prop · GU0355 · 2007-03-16 00:00:00 — När det gäller kontanter tillhandahålls dessa fritt vid depåer och som ett komplement planeras etablering av depåer som hålls av banker på flera platser i landet. Därigenom skall en god försörjning av sedlar uppnås i hela landet och behovet av transporter av sedlar minskar. De risker i kontanthanteringen som är förknippade med värdetransporterna skall därmed minskas. Depåerna kommer i allt väsentligt att hållas av () som samägs av de sex stora kontantanvändande bankerna. Det bör dock redan här framhållas att det inte går att ange vad som skall anses omfattas av begreppet grundläggande betaltjänster, utan behovet hos olika användargrupper måste vara styrande och betaltjänsterna måste kunna ändras över tiden i takt med beteendeförändringar och teknisk utveckling. Eftersom de tjänster som bör omfattas av statens ansvar således inte är begränsade till tjänster som tillhandahålls genom betjäning över disk i kassa, anser regeringen att grundläggande betaltjänster är ett bättre samlingsnamn än nuvarande kassaservice. Sammantaget innebär det anförda att de tjänster som alla i samhället får anses ha ett grundläggande behov av är möjlighet till betalningsför Prop. 2006/07:55 13 medling och uttag av kontanter. För näringsidkare och ideella föreningar finns det dessutom ett behov av att kunna hantera dagskassor. 7 Vilket ansvar har staten för de grundläggande betaltjänsterna? Regeringens bedömning: Alla i samhället bör ha tillgång till grundläggande betaltjänster. I första hand bör marknaden tillhandahålla dessa tjänster och staten övervaka att så sker. Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna bör endast omfatta de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt promemorians förslag till statligt ansvar eller lämnat den utan erinran. anser dock att statens ansvar endast bör omfatta privatpersoner och inte företags eller föreningars behov av dagskassehantering. anser inte att det visats att det skulle finnas hållbara samhällsekonomiska motiv för att låta dagskassehantering ingå i statens ansvar. understryker i sitt remissvar behovet av att särskilt uppmärksamma den typ av glesbygdsproblematik som finns i vissa storstadsområden med dålig banknärvaro. () understryker i sitt remissvar behovet av att grundläggande betaltjänster finns att tillgå på ett tryggt och säkert sätt. SPRF anser att betaltjänster skall tillhandahållas på platser dit man kan färdas med allmänna kommunikationer och i lokaler som är videoövervakade. Kommuner och Landsting efterlyser ett tydligare och mer konkret förslag präglat av en större helhetssyn. Skälen för regeringens bedömning Hur ser tillgången till grundläggande betaltjänster ut i ? Det bör anses vara ett grundläggande behov för samhället att alla kan utföra betalningsförmedling och göra uttag av kontanter. Därutöver bör det finnas möjlighet till hantering av dagskassor för näringsidkare och ideella föreningar. tillhandahålls dessa tjänster på en rad olika sätt. Betalningsuppdrag kan ske t.ex. via Internet, brev- eller autogiro. Kontanter kan tas ut i uttagsautomater och i butiker. Tjänsterna kan också utföras med betjäning över disk hos banker och hos . Om man ser till de olika möjligheter som finns att utföra betaltjänster får behovet anses väl tillgodosett i städer och större tätorter. Där finns såväl en god tillgång på alternativ där man kan utföra kassaserviceärenden som tillgång till alternativ i form av uttagsautomater och butiker för kontantuttag. nämner i sin rapport att 2006/07:55 14 bankernas tidigare tendens att avveckla sin lokala närvaro vänt då flera av bankerna i ökad utsträckning nu anser att den lokala närvaron är viktig för kundrelationen. Det avgörande för bankerna är att utveckla och erbjuda tjänster som tillgodoser kundernas behov och som bidrar till effektivare betalflöden m.m. Bankerna strävar efter att ersätta kontanter med kortbetalningar och elektroniska betalningar. En viss beredskap verkar dock finnas hos bankerna att möta en ökad efterfrågan på vissa kontant- och kassatjänster i den mån minskar sitt kontorsnät. Med hänsyn till att även tillgången till Internet och användningen av Internetbaserade lösningar är större i storstäderna får vissa kundkategoriers behov av i dessa områden anses vara mer begränsat. Detsamma torde vara tillämpligt på de flesta andra städer och tätorter i . Det finns dock ett antal mindre orter som saknar bankalternativ för utförande av tjänster. Kunderna är där hänvisade till . I tätortsnära landsbygd och glesbygd är befolkningen i allt större utsträckning hänvisad till tätorterna för service. I dessa områden finns på de flesta håll bara genom lantbrevbäringen kvar för dem som är beroende av service, då bankerna lagt ned sina kontor. Tillgången till Internet är också mindre i dessa områden, liksom antalet uttagsautomater. Tillgången till Internet fortsätter dock att öka rent allmänt över landet och IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet har byggts ut även i sådana områden, bl.a. med hjälp av statligt stöd. I den mån tillgången till Internet fortsätter att öka i dessa områden minskar behovet av insatser för att säkerställa betalningsförmedling. En utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet gör att också företagens behov av betaltjänster tillgodoses i dessa områden. Den lantbrevbärarservice som utförs av Posten är utformad så att vid avstånd upp till en kilometer från postlåda till bostad erhålls kassaservice i bostaden. Äldre personer och personer med funktionshinder har alltid rätt till kassaservice i bostaden. När avståndet från poststället till bostad/verksamhetsställe överstiger en kilometer tillhandahålls kassaservice vid postlådan. har för att identifiera den grupp som geografiskt har sämst tillgång till , beräknat hur många personer som har långt avstånd till ett fast serviceställe. Det finns alltså en grupp personer som utifrån ett geografiskt perspektiv saknar kommersiella alternativ och som av det skälet får anses ha ett direkt behov av de tjänster som tillhandahåller på dessa orter . Av de som bor i sådana områden är det, enligt Post- och kassaserviceutredningens (Samhällets behov av betaltjänster, SOU 2004:52) beräkningar, omkring en halv miljon människor som använder sig av . Som utredningen konstaterade var det emellertid bara ca 75 000 personer av dessa som bedömdes ha som sitt huvudsakliga alternativ. Detta utgör således den grupp som har behov av tillgång till betaltjänster på grund av geografiska skäl. Därutöver går det att identifiera några grupper i samhället som använder de tjänster som tillhandahåller i högre utsträckning än andra. Det totala antalet personer i dessa grupper är stort. Det rör sig främst om pensionärer och personer med funktionshinder, studenter, invandrare och personer som nekas bankrelation. Ser man Prop. 2006/07:55 15 däremot till vilka av dessa som har som sitt huvudsakliga alternativ är antalet betydligt mindre och det är ännu färre som inte har tillgång till ett annat fysiskt alternativ. Detta gäller framförallt för pensionärer och invandrare. Post- och kassaserviceutredningen uppskattade antalet personer i dessa grupper till ca 100 000 personer. Regeringen vill understryka att syftet med Post- och kassaserviceutredningens beräkning inte var att få ett statistiskt exakt antal. Det kan vara så att det verkliga antalet personer som är beroende av avviker något från vad utredningen kom fram till. Regeringen anser ändå att utredningens uppskattningar får anses vara tillräckliga för att ligga till grund för en bedömning av vilka i samhället som är i behov av kassaservice. Det totala antalet personer som av en eller annan anledning har behov av uppskattades av Post- och kassaserviceutredningen således till ca 175 000. Härutöver finns den grupp av människor som får tillgång till grundläggande kassaservice via lantbrevbäringen. Denna tjänst finns på landsbygden och i glesbyggd där det inte finns underlag för ett fast serviceställe. har omkring 735 000 hushåll över hela landet tillgång till kassaservice via lantbrevbäringen. Enligt senast gjorda uppskattning var det inom denna grupp ca 220 000 personer som använde lantbrevbäraren för att uträtta kassaserviceärenden. Denna grupp har minskat och uppgick det totala antalet kassatransaktioner i lantbrevbäringen till endast 1,7 miljoner transaktioner. Det är alltså bara de som bor i områden där marknaden inte erbjuder alternativ till eller de som av andra skäl inte kan utnyttja de betaltjänster som marknaden tillhandahåller, som kan sägas ha ett behov av tillgång till grundläggande betaltjänster i form av fasta serviceställen eller andra alternativ. Näringsidkare och ideella föreningar har ett behov av dagskassehantering. Dessa tjänster tillhandahålls till mindre företag i huvudsak genom banker och . anlitar i stället värdeföretag som , m.fl. Av rapporten från framgår att i det fall inte längre deltar i kontanthanteringen bedöms det vara möjligt för värdetransportörerna att ta över de tillkommande volymerna av dagskassehantering och uppräkningstjänster. Av landets ca 20 uppräkningscentraler, där kontanter samlas upp, sorteras och äkthetskontrolleras, drivs fyra stycken av . av utflödet från uppräkningscentralerna används till att fylla på bankomater. Som behandlats i avsnitt 6 växer nya alternativ fram för kontanthantering. Eftersom utgångspunkten för all näringsverksamhet måste vara att den skall bära sina egna kostnader får avsaknaden av dagskassehantering anses vara ett problem som är begränsat till orter där marknaden inte tillgodoser detta behov. För närmare beskrivning av dagskassehanteringen, se avsnitt 6. 2006/07:55 16 Svensk Kassaservices verksamhet i relation till behovet av grundläggande betaltjänster De som har ett faktiskt behov av de tjänster som erbjuder genom den grundläggande kassaservicen, och som inte tillhandahålls av marknadens aktörer kan som nämnts ovan delas in i två huvudgrupper, dels 75 000 personer som bor i områden där det saknas kommersiella alternativ på grund av geografiska skäl, dels 100 000 personer som av andra särskilda skäl kan sägas vara beroende av det alternativ över disk som erbjuder. När Post- och kassaserviceutredningen ställde dessa behov i relation till den verksamhet som bedriver framgick att de kontor som svarade för de transaktioner som utförs av dessa grupper ca 260 kontor såväl i glesbygd och tätortsnära landsbygd som i storstadsområden endast svarade för av den totala transaktionsvolymen inom . Flera av de orter som ingår i denna beräkning ligger dock i närheten av andra orter där det finns tillgång till tjänster över disk, vilket innebär att det verkliga behovet sannolikt är något lägre. I takt med att nya och mer kostnadseffektiva betalningssätt har introducerats har de relativa kostnaderna för den verksamhet som bedriver ökat. Beträffande möjligheten att betala räkningar redovisar i sin rapport att betalning över disk i bank eller hos Svensk kassaservice är det dyraste sättet att betala sina räkningar och att kostnaden per transaktion hos har stigit från till . Varje PlusGiroavi kostar mellan att betala över disk på bankkontor, medan årsavgiften för brevgiro eller Internetbank hos de flesta banker ligger runt . I årsavgiften för brevgiro och Internetbank ingår som regel antingen ett obegränsat antal betalningar eller en betalorder . Den grundläggande kassaservicen som Posten numera tillhandahåller genom har också uppvisat kraftiga underskott. Om verksamheten skall fortsätta att bedrivas i samma omfattning som förväntas inga stora förändringar i detta avseende. Förutom verksamhetsförluster i har Posten också omstruktureringskostnader. Nya lösningar på betaltjänstmarknaden Som tidigare påpekats tyder mycket på att Post- och kassaserviceutredningens förslag (SOU 2004:52, s. 32 ff.) påverkat utvecklingen mot alternativa lösningar. De banker som har avtal med undersöker möjliga nya kanaler till sina kunder. (publ) (f.d. FöreningsSparbanken) har avslutat sitt samarbete med och detsamma gäller utbetalning av dagersättning till asylsökande. Vissa behov av dagskassehantering kvarstår dock för verket. redovisar i sin rapport ett antal nya möjligheter att tillgodose behovet av betaltjänster. Genom introduktion av nya kassasystem kan t.ex. flera betalningstransaktioner hanteras. För detta krävs Prop. 2006/07:55 17 utveckling av system med funktionalitet som knyter samman betalningssystem inom bankerna och hos kortutfärdarna med kassasystemen. För kunder hos ICA och Coop finns en möjlighet att med en enkel korttransaktion direkt i butik sätta in och ta ut kontanter på eget konto. Vad gäller uttag av kontanter medger ICA kontantuttag på per tillfälle med AB:s (publ) eller bankkort, medan ICA Bankens eget kort medger uttag på per tillfälle i omkring 1 400 runt om i landet. I Coops omkring 1 000 butiker finns möjlighet att ta ut på svenska bankkort samt 2 000 på kundens . Coop har till skillnad från ICA inte någon egen bank, men är ett av registrerat kreditmarknadsbolag, vilket betyder att inlåningen omfattas av den statliga insättningsgarantin. Introduktionen av nya, från storbankerna fristående, bankomatsystem ökar tillgången till kontanter t.ex. på orter där bankomater från de stora bankerna saknas. Automatiserade betalningsterminaler där räkningar kan betalas med kort eller kontanter är ytterligare exempel på vad den tekniska utvecklingen kan erbjuda och där lösningar redan finns tillgängliga. har utvecklat en ny betalautomat, Paystation, för betalning av räkningar och utbetalning från betalningsavi. Vidare har företaget utvecklat en ny tjänst som möjliggör betalning av räkningar över disk i dagligvaruhandeln. Bland de nya aktörer som placerat ut ett hundratal uttagsautomater nämner även det bankoberoende företaget . har exempelvis kommuner och kommunala bostadsföretag valt denna lösning. Även , med över 300 butiker som inte erbjuder några egna konton, driver en aktivitet med installation av kontantuttagsautomater från . OK/Q8 erbjuder kassaservice som uppdragstagare för vid ett antal av sina stationer och har, liksom Statoil, förklarat intresse av att på sina drivmedelsstationer erbjuda möjligheter att betala räkningar och ta ut kontanter på avier från PlusGiro och Bankgiro. Vid flera av branschorganisationen drivmedelsstationer erbjuds kassatjänster såsom uppdragstagare för . Medlemsföretagens bensinstationer har en god rikstäckning och finns på över hälften av de 134 orter som enligt Svensk Kassaservices definition saknar bankalternativ. AB och (ATG) har tusentals onlineuppkopplade terminaler utplacerade hos sina uppdragstagare i rikstäckande nät. Enligt information som lämnats till kan dessa terminaler tämligen enkelt utrustas med tjänster för betalning av räkningar och uttag på kort och andra värdehandlingar. De asylsökande får dagersättning från deras ärende behandlas. För utbetalning av denna ersättning har tidigare haft ett avtal med (publ) (Plusgirot) och . Det har inneburit att de asylsökande endast kunnat hämta ut sin ersättning som engångsbelopp hos . har arbetat med att hitta en ny lösning för utbetalningarna då rutinen inte varit tillfredställande. 2006/07:55 18 är det som ombesörjer utbetalningen av de asylsökandes dagersättning genom att de asylsökande får ett kort med tillhörande pinkod. Detta betyder att dessa personer, som varit hänvisade till numera erhåller sina utbetalningar via ett rikstäckande nät av och bankernas uttagsautomater. gör ca 25 000 utbetalningar via . Denna enskilda åtgärd har löst behoven hos av den grupp med särskilda behov som definierades av Post- och kassaserviceutredningen. Sammantaget erbjuder således marknadens aktörer i stora delar av landet ett antal både enkla, effektiva och därtill relativt sett billiga alternativ för att utföra de tjänster som ingår i det utbud som erbjuds genom den grundläggande kassaservicen. Statens ansvar för grundläggande betaltjänster Ett tillhandahållande av grundläggande betaltjänster på samma sätt som den grundläggande kassaservicen tillhandahålls , genom ett av staten garanterat rikstäckande nät av serviceställen, innebär stora kostnader för staten. De allra flesta utnyttjar dessutom andra kommersiella alternativ för att utföra dessa tjänster. Som nämnts ovan bedömde Post- och kassaserviceutredningen att det rör sig om ca 175 000 personer som har ett uttalat behov av den service som tillhandahåller. Detta behov skall ställas mot kostnaderna för staten att tillhandahålla denna service. Verksamheten i har varit negativ. Efter att den statliga ersättningen om inräknats har de kostnader som direkt drabbat Posten även indirekt belastat staten eftersom Posten är ett helägt statligt bolag. Den förbättring som uppvisar är en effekt av vissa temporära åtgärder med neddragningar av bl.a. antalet kontor och serviceställen. Det är dock tveksamt om dessa åtgärder har några bestående effekter på resultatet. Regeringen anser därför, vid en avvägning mellan kostnaderna för en bibehållen rikstäckande organisation och de reella behov som den faktiskt tillgodoser, att det inte är rimligt att behålla den nuvarande organisationen. Alla i samhället bör ha tillgång till grundläggande betaltjänster. För såväl privatpersoner som företag är tillgång till bredband ofta en förutsättning för att effektivt kunna hantera betaltjänster elektroniskt. I första hand bör marknaden tillhandahålla grundläggande betaltjänster och staten övervaka att så sker. Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna bör således endast avse de orter och den landsbygd där behovet av alla eller någon av de grundläggande betaltjänsterna, dvs. betalningsförmedling, kontantuttag eller dagskassehantering för näringsidkare och ideella föreningar, inte tillgodoses av marknaden. Enligt Post- och kassaserviceutredningens uppskattning handlar det om mellan 180 och 200 orter. Ett statligt ansvar för grundläggande betaltjänster skulle inte ha någon innebörd om det inte vore förenat med en begränsning av vad tjänsterna får kosta i förhållande till kunden. Det statliga ansvaret bör därför också innefatta att priset för de grundläggande betaltjänsterna är rimligt. I detta ligger att tjänsterna inte får vara så kostsamma att de inte ter sig rimliga Prop. 2006/07:55 19 för flertalet av dem som skulle vilja nyttja tjänsterna. En utgångspunkt bör kunna vara vad tjänsterna kostar i orter där de tillhandahålls på rent kommersiella grunder. Ett statligt ansvar får heller inte ha negativ påverkan på framväxten av den kommersiella servicen i regionala projekt på orten. Som redan nämnts bedriver sin verksamhet som uppdragstagare för banker i olika serviceformer, nämligen kontor i egen regi, kontor i partnerregi samt genom lantbrevbärare. De näringsidkare som har tecknat avtal med och som utför tjänsterna är t.ex. lokala tobakshandlare, ATG-ombud eller videouthyrare. Eftersom i stort sett samma kategori av näringsidkare sannolikt kommer att tillhandahålla tjänsterna bedömer regeringen, att antalet tänkbara tillhandahållare inte kommer att bli färre när marknaden tillhandahåller dessa tjänster i kombination med ett statligt ansvar. anser att det i promemorian inte redovisas några hållbara samhällsekonomiska skäl för att låta dagskassehanteringen ingå i statens ansvar. Enligt verket kan det för samhället vara mer lönsamt att stödja småföretag i glesbygd med andra medel än att säkerställa ett visst mått av tillgänglighet till dagskassehantering i hela landet. Regeringen vill, med anledning av denna synpunkt, understryka att den garanti rörande dagskassehanteringen som regeringen bedömt skall ingå i de grundläggande betaltjänsterna inte står i konflikt med sådana insatser, då statens åtagande bara gäller för de fall där det inte finns något annat alternativ. Det finns således inga hinder mot att de behov som dessa näringsidkare har av kontanter, där så är möjligt, tillgodoses på andra enklare, billigare och effektivare sätt. 8 Politiskt mål Regeringens förslag: Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna skall vara att alla i samhället skall ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Det klart övervägande antalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget om ett nytt politiskt mål eller lämnat det utan erinran. invänder dock mot formuleringen av det politiska målet och verket föreslår att priser ersätts med villkor. instämmer i promemorians förslag till politiskt mål och understryker att statens ansvar måste gälla för personer med funktionshinder, oavsett vem som tillhandahåller tjänsterna. Handikappförbundens samarbetsorgan (Handikappförbunden) anser att det föreslagna politiska målet är bra, möjligen med tillägget att tjänsterna förutom att de erbjuds till rimliga priser också erbjuds inom rimlig tid. () anser att det föreslagna politiska målet är vällovligt och betonar vikten av att staten tar ansvar för att betaltjänstservicen fungerar i hela landet. Förbundet pekar i sitt remissvar på ett fortsatt stort behov av regelbunden kontanthantering via lantbrevbärare för dem som driver verksamhet utanför tätorter. Lantbrevbäringen bör därför omfattas av de Prop. 2006/07:55 20 nya lösningar som avses ersätta . anser inte att rimliga priser är ett tydligt mål då det kan tolkas som att landsbygdsbor riskerar att behöva betala mer för tjänsterna än de som bor i tätorter. Skälen för regeringens förslag: Betalningsförmedling och kontantförsörjning är nödvändiga inslag i en väl fungerande ekonomi och ingår i den meningen i samhällets infrastruktur. säkerställs detta behov i samhället genom lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice där det slås fast att det skall finnas en kassaservice i hela landet som innebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. I nästa avsnitt föreslås att lagen om grundläggande kassaservice skall upphävas. Någon ny lag föreslås inte ersätta kassaservicelagen. Alla i samhället bör dock ha tillgång till grundläggande betaltjänster. I nästa avsnitt återkommer regeringen till var och hur dessa tjänster bör tillhandahållas. Dessa skall huvudsakligen tillhandahållas av marknadens aktörer och staten bör övervaka att så sker. Staten bör bara se till att tjänsterna tillhandahålls på de orter och den landsbygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. Tjänsterna bör också tillhandahållas till rimliga priser. Det mesta talar för att marknaden kommer att tillgodose en allt större del av befolkningens behov av betaltjänster. För en liten grupp kommer det dock även fortsättningsvis att finnas ett behov av statliga insatser. Post- och kassaserviceutredningen har föreslagit att denna rätt bör formuleras i ett nytt politiskt mål med lydelsen: Alla i samhället skall ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Genom ett tydligt mål skapas det inte bara en tydlighet i vilka krav som ställs på tillgången till betaltjänster i samhället. Det ges goda möjligheter att följa upp och utvärdera om alla har tillgång till dessa tjänster och om de delar som staten tillhandahåller sker på ett ur statsfinansiellt så effektivt sätt som möjligt. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att detta bör formuleras i ett nytt politiskt mål, som bör underställas för beslut. Målet bör lyda: Alla i samhället skall ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. 9 Hur skall de grundläggande betaltjänsterna tillhandahållas? Den nuvarande grundläggande kassaservicen, som i huvudsak består i tillhandahållande av vissa tjänster i ett rikstäckande servicenät genom Posten och , skall avvecklas. I första hand bör marknaden i stället tillhandahålla dessa tjänster och staten övervaka att så sker.