prop · GU031d23 · 2007-01-01 00:00:00 — Utsläppen från fjärrvärmeproduktion har trots detta minskat, eftersom ökningen främst skett genom användning av biobränslen. var vägtrafikens utsläpp ca högre än 1990. Det är främst utsläppen från lätta lastbilar och tunga godstransporter som ökar. Personbilarna har i genomsnitt blivit något bränslesnålare och inblandningen av etanol i bensin har fått viss betydelse. Andelen miljöbilar i nybilsförsäljningen ökade kraftigt . Bland industribranscherna är det framför allt utsläpp från järn- och stålproduktion och från raffinaderier som ökar. Utsläppen från dessa var totalt ca högre 2004 jämfört med . Främsta förklaringar till ökningarna är ökad exportefterfrågan samt förändrad produktion. har återrapporterat effekterna av de lokala investeringsprogrammen, LIP. De 148 avslutade projekten har beräknats minska koldioxidutsläppen med ca . Om samtliga 211 program ger motsvarande effekt beräknar den totala minskningen till koldioxid . har totalt fördelats i stöd till klimatinvesteringsprogram. Programmen löper vanligen . Inget program har ännu avslutats och därför kan inga säkerställda effekter redovisas. 3.7.1.2 Analys och slutsatser I propositionen Nationell klimatpolitik i global samverkan (2005/06:172, bet. 2005/06:MJU14, rskr. 2005/06:389) redovisade den tidigare regeringen bedömningen att utsläppen för för bör vara lägre än utsläppen . Vidare föreslogs att det nationella klimatmålet för perioden 20082012 ligger fast. Klimatpolitiken följs fortlöpande upp med kontrollstationer i syfte att stämma av ambitionen mot nationella och internationella åtaganden eller mål. En förnyad prövning av det nationella målets utformning i relation till de flexibla mekanismerna skall ske senast i samband med kontrollstationen 2008. Regeringen avser fortsatt verka för att utsläppshandelssystemet vidgas, t.ex. till transportsektorn. Utsläppen av växthusgaser uppvisar en minskande trend som BNP har växt. Förhållandet mellan EU:s klimatpolitik och det nationella målet, avräkningsmål, användning av kolsänkor, transportsektorns eventuella inträde i utsläppshandelssystemet och långsiktiga klimatmål är exempel på frågor som måste utredas närmare och där regeringen avser återkomma. En större översyn av klimatpolitiken bör göras i samband med kontrollstation 2008. beslutade om den nuvarande klimatstrategin. I detta ligger att klimatarbetet skall följas upp med kontrollstationen 2008. och har fått i uppdrag att utarbeta underlag till kontrollstation 2008. Regeringen avser återkomma till med konsekvensanalyser och förslag med anledning av uppföljningen av klimatstrategin. Miljökvalitetsmålet är att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter för svaveldioxid, kvävedioxid och marknära ozon, minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen, halt av partiklar samt halt av benso(a)pyren. Delmålen för partiklar och benso(a)pyren är nya . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Delmålet för svaveldioxid är uppfyllt i alla kommuner. Delmålet för kväveoxid överskrids i ungefär hälften av tätorter. Delmålet för marknära ozon överskrids i hela . Utsläppen av flyktiga organiska ämnen minskar. Delmålet överskreds dock med , dvs , 2004. På vissa platser överskrids delmålet för benso(a)pyren, men t.o.m. vid de mest trafikerade gatorna i tätorterna är halterna i nivå med delmålet. Delmålet för partiklar, som är nytt , är svårt att följa upp eftersom tillgången på data ännu är begränsad. 3.7.2.2 Analys och slutsatser Även om resultaten för två av de sex delmålen är positiva så behöver ambitionsnivån för åtgärderna både inom EU och i höjas för att miljökvalitetsmålet luft skall kunna nås inom utsatt tid. De åtgärder som EU:s tematiska strategi om luftföroreningar omfattar är inte tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Åtgärder inom EU som helhet, förväntas dock bidra till att halterna av bl.a. marknära ozon minskar. Åtgärder för att minska partikelhalterna bör i första hand inriktas mot partiklar i tätortsluft. fick i uppdrag att utreda möjliga åtgärder för att minska partikel- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 emissionerna från dubbdäcksanvändning och väghållning. Uppdraget skall redovisas . har genomfört dels en lättnad i fordonsskatten för dieseldrivna personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar med låga partikelutsläpp (prop. 2005/06:167, bet. 2005/06:SkU27, rskr. 2005/06:290), dels en omläggning av fordonsskatten för personbilar från dagens system baserat på vikt till en skatt som är baserad på hur mycket koldioxid fordonet släpper ut (prop. 2005/06:65, bet. 2005/06:SkU15, rskr. 2005/06:167). Regeringen kommer att utse en förhandlingsman som skall föra samman , , i och berörda myndigheter till en samlad trafiklösning. I detta uppdrag ingår att pröva förutsättningarna för att samla kring att tillfälligt återinföra trängselskatt som en delfinansiering av en kringfartsled runt . kostnader för det nu avslutade försöket med trängselskatt skall inte belasta framtida system. skall också pröva möjligheterna att författningsmässigt tillåta uttag av regionala eller kommunala vägavgifter i syfte att finansiera investeringar i kollektivtrafik och vägnät. Trängselskatt behandlas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 19. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. Nya bedömningsgrunder för delmålet om minskad försurning i sjöar och vattendrag har Enligt preliminära resultat hade andelen försurningspåverkade, icke kalkade sjöar minskat till 2000. Uppgifter när det gäller sträckan rinnande vatten har inte redovisats av . Delmålet om försurning av skogsmark har uppnåtts sett till den genomsnittliga utvecklingen. Delmålet för utsläpp av svaveldioxid ändrades 2005 till . Utsläppen av svaveldioxid i var mindre än 2004 och delmålet har därmed uppnåtts. Svenska utsläpp av kväveoxider uppgick till 2004. 3.7.3.2 Analys och slutsatser har tillkännagett för den tidigare regeringen att delmålet om försurning av sjöar och vattendrag bör kompletteras med en definition av försurade sjöar och vattendrag som tar ställning till hur kalkade sjöar skall betraktas. Delmålet bör också kompletteras så att hänsyn tas till sjöarnas storlek. Uppföljning av de kalkade sjöarna sker inom ramen för kalkningsprogram. Nuvarande lydelse av delmålet omfattar sjöar som är större än en hektar. Dock bygger riksinventeringen av sjöar på data från sjöar större än fyra hektar. I miljömålspropositionen 2005 påpekades behovet av att bedöma situationen i mindre sjöar och har påbörjat ett arbete för att se hur dessa skall kunna omfattas av inventeringen. Stormen fällde träd motsvarande nästan en hel årsavverkning. Det drabbade området sammanfaller i hög grad med det mest försurade området i landet. En ökad kväveutlakning förväntas med kulmen om . Om denna blir hög kan försurningssituationen i marken förvärras. Stormens effekter på kemin i sjöar och vattendrag följs genom pågående mätningar i avrinningsområden med varierande stormskador. För att miljökvalitetsmålet skall nås krävs att utsläppen av försurande ämnen fortsätter att minska i och övriga . Förberedelser för revidering av det s.k. Göteborgsprotokollet pågår. Det ger en möjlighet för och EU att verka för mer långtgående utsläppsminskningar även i , och ytterligare Östeuropeiska länder. avser att lägga fram ett förslag till reviderat takdirektiv med bindande utsläppstak för svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen, ammoniak och partiklar. Miljökvalitetsmålet är att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Nio delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av särskilt farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen, sanering och efterbehandling av förorenade områden, dioxiner i livsmedel samt exponering för kadmium. EU:s nya kemikalielagstiftning (REACH), som väntas träda i kraft , förväntas ställa nya krav på företagen att redovisa uppgifter om kemiska ämnens miljö- och hälsoeffekter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 viktigt för att delmålen om kunskap och information skall kunna nås. Ett nytt tillståndsprövningssystem för farliga ämnen kommer även att införas inom ramen för REACH, vilket ger ökade möjligheter att fasa ut farliga ämnen och ersätta dem med säkrare alternativ. Direktivet om begränsningar av användning av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter, RoHS, som trädde i kraft , medför utfasning av ämnen som bromerade flamskyddsmedel och metaller som kvicksilver, bly och krom i elektronik. Rådet och har ställt sig bakom kommissionens strategi för kvicksilver vilket innebär att det finns stöd för ett exportförbud . Strategin innebär också att en översyn skall göras av användningen i olika varor, t.ex. amalgam. Skärpta bedömningar har gjorts för hälften av de ämnen som fått en EU-harmoniserad klassificering och märkning. Den fleråriga svenska begränsningen av användning av stråförkortningsmedel i spannmålsodlingen har medfört att nya stråstyva sorter utvecklats, vilket bidragit till ett minskat kemikalieberoende. EU:s förordning om tvätt- och rengöringsmedel trädde i kraft och väntas medverka till minskade problem med bl.a. allergier. införlivades skärpta bestämmelser om allergiframkallande nickel i örhängen och andra piercingsmycken i svensk lagstiftning. Delmålet om riktvärden för miljökvalitet var uppnått 2005. slutfördes identifieringen av samtliga förorenade områden. Resultatet visar att antalet förorenade områden uppgår till totalt 70 000, vilket är 30 000 fler än vad man tidigare beräknat. Antalet områden i högsta riskklassen är 1 500. Enligt preliminära bedömning uppgår antalet akuta objekt till några tiotal. beslutade om tre nya delmål avseende efterbehandling av förorenade områden, exponering för dioxin respektive kadmium via livsmedel. De förorenade områden som sanerats är, enligt , högprioriterade och mer kostnads- och tidskrävande än genomsnittsobjektet. bedömer att hälften av områdena har åtgärdats. Utsläppen av dioxin har generellt minskat . Halter i miljön har också avtagit, men minskningen går allt långsammare. utsätts dock över tio 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 procent av befolkning för mer dioxiner via födan än vad EU angett som högsta tolerabla dagliga intag. Åtgärder i svenskt lantbruk har minskat tillförseln av kadmium till åkermarken. Halterna förväntas fortsätta minska p.g.a. minskat nedfall från andra länder som en följd av FN:s konvention för gränsöverskridande luftföroreningar CLRTAP. nominerade 2005 ämnesgruppen PFOS som kandidatämne till om långlivade organiska föroreningar och till CLRTAP. Även det bromerade flamskyddsmedlet PentaBDE nominerades till båda konventionerna. De båda POP-kandidaterna går vidare till bedömning för tänkbara åtgärder . 3.7.4.2 Analys och slutsatser EU:s nya kemikalielagstiftning (REACH) kommer att innebära väsentligt förbättrade förutsättningar för skyddet av hälsa och miljö jämfört med gällande lagstiftning. REACH kommer sannolikt att antas av rådet och parlamentet och träda i kraft . Företagen får ett tydligare ansvar för att redovisa hälso- och miljöegenskaper hos de ämnen de tillverkar eller importerar samt göra en riskbedömning och beskriva en säker hantering. bedömer dock att nuvarande förslag inte är tillräckligt långtgående för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringen föreslår att anslaget 35:6 Kemikalieinspektionen ökas med 2008 och därefter med för genomförandet av REACH. Kommissionen har presenterat förslag till tematisk strategi för hållbar användning av växtskyddsmedel samt tillhörande ramdirektiv och en revidering av dagens lagstiftning till en förordning om godkännande av aktiva ämnen. pekar på att det kommer att ta tid innan den nya lagstiftningen får effekt på måluppfyllelsen. Revideringen av växtskyddsmedelsreglerna är den enskilda lagstiftningsprocess som efter REACH påverkar förutsättningarna att uppnå målet Giftfri miljö mest. Genom slutförandet och antagandet av den globala kemikaliestrategin, SAICM, under svenskt ordförandeskap har det globala samfundet tagit ett helhetsgrepp för att minska hälsorisker och miljöskador förenade med kemikalier i ett livscykel- Arbetet går in i en fas där besluten skall konkretiseras och det praktiska genomförandet påbörjas. I det fortsatta arbetet blir det viktigt att koppla ihop SAICM med det internationella utvecklingssamarbetet inom miljöområdet och genomförandet av internationella kemikaliekonventioner. Det nationella förbudet mot PFOS som anmäldes bidrog säkerligen till att kommissionen tog initiativ till ett förslag om ett förbud på . I och med att samtliga förorenade områden identifierats, så har delmål sex delvis uppnåtts. Enligt har kvaliteten på efterbehandlingsarbetet förbättrats och länsstyrelsernas erfarenhet ökat. Organisationen för arbetet, som har byggts upp successivt , fungerar allt bättre. kan länsstyrelserna få bidrag för tillsyn över förorenade områden i syfte att öka antalet saneringar som privatfinansieras. Frågan om hur saneringsåtgärder skall hanteras för områden relaterade till avvecklad statlig verksamhet skall beredas inom . När det gäller de nya delmålen om exponering för dioxin och kadmium som fattat beslut om kan konstateras att ytterligare kunskapsinsamling och analys behövs som underlag för framtida åtgärder. Ett fortsatt samarbete inom EU och internationellt kommer att vara viktigt för att uppnå båda målen. En analys behövs av om någon tidsgräns bör sättas för användandet av blyammunition och blyhagel innan fullgoda alternativ finns. Kemikalieinspektionen och skall redovisa en konsekvensutredning av frågan . Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller minskning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Globalt sett avtar den sammanlagda ozonnedbrytande potentialen. De svenska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen är mycket små. De återstående utsläppskällorna är läckage från köldmedier eller isoleringsmaterial i äldre varor och produkter. Stora mängder av de ozonnedbrytande ämnena CFC och HCFC finns i isoleringsmaterial i byggnader, mark och rör och avvecklingen av dessa är beroende av i vilken takt ombyggnationer sker. Enligt finns det indikationer på att användningsförbudet för CFC i kyl-, frys- och klimatanläggningar inte efterlevs. En orsak skulle kunna vara att det inte är tillräckligt känt bland aktörerna. 3.7.5.2 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att fortsatt kraftfulla insatser i det internationella arbetet är nödvändiga för att nå målet. Inför Montrealprotokollets partsmöte kommer regeringen särskilt verka för att en handlingsplan för att en snabbare utfasning av HCFC kan etableras. En annan fråga som är av vikt inför partsmötet är att Kyotoprotokollet och Montrealprotokollet samverkar på så sätt att regelverket inom ramen för Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling (CDM) inte gynnar en uppbyggnad av produktionsanläggningar för HCFC. Under förutsättning att Montrealprotokollet och dess tillägg fullföljs av alla parter kan en återhämtning av ozonskiktet tidigast förväntas bortom . bedömer att tidigare lagda förslag, om att den återstående användningen av HCFC till största delen bör avvecklas , räcker för att närma sig delmålet. Förslagen bereds i . Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utsläpp av radio- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 aktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. I Statens strålskyddsinstituts (SSI) och Statens kärnkraftinspektions (SKI) årliga rapport om säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken redovisas att inga allvarliga händelser inträffade som utmanat säkerheten vid de svenska kärnkraftverken. Vidare rapporteras att utsläppen från kärnkraftverken till individer ur allmänheten är fortsatt mycket låga. Dosgränsen till enskild person är 0,1 mSv och stråldoserna från de svenska kärnkraftverken ligger på mindre än en hundradel av dosgränsen och visar i flera fall på en nedåtgående trend . Antalet nya hudcancerfall orsakade av ultraviolett strålning fortsätter att öka. Av framgår att antalet nya fall uppgick till ca 1 2004 jämfört med ca 1 2000. SSI håller på att ta fram ett miljöövervakningsprogram om exponering för elektromagnetiska fält (EMF) för att bl.a. kunnat följa utvecklingen av allmänhetens exponering. SSI har också bl.a. informerat kommunerna om vilka krav som bör ställas på EMF-mätningar utförda av kommersiella företag. 3.7.6.2 Analys och slutsatser Enligt finns det förutsättningar för att nå målet, men det behövs nya eller förstärkta insatser från alla berörda aktörer för att minska antalet nya hudcancerfall. Barn är en prioriterad målgrupp när det gäller att förebygga hudcancer. Dessutom behöver helhetsbilden över strålmiljön i samhället och den yttre miljön utvecklas, så att det går att följa alla tänkbara verksamheter som kan påverka måluppfyllelsen, liksom att påverkan på människor och miljön kan bedömas. Naturligt förekommande radioaktiva ämnen kan t ex anrikas i vissa industriella processer. SSI har startat ett projekt för att undersöka arbetstagares och allmänhetens exponering vid sådana verksamheter. SSI och SKI finansierar forskning för att få underlag för insatser som är vetenskapligt väl underbyggda. För att ytterligare förbättra 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet föreslår regeringen att SSI:s verksamhet förstärks med för finansiering av grundläggande och tillämpad forskning inom strålskyddsområdet. SKI har i uppgift att granska kostnadsberäkningar och avgiftsunderlag från kärnkraftsindustrin som rör Kärnavfallsfonden samt lämna förslag på de avgifter som reaktorägarna skall betala för den levererade kärnkraftselen. Arbetet med att finna en plats och en metod för att omhänderta det använda kärnbränslet och det radioaktiva rivningsavfallet från kärntekniska anläggningar har gått in i en intensiv fas. För att möta det ökade behov av granskning av industrins kostnadsberäkningar och avgiftsunderlag som detta medför avser regeringen att besluta om utbetalning av medel ur Kärnavfallsfonden till SKI . Detta är i enlighet med vad den tidigare regeringen skrev i Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring (prop. 2005/06:183, bet. 2005/06:MJU24, rskr. 2005/06:187), som antagit i sin helhet, att statens kostnader för förvaltning av dessa avgifter och prövning av frågor enligt finansieringslagen skall omfattas av avgifterna. I propositionen om kärnsäkerhet och strålskydd (prop. 2005/6:76) föreslås bestämmelser som säkerställer ett tryggt omhändertagande av allt radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet, bl.a. genom samordning mellan strålskyddslagen och bestämmelser om producentansvar samt ett tydligare ansvar för radioaktivt verksamhetsavfall. Utöver detta har den tidigare regeringen beslutat att SSI får disponera medel för att på ett säkert sätt omhänderta historiskt radioaktivt avfall. På grund av en händelse i Forsmarks kärnkraftverk har fyra av de tio svenska kärnkraftreaktorerna stått stilla . En viktig princip är att olika säkerhetssystem skall vara tekniskt oberoende av varandra. Händelsen visade att så inte varit fallet. SKI har granskat de ändringar som tillståndshavarna anmält och beslutat om tillstånd att åter starta tre av de fyra reaktorerna. SKI och den tidigare regeringen har tagit initiativ till en internationell kärnsäkerhetskonferens med utgångspunkt i händelsen. Regeringen bedömer trots det att det fortsatt råder ett gott strålskydd och god kärnsäkerhet i och vårt närområde bl.a. till följd av den verksamhet och de åtgärder som vidtagits av SSI Strålskyddet vid de svenska kärntekniska anläggningarna är bra och ingen person har fått stråldoser över fastställd gräns. Kontrollen av kärnämnen är betryggande vid de svenska kärntekniska anläggningarna. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskning av svenska vattenburna utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider till luft. Delmålet om utsläpp av fosforföreningar har omformulerats . Enligt () beräkningar har utsläppen av fosforföreningar från jordbruket fortsatt att minska med mellan 20012003. Den näst största källan till punktutsläpp av fosforföreningar är enskilda avlopp. Utsläppen från enskilda avlopp har i stort sett inte minskat och här finns brister i tillämpningen av gällande lagstiftning. Beräkningar som gjorts visar att kväveutlakningen från minskat med kväve . Detta motsvarar en minskning . () har beräknat kväveutlakningen från jordbruksmark och bedömer att utlakningen har minskat med ytterligare ca . Utsläppen av ammoniak har minskat . Delmålet är en 15 procentig minskning till 2010. Delmålet om kväveoxider redovisas under miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning (avsnitt 3.6.3). 3.7.7.2 Analys och slutsatser Trots att utsläppen av näringsämnen fortsätter att minska kan det bli svårt att nå miljökvalitetmålet. Orsaken är dels de stora naturliga flödena av näringsämnen som cirkulerar, dels naturens långa återhämtningstid. Forskare i har länge debatterat kvävets respektive fosforns roll för övergödningen av våra kuster och hav. För att få en oberoende granskning av de svenska förhållandena tillsatte en internationell forskargrupp. Forskargruppens resultat är inte entydiga och avser återkomma med ett fördjupat underlag i dessa frågor. Forskningsprogrammet on Eutrophication - a Scientific Base for Cost- Effective Measures for the Baltic Sea () har tagit fram en beslutsstödsmodell för kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning i . Fortsatt stöd till vidareutveckling och tilllämpning av modellen är viktigt inte minst för att utveckla och genomföra HELCOMs aktionsplan för . Utsläppen av fosforföreningar skulle minska avsevärt om man satsade på fosfatfria tvättmedel. Den tidigare regeringen har därför gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett förbud mot fosfater i tvätt- och rengöringsmedel samt redovisa underlag för ett sådant förbud. Den tidigare regeringen har även gett vattenmyndigheten för medel för att kartlägga övergödningssituationen. Nya allmänna råd för enskilda avlopp har tagits fram av , vilket förbättrar kommunernas förutsättningar att tillämpa och därigenom bidra till minskade utsläpp av fosfor från enskilda avlopp. Utlakningen av kväve från minskar kontinuerligt men minskningarna till trots är det svårt att se någon tydlig trend i minskad transport av kväve och fosfor med vattendragen.