prop · GU03117 · 2007-05-30 00:00:00 — 6 § får också bestämmas på det arbetsgivare som är bunden av ett En arbetsgivare som är bun- den av ett sådant kollektivavtal får avtalet även på arbetstagare som tillämpa avtalet även på arbets- tagare som inte tillhör den avtals- förutsättning att de sysselsätts i under förutsättning att de syssel- arbete som avses med avtalet och sätts i arbete som avses med avta- inte omfattas av något annat let och inte omfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. En arbetsgivare får, om det finns särskilda skäl för det, begära att under tid som anges i 10 §. uppgift om vilken sjukdom arbets- begäran skall vara skriftlig. Har arbetstagaren utan godtag- bart skäl underlåtit att lämna ett intyg i enlighet med begäran enligt första stycket, är arbetsgivaren inte skyldig att utge sjuklön för den del av den aktuella sjuklöne- perioden för vilken det saknas sådant intyg. Om en fråga som avses i första stycket regleras i ett kollektivavtal som avses i 2 § andra stycket, tillämpas inte bestämmelsen i andra stycket. Denna lag träder i kraft och tillämpas på en sjuklöne- period som påbörjas efter ikraftträdandet Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet och justitierådet . Läkarintyg för första sjukfrånvarodagen Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås att arbetsgivare skall få möjlighet att, i likhet med vad som gäller för , från arbetstagare begära läkarintyg från och med en tidigare dag än sjunde kalenderdagen efter sjukanmälningsdagen i en sjuklöneperiod eller av kommande sjukperioder. I paragrafens första stycke anges att en arbetsgivare får, om det finns sär- skilda skäl för det, begära att arbetstagaren genom intyg från läkare eller tandläkare styrker nedsättningen av arbetsförmågan under tid som anges i 10 §. Vidare anges i samma stycke att intyget inte behöver innehålla närmare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av och att arbets- givarens begäran skall vara skriftlig. I andra stycket föreskrivs att om arbetstagaren utan godtagbart skäl har underlåtit att lämna ett intyg i enlighet med begäran enligt första stycket, är arbetsgivaren inte skyldig att utge sjuklön för den del av den aktuella sjuklöneperioden för vilken det saknas sådant intyg. I paragrafens tredje stycke, slutligen, anges att om en fråga som avses i första stycket regleras i ett kollektivavtal som avses i 2 § andra stycket, tillämpas inte bestämmelsen i andra stycket. Vad som avses med under tid som anges i 10 § i paragrafens första stycke är enligt Lagrådets mening inte helt klart. I 10 § första stycket anges att arbetstagaren kan åläggas att genom intyg av läkare eller tand- läkare styrka nedsättningen av arbetsförmågan från och med en tidigare dag än sjunde kalenderdagen efter sjukanmälningsdagen i en pågående sjukperiod (punkt 1). Vidare anges i samma stycke att åläggandet i stället kan avse sådant intyg för att styrka nedsättningen av arbetsförmågan från och med av varje kommande sjukperiod (punkt 2). I 10 § andra stycket anges att ett beslut enligt första stycket 2 inte får avse än . Om avsikten är att det skall vara fullständig överens- stämmelse i dessa hänseenden mellan den föreslagna regleringen i 10 a § och den nuvarande i 10 §, bör den föreslagna lagtexten, enligt Lagrådets mening, förtydligas. Vidare bör det enligt Lagrådets mening, för att undvika tvekan om vad som gäller när en sådan fråga som avses i första stycket regleras i ett kollektivavtal som avses i 2 § andra stycket, i paragrafens tredje stycke anges att i ett sådant fall tillämpas inte bestämmelserna i första och 10 a § skulle enligt Lagrådets mening kunna utformas enligt följande. En arbetsgivare får, om det finns särskilda skäl för det, begära att arbets- tagaren genom intyg av läkare eller tandläkare styrker nedsättningen av arbetsförmågan från och med en tidigare dag i sjukperioden enligt 10 § första stycket 1 eller från och med av varje kommande sjukperiod enligt 10 § första stycket 2. En begäran som gäller kommande sjukperioder får inte avse än . Intyget behöver inte inne- hålla närmare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. givarens begäran skall vara skriftlig. Har arbetstagaren utan godtagbart skäl underlåtit att lämna ett intyg i enlighet med begäran enligt första stycket, är arbetsgivaren inte skyldig att utge sjuklön för den del av den aktuella sjuklöneperioden för vilken det saknas sådant intyg. Om en fråga som avses i första stycket regleras i ett kollektivavtal som avses i 2 § andra stycket, tillämpas inte bestämmelserna i första och Lagrådet, som noterar att regleringen i den föreslagna 10 a § skiljer sig från regleringen i 8 §, som innehåller huvudregeln avseende kravet på företeende av intyg för att styrka nedsatt arbetsförmåga, dels så att det i andra stycket anges att om arbetstagaren utan godtagbart skäl underlåtit att lämna ett intyg i enlighet med begäran enligt första stycket är arbets- givaren inte skyldig att utge sjuklön, dels så att det i samma stycke preci- serats att arbetsgivaren inte är skyldig att utge sjuklön för den del av den aktuella sjuklöneperioden för vilken det saknas sådant intyg. Lagrådet, som utgår från att skillnaderna är avsiktliga, anser att konse- kvenserna av de ovan redovisade olikheterna i regleringen bör ytterligare belysas i författningskommentaren. Lagförslag i promemorian Avveckling av socialförsäkringsnämnder m.m. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring1 dels att 18 kap. skall upphöra att gälla, dels att 20 kap. 2 a, 10, 11 och 11 a §§ skall ha följande lydelse. Om det inte utan betydande dröjsmål kan avgöras om rätt till ersättning föreligger enligt denna lag, men det finns sannolika skäl för att sådan rätt föreligger, skall besluta att ersättning skall betalas ut med ett skäligt belopp om detta är av väsentlig betydelse för den försäk- rade. Detsamma gäller om det står klart att rätt till ersättning föreligger men ersättningens belopp inte kan bestämmas utan betydande dröjsmål. För sådan ersättning får föreskrivas särskilda villkor. Om det senare bestäms att ersättning inte skall utges eller skall utges med lägre belopp är den försäkrade inte skyldig att betala tillbaka utbe- talad ersättning i andra fall än som anges i 4 §. Finns det sannolika skäl att dra in eller minska en ersättning, kan För- säkringskassan besluta att ersättningen skall hållas inne eller utges med lägre belopp till dess slutligt beslut fattas. I ärenden som skall avgöras av socialförsäkringsnämnd får beslut enligt första och tredje styckena fattas av tjänsteman i Försäk- ringskassan, om nämnden gett ett sådant bemyndigande. som har fattats av tjänsteman i denna lag skall omprövas av För- denna lag skall omprövas av För- säkringskassan, om det begärs av säkringskassan, om det begärs av en enskild som beslutet angår och en enskild som beslutet angår och beslutet inte har meddelats med beslutet inte har meddelats med stöd av 10 a §. stöd av 10 a §. 1Lagen omtryckt 1982:120. rubriken till 18 kap. 2006:1562. 2Senaste lydelse 2004:781. 3 Senaste lydelse 2004:781. Vid omprövningen får beslutet inte ändras till den enskildes nackdel. Om omprövning begärs av ett beslut och det allmänna ombudet över- klagar samma beslut, skall inte ompröva beslutet. Begäran om omprövning skall anses som ett överklagande. denna lag får överklagas hos all- denna lag får överklagas hos all- beslut som har fattats av en tjäns- beslut får dock inte överklagas av en enskild innan beslutet har dock inte överklagas av en enskild omprövats enligt 10 §. överklagande av ett sådant beslut enligt 10 §. innan beslutet har omprövats skall gande av ett sådant beslut innan anses som en begäran om beslutet har omprövats skall anses omprövning enligt nämnda pa- som en begäran om omprövning enligt nämnda paragraf. Ett beslut som rör en person som är bosatt i överklagas till den länsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun när Beslut i övriga fall överklagas till den länsrätt inom vars domkrets det första beslutet i saken fattades. Med hemortskommun avses den kommun där den fysiska personen var folkbokförd året före det år då beslutet fattades. som var bosatt eller stadigvarande vistades här i landet under någon del av det år då beslut fattades, men som inte var folkbokförd här den 1 november föregående år, avses med hemortskommun den kommun där den fysiska personen först var bosatt eller stadigvarande vistades. Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i 11 § första stycket skall nämnde- män ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten. överklagande till kammarrätten. överklagande till kammarrätten. Bestämmelsen i 33 § fjärde Bestämmelsen i 33 § fjärde (1971:291) gäller inte avvisnings- (1971:291) gäller inte avvisnings- beslut som har meddelats av För- beslut som har meddelats av För- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter i 20 kap. 11 § gäller fortfarande för ärenden i vilka socialförsäkringsnämnd har fattat beslut före ikraftträdandet. Senaste lydelse 2004:781. Senaste lydelse 2004:781. Äldre föreskrifter i 20 kap. 11 a § gäller fortfarande för beslut som har meddelats av en länsrätt före ikraftträdandet Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 20 § lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Valbar till nämndeman i kammarrätt och länsrätt är varje svensk med- borgare som är folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till kammarrättens eller länsrättens domkrets och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Anställd vid domstol, Skatte- Anställd vid domstol, Skattever- ket, länsstyrelse eller under läns- lagfaren domare, åklagare, polis- polisman och advokat eller annan man och advokat eller annan som som har till yrke att föra andras har till yrke att föra andras talan talan inför rätta samt ledamot av inför rätta samt ledamot av skatte- Nämndeman i länsrätt får inte vara nämndeman i kammar- rätt. Till nämndeman bör endast den utses som med hänsyn till omdömes- förmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämp- lig för uppdraget. Den som har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Domstolen prövar självmant den valdes behörighet. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2006:851. Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs att 8 kap. 4 § lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring7 skall upphöra att gälla vid utgången av . 7 Lagen omtryckt 1993:357. Senaste lydelse av 8 kap. 4 § 2004:783. Lag om ändring i lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara Härigenom föreskrivs att 7 § samt rubriken närmast före 7 § lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara1 skall upphöra att gälla vid utgången av . 1 Senaste lydelse av 7 § 2004:813. Lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1993:389) om assistansersätt- ning1 skall upphöra att gälla vid utgången av . 1 Senaste lydelse 2004:827. Lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1998:703) om handikapper-sätt- ning och vårdbidrag1 skall upphöra att gälla vid utgången av . 1 Senaste lydelse 2004:841. Promemorian Avveckling av socialförsäkrings- nämnder m.m.. Härutöver har yttranden även inkommit från , , , , (bifogat av ), LO (bifogat av LO) och (bifogat av ). Lagförslag i promemorian Revision av samordningsförbund inom finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Härigenom föreskrivs att 9 och 25 §§ lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser skall ha följande lydelse. 1.samordningsförbundets namn och den ort där förbundet skall ha sitt säte, förbundets medlemmar och ändamål, 3.antalet ledamöter och ersättare i styrelsen och hur förbundsmed- lemmarna skall vara representerade samt mandattiden om den skall vara kortare än , 4.de uppgifter förbundet skall få fullgöra enligt 7 § och den beslutan- derätt förbundet enligt samma bestämmelse skall ha, 5.om en förbundsmedlem skall ha rätt att väcka ärenden i styrelsen, 6.om det för beslut skall krävas kvalificerad majoritet i styrelsen och för vilka ärenden detta skall gälla, 7.var förbundets kungörelser och andra tillkännagivanden skall anslås, 8.förbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder och fördelningen av förbundets kostnader mellan medlemmarna, allt i förhållande till de andelar som medlemmarna skall bidra med enligt 5 §, 9.eventuella begränsningar av förbundets rätt enligt 21 § till skuldsätt- ning genom sedvanliga krediter, 10.förbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i förbundets eko- nomi och verksamhet, 11.föreskrifter om förbundets budgetprocess, 12. mandattiden för revisorer och ersättare som utses enligt 13.förfarandet vid en förbunds- medlems utträde ur förbundet, 14.förutsättningarna för och förfarandet vid förbundets likvi- dation och upplösning samt grun- derna för skifte av förbundets 12.mandattiden för revisorer som utses enligt 25 §, 13.i fråga om förbund med en gemensam revisor för kommuner och landsting, på vilket sätt och vilken av dessa förbundsmedlem- mar som skall utse revisor, 14.förfarandet vid en förbunds- medlems utträde ur förbundet, 15.förutsättningarna för och förfarandet vid förbundets likvi- dation och upplösning samt grun- derna för skifte av förbundets behållna tillgångar när förbundet behållna tillgångar när förbundet 15. ordningen för att lösa tvister 16. ordningen för att lösa tvister mellan förbundet och dess med- mellan förbundet och dess med- 16. ordningen för att bestämma 17. ordningen för att bestämma ekonomiska förmåner till leda- ekonomiska förmåner till leda- möterna och ersättarna i styrelsen möterna och ersättarna i styrelsen samt till revisorerna och revisors- samt till revisorerna, och 17. vad förbundsmedlemmarna i 18. vad förbundsmedlemmarna i övrigt anser nödvändigt för att övrigt anser nödvändigt för att ordna de ekonomiska förhållan- ordna de ekonomiska förhållan- dena mellan förbundet och dess dena mellan förbundet och dess medlemmar samt förbundets för- medlemmar samt förbundets för- hållanden i fråga om ekonomi och hållanden i fråga om ekonomi och Ett samordningsförbunds räken- skaper och årsredovisning samt styrelsens förvaltning skall grans- kas av en revisor för varje för- bundsmedlems räkning. För För- säkringskassan och länsarbets- nämnden skall en gemensam revi- sor utses. För revisorerna skall det finnas personliga ersättare. Revi- sorer och deras ersättare skall såvitt avser kommun och landsting utses av kommun- och landstings- fullmäktige. När kommun- och utser reviso- rer och ersättare skall 12 § första och andra styckena och 14 § denna lag samt 4 kap. 5 och 6 § § kommunallagen (1991:900) tilläm- pas på motsvarande sätt. Riks- revisionen skall utse den revisor som för Försäkringkassans och länsarbetsnämndens räkning skall granska samordningsförbundets räkenskaper och årsredovisning samt styrelsens förvaltning. 1 Senaste lydelse 2004:793. Ett samordningsförbunds räken- skaper och årsredovisning samt styrelsens förvaltning skall grans- kas av en revisor för varje för- bundsmedlems räkning. ligt arvode till den revisor och den ersättare som utses av Riksrevi- sionen betalas av Försäkrings- kassan. För granskning av ett nybildat förbund skall revisor och revisors- ersättare utses senast när förbun- det bildas och avse tiden från tid- punkten för utseendet till dess nästa mandattid för revisorer och revisorsersättare börjar. För och läns- arbetsnämnden skall Riksrevisio- nen utse en gemensam revisor. Skäligt arvode till denna revisor skall betalas av samordningsför- bundet. Om förbundsmedlem- marna enligt förbundsordningen skall betala arvode till reviso- rerna, skall i stället Försäkrings- kassan betala arvodet till den av utsedda revisorn. Revisorer skall såvitt avser kom- mun och landsting utses av kom- mun- och . När kommun- och landstingsfull- mäktige utser revisorer skall 14 § denna lag samt 4 kap. 5 § och 6 § förstatredje styckena kommu- nallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt. Var och en av de samverkande kommunerna och kan träffa överens- kommelse om att utse en gemen- sam revisor. När en gemensam revisor utses skall 4 kap. 23 a § andra stycket kommunallagen tillämpas på motsvarande sätt. För granskning av ett nybildat förbund skall revisor utses senast när förbundet bildas och avse tiden från tidpunkten för utseendet till dess nästa mandattid för revisorer börjar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Under löpande mandattid får en gemensam revisor utses med stöd av den nya bestämmelsen i 9 § 13, om de nuvarande revisorer som har utsetts av kommun- eller önskar avgå och det inte finns särskilda skäl mot att befria de sistnämnda revisorerna från sitt uppdrag. Äldre bestämmelser i 25 § tillämpas på arvode som avser granskning till och med . Promemorian Revision av samordningsförbund inom finansiell samord- ning av rehabiliteringsinsatser 4.Sveriges Kommuner och Landsting Härutöver har yttranden även inkommit från Revisorskollegiet i Promemorian Den frivilliga sjukpenningförsäkringen och försäkringen mot vissa semesterlönekostnader 9.Sveriges kommuner och landsting Lagförslag i promemorian Den frivilliga sjukpenningförsäkringen och försäkringen mot vissa semesterlönekostnader Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring1 dels att 21 kap. skall upphöra att gälla, dels att punkt 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1985:87) om ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Det upphävda 21 kap. skall dock fortfarande gälla för pågående för- säkringsfall som har inträffat före upphävandet. 1 Lagen omtryckt 1982:120. Lagförslag i promemorian Den frivilliga sjukpenningförsäkringen och försäkringen mot vissa semesterlönekostnader Förslag till lag om upphävande av lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader Härigenom föreskrivs att lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för semesterlöne- grundande frånvaro som avser tid före upphävandet. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet och justitierådet . Beslut om pensionsgrundande inkomst, m.m. Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension, 2.lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension, 3.lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, 4.lag om ändring i lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna. Förslagen har inför lagrådet fördragits av ämnesrådet , biträdd av ämnesrådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , Bildt, , Husmark , , , , , , , , , , , , , , och Tolgfors Regeringen beslutar proposition Läkarintyg för första sjukfrånvarodagen