genomförts. Avseende ängsmarkerna kan den höjning av ersättningsnivåerna som genomfördes bidra till förbättrad måluppfyllelse vad gäller de kvalitativa aspekterna av uppsatta mål. Även miljöersättningen för öppet och varierat odlingslandskap genom vallodling har betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. i de mindre gynnade områdena ingår i åtgärden öppet och varierat odlingslandskap, vilket är en ökning med drygt ca jämfört med och något över det i programmet fastställda arealmålet för åtgärden . Den totala kostnaden för miljöersättningen för öppet och varierat odlingslandskap uppgick till ca varav drygt hälften finansieras av EU. Enligt ett delmål kopplat till miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skall mängden småbiotoper i odlingslandskapet bevaras i hela landet. Vidare skall mängden kulturbärande landskapselement som vårdas öka till 2010 med . Omfattningen av kulturbärande landskapselement som sköts och bevaras genom miljöersättning har valts som en indikator för den ekologiskt hållbara utvecklingen på landsbygden. Miljöersättningarna för bevarande av natur- och kulturmiljöer bidrar till att småbiotoperna i landet i stort kan bevaras i sin nuvarande omfattning. innebär främst nedläggning av jordbruksmark att vissa småbiotoper försvinner. Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas miljöersättning för skötsel av värdefulla landskapselement som t.ex. stenmurar, odlingsrösen, alléträd och renhägn. Elementen har ett stort kulturmiljövärde som de ofta utgör värdefulla livsmiljöer för djur och växter. omfattade ersättningen element på ca , vilket är en ökning med ca jämfört med föregående år. Genom miljöersättningen bevaras därmed samtliga landskapselement på av totala åkerareal, vilket är i linje med det operativa målet för åtgärden i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Antalet brukare som är anslutna till skötselåtaganden ökade med drygt 1 000 . som omfattningen av bevarade element är god, föreligger betydande skillnader mellan olika typer av landskapselement. Vidare är andelen av åkermarken som omfattas av miljöersättningen för skötsel av natur- och kulturmiljöer lägre i norra och i skogsbygder än i slättbygderna. Preliminära uppgifter visar att antalet anslutna till åtgärden för skötsel av natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet har ökat väsentligt . Ökningen beror sannolikt på höjda ersättningsnivåer och bidrar till förbättrad måluppfyllelse. Kostnaden för miljöersättningar för natur- och kulturmiljöer inklusive inom renskötselområdet väntas uppgå till ca varav drygt hälften finansieras av EU. I Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas även miljöersättning för bevarande av utrotningshotade husdjursraser, vilket bidrar till att uppnå delmål kopplade till miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Det operativa målet i Miljö- och landsbygdsprogrammet är att 5 000 djurenheter skall omfattas av ersättningen, vilket är uppfyllt. Anslutningen varierar emellertid mycket mellan olika raser. Kostnaden för åtgärden var ca 2005 varav drygt hälften finansieras av EU. Flera av delmålen under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning berör jordbruket. Inom detta område har utsläpp av kväve och ammoniak från jordbruket valts som indikatorer. Åtgärder inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet bedöms väsentligt bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Trots åtgärder i Miljö- och landsbygdsprogrammet kan det vara svårt att uppnå delmålet kopplat till kväve. Enligt delmålet avseende kväve skall de totala svenska vattenburna utsläppen söder om ha minskat med års nivå. Kväveutlakningen från beräknas ha minskat med ca , vilket motsvarar en minskning med . Det saknas uppgifter om utvecklingen . Effekterna av den jordbruksreform som trädde i kraft bedöms emellertid ytterligare ha minskat kväveutlakningen. Minskningen bedöms bero på nedlagd åkerareal, ökad kväveeffektivitet i odlingen och inte minst åtgärder för minskat kväveläckage. I Miljö- och landsbygdsprogrammet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 finns en rad olika åtgärder för att minska växtnäringsförlusterna från jordbruksmark. Anslutningen till miljöersättningen för minskat kväveläckage genom odling av fånggröda och senarelagd jordbearbetning uppgick till ca 2005, vilket är ungefär på samma nivå som 2004 och cirka fem gånger större än det operativa målet för åtgärden. Beräkningar 2004 pekar på att åtgärden ensamt har lett till en minskning av kväveutlakningen från med ca . Kostnaden för åtgärden var ca 2005 varav hälften finansieras av EU. Skyddszoner i anslutning till bidrar till att minska växtnäringsförlusterna till vattendrag. Åtgärder för anläggning av skyddszoner bedrivs inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet och sammanlagt fanns ca skyddszoner 2005, vilket är en viss ökning jämfört med . Arealens skyddszon är betydligt större än det operativa målet i programmet . Kostnaden för anläggning och skötsel av skyddszoner uppgick till ca 2005 varav hälften finansieras av EU. Enligt delmål till miljökvalitetsmålet Ingen övergödning avseende ammoniak skall utsläppen i ha minskat med års nivå. Utsläpp av ammoniak från jordbruket har valts som en indikator för en ekologiskt hållbar utveckling. De totala utsläppen av ammoniak har minskat med . Ammoniakavgången från jordbruket beräknas ha stått för en betydande del av minskningen, ca , vilket motsvarar en minskning med . Det saknas uppgifter om minskningen . Minskningen av ammoniak inom jordbruket bedöms främst bero på förbättringar i gödselhanteringen och att antalet nötkreatur och svin har minskat. Till 2010 skall de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat med års nivå. De största minskningarna skall ske i de känsligaste områdena. Flera av åtgärderna i Miljö- och landsbygdsprogrammet som bidrar till minskat kväveläckage förväntas även leda till en minskning av fosforförlusterna. Beräkningar av minskningen av fosforförlusterna från jordbruksmark har däremot inte kunnat göras. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 teten i jordbruket bedöms emellertid ha ökat avsevärt . Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara svårt att uppnå trots goda resultat av insatser inom politikområdet. Åtgärder i handlingsprogrammet för bekämpningsmedel bedöms ha stor betydelse för att minska hälso- och miljöriskerna. Ytterligare en åtgärd för att uppnå målet är miljöersättningen för ekologisk produktion. Åtgärder i Miljö- och landsbygdsprogrammet samt handlingsprogrammet för användning av bekämpningsmedel bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Enligt miljökvalitetsmålet skall bl.a. hälso- och miljöriskerna vid användning av kemiska ämnen minska, vilket också valts som en indikator för en ekologiskt hållbar utveckling av landsbygden. Baserat på ett riskindikatorsystem minskade miljöriskindex med och hälsoriskindex med . är det emellertid svårt att dra slutsatser om förändringarna i miljö- och hälsoriskindex eftersom en förändring i bekämpningsmedelsskatten 2004 ledde till hamstring 2003 följd av en kraftigt minskad försäljning av växtskyddsmedel 2004. Generellt bedöms att den positiva utvecklingen bl.a. beror på informations- och rådgivningsinsatser inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet, produktutveckling samt reglering på området. Det ekologiska jordbruket kan också bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö såväl som Ett rikt odlingslandskap. Omfattningen av ekologiskt odlad mark har valts som en indikator för en ekologiskt hållbar utveckling av landsbygden. Det ekologiska jordbruket ökade med ca och omfattade ca i hela landet 2005, vilket är av den totala åkerarealen. Det föreligger dock stora skillnader i andelen ekologiskt odlad åkerareal mellan olika delar av landet. Sammanlagt finns av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm i ekologisk produktion. Fördelat per djurslag beräknas emellertid andelen ekologiska mjölkkor vara . Den totala kostnaden för olika åtgärder med syfte att främja ekologisk produktion uppgick till ca varav ca finansieras av EU. Våtmarker och småvatten i odlingslandskapet Anläggning av våtmarker och småvatten i anslutning till jordbruksmark har valts som en indikator för en ekologiskt hållbar utveckling av landsbygden. Våtmarker och småvatten bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålen Ingen övergödning såväl som Myllrande våtmarker. Detta genom att våtmarker och småvatten minskar halterna av växtnäringsämnen i vattendrag som de skapar värdefulla livsmiljöer för djur och växter. Enligt delmål till miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker skall våtmarker och småvatten anläggas eller återställas i odlingslandskapet . Detta mål skall till stor del nås genom åtgärder i Miljö- och landsbygdsprogrammet. har totalt våtmarker anlagts eller restaurerats i odlingslandskapet varav med åtgärder inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Den sammalagda omfattningen i landet av anlagda våtmarker 2005 är i samma storleksordning som 2004. Totalt har ca anlagts eller restaurerats varav ca inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Med nuvarande takt kommer endast att anläggas till 2010, vilket innebär att takten på anläggning av våtmarker och småvatten måste öka om målet med anlagda våtmarker och småvatten skall nås till 2010. De våtmarker som har anlagts inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet bedöms ha inneburit en minskad kväveutlakning till omgivande miljö med motsvarande knappt kväve . Vidare bedöms våtmarker och småvatten som har anlagts tidigare än 2000 innebära ytterligare minskad kväveutlakning till omgivande miljö. Stöd har beviljats till ytterligare projekt för anläggning av våtmarker och småvatten men dessa är ännu inte slutförda. Kostnaden i Miljö- och landsbygdsprogrammet för anläggning och skötsel av våtmarker och småvatten 2005 var ca varav cirka en tredjedel finansieras av EU. Rådgivning, utbildning m.m. Det bedrivs en omfattande rådgivnings- och utbildningsverksamhet riktad mot lantbrukare inom ramen för Miljö- och landsbygds- Verksamheten skall bidra till att uppfylla samtliga miljökvalitetsmål som berör jordbruket och som bedrivs inom områdena biologisk mångfald och kulturmiljövärden, skydd av miljökänsliga områden, ekologisk produktion, djurvälfärd, energihushållning i växthus samt tvärvillkor. Verksamheten riktas mot lantbrukare och omfattade 2005 ca 58 000 deltagare som erhållit rådgivning eller deltagit i utbildning till en kostnad av ca varav EU finansierar en fjärdedel. Antalet deltagare är i samma storleksordning som 2004. Verksamheten förväntas medföra större anslutning till de olika miljöersättningarna inom Miljö- och landsbygdsprogrammet och öka förståelsen för och kunskaperna om miljöfrågor. Ett syfte med rådgivningen är också att öka kvaliteten i de skötselåtgärder som lantbrukare utför inom ramen för de olika miljöersättningarna. Övriga insatser inom de olika nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöfrågor som t.ex. lagstiftning och försöks- och utvecklingsverksamhet bedöms också vara en viktig del av arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som berör jordbruket. Ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden Befolkningsutvecklingen på landsbygden har valts som en indikator för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Det finns vissa tydliga mönster i befolkningsutvecklingen. Större tätorter har en kontinuerlig befolkningsökning.