prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — För del har den starka tillväxten både drivits av en stark inhemsk efterfrågan och en mycket god exportutveckling. På grund av något svagare tillväxt i väntas exporten dämpas något . Exporttillväxten väntas dock vara stark på grund av att de relativt goda tillväxtutsikterna i euroområdet, och övriga . Dessutom finns det inga signaler från de kinesiska myndigheterna som tyder på att den kinesiska valutan kommer att apprecieras i snabbare takt än och därigenom markant försämra företagens konkurrensvillkor. Tillväxten i har också drivits av en mycket stark tillväxt i de privata investeringarna. Det har ökat risken för överinvesteringar och en större andel dåliga lån. Penningpolitiken har därför stramats åt och vissa administrativa åtgärder för att minska utlåningen har vidtagits. Även om dessa åtgärder sannolikt ger en viss dämpande effekt på investeringstillväxten bedöms investeringarna att växa i mycket god takt både och . Investeringsviljan påverkas i hög grad av industriföretagens vinster, som ökade jämfört med . Den privata konsumtionstillväxten har varit mycket hög i jämfört med många andra länder, men har på grund av det höga sparandet svårt att växa i den takt det finns potential för. Enligt vissa bedömare uppgår sparkvoten till 2006/07:1 BILAGA 2 Stark asiatisk tillväxt trots dämpning i Trots att efterfrågan från mattas som en effekt av en svagare konsumtionstillväxt framöver väntas den globala tillväxten fortsätta att växa starkt. Huvudskälet är att allt fler regioner och länder i världen växer starkt just . Detta gäller framförallt många där framförallt och har bidragit till detta . I uppgick den genomsnittliga tillväxten (exklusive ) till . Men även i och har tillväxten varit hög . Den starka tillväxten i har medfört att världens samlade produktion av varor och tjänster har omfördelats. En allt större del av produktionen sker i , medan framförallt euroområdets andel av global BNP (beräknad i termer av s.k. köpkraftskorrigerad BNP) har minskat. andel av global BNP har vuxit från 1980 till 2005. Euroområdets motsvarande andel har sjunkit från till . andel har varit förhållandevis stabil och ligger nu på jämfört . En viktig anledning till frammarsch är som länge har varit ett starkt draglok för den ekonomiska tillväxten i . andel av världens samlade BNP har vuxit från till 2005. Även har vuxit i betydelse i takt med den goda tillväxten. Omfördelningen av produktionen har skett som en allt större del av den totala efterfrågan i världen kommer från . stod för av den globala importefterfrågan. uppgår motsvarande andel till . Bara det faktum att en allt större andel av efterfrågan i världen kommer från medför att den globala tillväxten inte är lika känslig för efterfrågeförändringar i andra regioner. Framförallt är det som har nyckelrollen för hur utvecklas och i vilken utsträckning regionen kan bära en del av det globala efterfrågebortfallet från . har blivit den viktigaste exportmarknaden för många av de . importerar insatsvaror från andra till olika produkter, exempelvis IT-utrustning och hemelektronik, som sätts samman i för vidare transport till länder utanför . Historiskt har därför im- porten till varit starkt korrelerad med exporten. Minskad import av konsumtionsvaror från ger dock en relativt begränsad effekt på export. export till har visserligen ökat, men produkter med högre förädlingsvärde (maskiner och bilar), har ökat i betydelse jämfört med produkter med lägre förädlingsvärde (kläder och skor). Dessutom är det övriga som är viktigaste exportmarknad. av exporten går till övriga , medan står för av exporten. Konsumtionen i föll kraftigt även 2000-2001, men då sammanföll dämpningen i konsumtionstillväxten med ett globalt investeringsras i alla de stora regionerna i samband med att IT-bubblan sprack. Trots detta uppgick BNP-tillväxten till i genomsnitt . En annan orsak till betydelse är den starka inhemska efterfrågan, vilken har bidragit mest till tillväxten i . Både investerings- och konsumtionstillväxten har varit stark och bidragit till att den inhemska efterfrågan i genomsnitt stod för av BNP-tillväxten . har visserligen nettoexporten bidragit mer till tillväxten, men det är fortfarande den inhemska efterfrågan som ger det absolut största bidraget. Dessutom har importen ämnad för den inhemska efterfrågan successivt ökat i betydelse jämfört med importen till sammansättningsindustrin. och roll skall dock inte underskattas. I växer den inhemska efterfrågan starkt, framförallt som en effekt av en mycket bra investeringsutveckling men även på grund av god konsumtionstillväxt. Dessutom har importen som andel av BNP ökat under . I har den inhemska efterfrågan och framförallt den privata konsumtionen varit den drivande motorn för tillväxten. Det har drivit upp importen som utgör av BNP. Sammantaget ger den goda inhemska efterfrågan i , och bra förutsättningar för fortsatt hög importtillväxt till dessa länder. Det gynnar framförallt övriga , men även länder där är en viktig exportregion kan dra fördel av detta. vilket till stor del beror på att saknar ett fungerande välfärdssystem. Dessutom lever fortfarande av befolkningen i extrem fattigdom. Ett av målen enligt det senaste femårsprogrammet för perioden 20062010 är därför en mer balanserad tillväxt. Den privata konsumtionen ska växa snabbare och ska istället för investeringarna vara den viktigaste efterfrågekomponenten framöver. Sammantaget bedöms tillväxten vara fortsatt hög och . BNP-tillväxten i uppgick till 2005. I är det framförallt den privata konsumtionen och de fasta investeringarna som har drivit tillväxten . Detta tillväxtmönster bedöms hålla i sig under prognosåren. Nettoexporten bedöms enligt tidigare mönster bidra negativt till tillväxten. Exporten, som steg 2005, väntas visserligen fortsätta att växa i god takt, men den goda konsumtions- och investeringstillväxten driver upp importen på samma sätt som . Sammantaget bedöms tillväxten för innevarande och i stort sett ligga i nivå med . Eventuellt dämpas tillväxten något som en effekt av en något stramare penningpolitik. In- flationen har stigit och höjdes därför styrräntan till den högsta nivån . stora utmaningar är bland annat utbyggnad av infrastruktur samt att tillgodose en fungerande och effektiv energiförsörjning. 1.4Förutsättningar för svensk export Förutsättningarna för svensk export styrs av styrkan i den internationella konjunkturen och framför allt av efterfrågan i för viktiga exportregioner. Dessutom bestäms förutsättningarna för svensk varuexport även av den internationella efterfrågans varusammansättning. Med en starkare global tillväxt följer vanligtvis också en högre efterfrågan på svenska exportprodukter. Utvecklingen för svensk export kan 2006/07:1 BILAGA 2 emellertid skilja sig från importtillväxten i världen. Om importen i huvudsak ökar i regioner som är relativt stora importörer av svenska varor förväntas svensk export växa starkare än den samlade importefterfrågan i världen. För att bedöma utsikterna för svensk export görs en prognos för den s.k. världsmarknadsefterfrågan, dvs. den handelsvägda importefterfrågan på varor och tjänster som de svenska exportföretagen möter. Tabell 1.2 största varuexportmarknader och deras andel av världs BNP Anm.: Andelarna av världs-BNP är viktade i PPP-termer. Källor: och . Euroområdet är viktigaste exportregion dit av varuexporten går (se tabell 1.2). Exportandelen till de nordiska länderna uppgår till medan står för av svensk varuexport. Euroområdets och vikt i global BNP är dock betydligt lägre. Trots relativt stora andel av global ekonomi går endast av svensk varuexport till . Sett ur ett historiskt perspektiv har exportandelen till bl. a , , , och ökat medan exportandelen till bl. a och har minskat. Exportandelen till de nordiska länderna har varit relativt . Hög världsmarknadsefterfrågan , dämpning Den globala konjunkturen försvagades tillfälligt av 2004 och av 2005. Från och med av 2005 har både tillväxten i världen och efterfrågan på svensk export förstärkts. BNP-tillväxten i världen förväntas uppgå till och världsmarknadsefterfrågan beräknas öka . Ökningstakten i världsmarknadsefterfrågan tilltar mer än ökningstakten av BNP i världen (se diagram 1.16). 2006/07:1 BILAGA 2 förklaras främst av en hög tillväxt i euroområdet, se avsnitt 1.2, och en fortsatt mycket god tillväxt i de nordiska länderna. BNP-tillväxten i , exklusive , beräknas till . Tillväxten i de nordiska länderna drivs både av en stark inhemsk efterfrågan och av en exporttillväxt som gynnas av den starka internationella konjunkturen. förväntas BNP-tillväxten i världen dämpas något jämfört med , till . Världsmarknadsefterfrågan beräknas öka 2007, vilket är en tydlig försvagning jämfört med . dämpas tillväxten av världsmarknadsefterfrågan mer än BNP-tillväxten i världen (se diagram 1.16). BNP-tillväxten i världen hålls uppe av en stark tillväxt i länder utanför . Importefterfrågan i för viktiga exportregioner, t ex euroområdet och de nordiska länderna, väntas dock att försvagas 2007 jämfört med . I , exklusive , dämpas BNP-till- växten betydligt , till . Diagram 1.16 BNP världen och världsmarknadsefterfrågan, VME VME, höger axel Källor: IMF, och . Stark investeringskonjunktur har gynnat svensk export Svensk varuexport domineras i hög grad av investerings- och insatsvaror och gynnas därför relativt mycket av en stark global investeringsuppgång (se tabell 1.3). Investeringsvaror tenderar att ha ett större tjänsteinnehåll jämfört med insatsvaror och konsumtionsvaror. Till exempel ökar efterfrågan på IT-tjänster när efterfrågan på teleprodukter ökar. Vid en internationell investeringsuppgång ökar därmed även efterfrågan på svensk tjänsteexport. Den globala investeringsdrivna tillväxten har bidragit till en stark världsmarknadsefterfrågan . Investeringsuppgången har dessutom varit samordnad i ett antal för viktiga exportregioner. Investeringskonjunkturen viker i euroområdet och i Svensk export är till största del beroende av importefterfrågan i euroområdet och i de nordiska länderna. Dessutom får svängningar i investeringskonjunkturen stort genomslag på importefterfrågan på svensk export. Som nämnts i avsnitt 1.2 väntas en fortsatt hög investeringskonjunktur i euroområdet året ut. Investerings- och industrikonjunkturen i euroområdet förutses dock kulminera under innevarande år. Försämrade exportutsikter och en mindre expansiv penningpolitik förutses dämpa efterfrågan på investerings- och insatsvaror i euroområdet . Även i de nordiska länderna är efterfrågan på investerings- och insatsvaror mycket hög under innevarande år. En förbättrad industri- och investeringskonjunktur i och har skapat en stark importefterfrågan på investerings- och insatsvaror. I har det höga oljepriset lett till en mycket stark investeringstillväxt inom sektorer relaterade till utvinning av olja. Det har bidragit till en stark importefterfrågan på både investerings- och insatsvaror. Importefterfrågan på investerings- och insatsvaror i och väntas mattas mot bakgrund av en försämrad global efterfrågan framöver och en mindre expansiv penningpolitik. Importillväxten av dessa varor förutses dämpas relativt kraftigt jämfört med de höga tillväxttalen . Andel av total varuexport 2005 Även i väntas en betydande dämpning av investeringstillväxten ske . Dämpningen beror i stor utsträckning på att investeringar relaterade till oljenäringen utvecklas svagt. Den försvagade investeringskonjunkturen i euroområdet och de nordiska länderna verkar dämpande på importefterfrågan på svenska investerings- och insatsvaror . Oljepriset steg till nya rekordnivåer (se diagram 1.17). Till prisuppgången bidrog ökade spänningar mellan och västvärlden samt konflikten i . Även produktionsstörningar i , och bidrog till att pressa oljepriserna uppåt. Brentoljan noterades som högst till nära per fat . har oljepriset fallit tillbaka markant. Bidragande är en stabilisering av situationen i , en lugn orkansäsong i , signaler om svagare efterfrågetillväxt samt välfyllda lager av råolja och petroleumprodukter. Diagram 1.17 Pris på Brentolja Källa: Reuters. I ett längre perspektiv har oljepriset stigit markant . Flera faktorer ligger bakom den kraftiga oljeprisuppgången. Produktionskapaciteten har vuxit relativt långsamt under 2000talet som efterfrågan på olja vuxit starkt . Ledtiderna är långa inom oljeindustrin. Det dröjer omkring för att ett ihållande högt oljepris ska leda till färdigställda investeringar i ny oljeproduktion. De senaste årens starka internationella konjunktur har bidragit till en ökad efterfrågan på 2006/07:1 BILAGA 2 Bland annat har och trätt fram som betydande nettokonsumenter av olja vilket lett till att reservkapaciteten, dvs. skillnaden mellan potentiellt utbud och faktisk efterfrågan, har minskat. Oljepriset har därmed blivit alltmer känsligt för utbudsstörningar och osäkerhet i oljeproducerande regioner. Därtill har även raffinaderiernas oförmåga att omvandla råoljor av sämre kvalité till renare petroleumprodukter bidragit till prisuppgången på olja. Raffinaderikapaciteten förväntas dock moderniseras och byggas ut, särskilt efter 2009 då mycket ny kapacitet tas i bruk i OPECländerna och i . Mycket talar för att den globala reservkapaciteten på oljemarknaden kommer att öka framöver. De senaste årens oljeprisuppgång har ökat investeringarna i såväl nya som mer mogna oljefält. Här bidrar bl.a. ökad oljeprospektering och teknikutveckling till att nya oljekällor blir tillgängliga och att utvinningsgraden kan höjas i både nya och mer mogna fält. På efterfrågesidan väntas det höga oljepriset tillsammans med en något svagare internationell konjunktur bidra till att dämpa efterfrågan på olja. Utbudet av råolja förväntas därför växa snabbare än efterfrågan , vilket medför att reservkapaciteten ökar. Då reservkapaciteten stiger förväntas även riskpremien, och därmed oljepriset, pressas nedåt. Prisnedgången begränsas dock av fortsatt geopolitisk oro, risk för framtida produktionsstörningar och ökade kostnader för oljeutvinning. Oljepriset bedöms uppgå till per fat och till per fat . Vid slutet av 2008 och 2009 väntas oljepriset vara per fat. En allt större andel av produktionen sker i politiskt instabila länder och osäkerheten i bedömningen av oljepriset är fortsatt stor. Förändringar i global tillväxt, oväntade produktionsstörningar och geopolitiska spänningar har potential att kraftigt påverka oljepriset. 2006/07:1 BILAGA 2 har utvecklingen på de finansiella marknaderna präglats av osäkerhet kring den amerikanska konjunkturen. Signaler om en avmattning i har bidragit till en nedgång i de internationella obligationsräntorna. Mot bakgrund av en svagare konjunkturutveckling bedöms den amerikanska (Federal Reserve) avsluta åtstramningen och väntas de sänka styrräntan. Den svenska och den () väntas dock fortsätta att strama åt penningpolitiken. Även den japanska () väntas fortsätta att höja styrräntan, dock i en långsam takt. På valutamarknaden har förväntningar om framtida ränteskillnader mellan länder varit styrande. Dollarn stärktes kraftigt som en följd av bland annat ett högre ränteläge jämfört med omvärlden och stora kapitalinflöden. har förväntningar om minskade ränteskillnader bidragit till att dollarn försvagats medan kronan stärkts. I takt med att ränteskillnaderna mellan och omvärlden minskar väntas kronan stärkas ytterligare. För del innebär högre räntor och starkare krona en åtstramning av de monetära förhållandena. Det sker dock från en expansiv nivå och ränteläget kommer att fortsätta vara lågt framöver. Sammantaget innebär det fortsatt relativt expansiva monetära förhållanden för svensk ekonomi. Obligationsräntorna är alltjämt låga De internationella obligationsräntorna har stigit . Bidragande till ränteuppgången har varit en stark internationell konjunktur, ökat internationellt inflationstryck och därmed förväntningar om en stramare penningpolitik. Sedan mitten av sommaren har dock en ökad osäkerhet om den amerikanska konjunkturen medfört en nedgång i obligationsräntorna. I och med det har en betydande del av ränteuppgången raderats ut och obligationsräntorna är i ett historiskt perspektiv alltjämt relativt låga i förhållande till den starka internationella konjunkturen. Diagram 2.1 10-åriga obligationsräntor i , Förenta Källa: Reuters. De korta räntorna har stigit mer än de långa, vilket har lett till att avkastningskurvornaTF4FT blivit flackare. I är 10-årsräntan lägre än obligationsräntor med kort löptid, vilket innebär att avkastningskurvan har en negativ lutning. Detta har historiskt ofta signalerat en annalkande konjunkturnedgång. Det är dock osäkert om det historiska sambandet gäller , då det finns flera strukturella förklaringar till de låga obligationsräntorna. En förklaring är nya regelverk för pensionsbolag som har inneburit en ökad efterfrågan på långa obligationer. Sannolikt har även ett ökat förtroende för centralbankernas inflationsmål bidragit till att terminspremien fallit, dvs. investerare kräver mindre betalt för att hålla långa obligationer eftersom man gör bedömningen att variationen i inflationen har minskat. Låga obligationsräntor kan också ha sin förklaring i kapitalflöden från främst oljeproducerande länder och asiatiska centralbanker. Höga oljepriser har bidragit till stora inkomster för de oljeproducerande länderna som i stor utsträckning har investerats på den internationella obligationsmarknaden. Dessutom har ett ökat globalt nettosparande sannolikt bidragit till lägre obligationsräntor. Sparandet har framförallt ökat bland industrialiserade och andra snabbväxande ekonomier. 4T AvkastningskurvanT beskriver förhållandet mellan räntor på statsskuldväxlar och obligationer med olika löptid. har centralbankerna höjt de korta räntorna, vilket också förklarar avkastningskurvornas flacka utseende. De europeiska och japanska obligationsräntorna väntas stiga framöver mot bakgrund av en stark ekonomisk utveckling, ökat resursutnyttjande, stigande inflation och högre korta räntor. Det finns flera faktorer som talar för en generellt högre internationell räntenivå . Globaliseringen har bidragit till ett ökat utbud av arbetskraft i världsekonomin. Denna arbetskraft kommer att kräva ökade investeringar, vilket bedöms bidra till stigande räntor. Dessutom väntas det höga sparandet i minska allteftersom inkomsterna stiger och de sociala skyddsnäten byggs ut. I prognosen förväntas den 10-åriga amerikanska obligationsräntan uppgå till och vid utgången av 2007. Den tyska motsvarigheten bedöms uppgå till och . ECB fortsätter strama åt Fed klara Den amerikanska höjde styrräntan vid varje möte mellan . Fram till mitten av sommaren var de flesta bedömare inställda på att Federal Reserve skulle fortsätta att strama åt penningpolitiken. En tydlig dämpning av den amerikanska tillväxten har dock bidragit till att Federal Reserve, vid sina två senaste möten, har valt att behålla räntan oförändrad. Den amerikanska står inför ett dilemma; som flera tecken tyder på att realekonomin bromsar in så är inflationstrycket fortsatt högt. I prognosen väntas signaler om en svagare ekonomisk utveckling vara avgörande för Federal Reserves agerande. Bedömningen är att den amerikanska styrräntan ligger kvar på året ut och att den uppgår till . Den valde att inleda en åtstramning av penningpolitiken. Styrräntan har sammantaget höjts till . Bakgrunden till den stramare penningpolitiken är att ECB:s målvariabler för penningpolitiken, inflation och penningmängdstillväxt, legat över målen. ECB:s bedömning är att inflationen kommer att fortsätta att överstiga målet . En ihållande hög inflation riskerar få till följd att hushållens 2006/07:1 BILAGA 2 inflationsförväntningar stiger och tilltron till inflationsmålet försvagas, vilket i sin tur kan leda till högre löneökningar. Penningmängden fortsätter också att växa snabbt, bl.a. på grund av en stark tillväxt i utlåning till hushållen. har den europeiska konjunkturen stärkts , vilket talar för en fortsatt höjning av den europeiska styrräntan. ECB har signalerat att man avser att successivt höja styrräntan mot en mer neutral nivå. Prognosen för styrräntan är vid utgången av 2006, en nivå som väntas kvarstå till utgången av 2007. Den japanska , , höjde styrräntan . Därmed var en period med nollränta över. Bakgrunden till höjningen var framförallt att deflationsperioden bedöms vara över i och med att kärninflationen hade ökat . Dessutom hade den reala ekonomin visat på en förhållandevis stark utveckling. Trots att höjt styrräntan så är realräntan alltjämt svagt negativ till följd av att deflationen har upphört. Dessutom ökar bankernas utlåning igen efter att ha minskat . Prognosen är att den japanska kommer att fortsätta att höja styrräntan, om än i en långsam takt. Diagram 2.2 Styrräntor i euroområdet, och Källa: Reuters. Dollarn har successivt försvagats . Valutamarknaden fortsätter att fokusera på faktiska och förväntade ränteskillnader mellan olika valutaområden. Dollarförsvagningen inleddes i samband med ECB:s första räntehöjning , vilken bidrog till att skifta 2006/07:1 BILAGA 2 hade en vidgad styrräntedifferens mellan och euroområdet bidragit till en förstärkning av dollarn. Bedömningen är att dollarförsvagningen kommer att fortsätta. I takt med att tillväxt- och ränteskillnader minskar kommer underliggande faktorer, som stora bytesbalansunderskott, att komma alltmer i fokus. I prognosen förväntas dollarn försvagas till 1,30 mot euron och 115 mot yenen vid utgången av 2006. förväntas dollarn noteras till 1,35 mot euron och 110 mot yenen. Diagram 2.3 Dollar mot yen och euro Dollar per euro (inverterad Källa: Reuters. Stark utveckling på börserna De stora internationella börsindexen har fortsatt uppåt och har stigit . En ökad osäkerhet noterades under inledningen av sommaren då börskurserna sjönk kraftigt. Bidragande till nedgången var framförallt en oro för att Federal Reserve skulle fortsätta att strama åt penningpolitiken. har dock oron för höjda räntor minskat som företagens vinstutveckling varit fortsatt god. Det har bidragit till att börserna återigen börjat stiga. Rapporterna var överlag något starkare än analytikerna väntat sig. Konsensusbedömningen på marknaden är att bolagens vinster kommer att fortsätta växa i en stark om än avtagande takt. Mot bakgrund av den realekonomiska prognosen med en fortsatt relativt god konjunktur är börsvärderingen rimlig. P/E-talen (Price/Earnings), som relaterar en akties pris till företagets vinst per aktie, är på relativt låga nivåer i såväl som och börserna är fortfarande lågt värderade i förhållande till obligationsmarknaden. råvaru- och energipriser samt stigande ränte- och arbetskraftskostnader riskerar dock att pressa bolagens marginaler på . Till det kommer en viss ökad risk för en mer markant avmattning i den amerikanska konjunkturen (se fördjupningsruta på sidan 15). Diagram 2.4 Börsutvecklingen i euroområdet, Förenta Euroområdet, Euro STOXX Källa: Reuters. Den svenska 10-åriga obligationsräntan har stigit med sedan bottennivån för omkring . Utvecklingen har varit i linje med den för internationella obligationsräntor. Mot bakgrund av den starka konjunkturen är dock obligationsräntorna fortfarande på låga nivåer. Diagram 2.5 Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i Källa: Reuters. Den svenska 10-årsräntan har varit lägre än den tyska motsvarigheten. I ett historiskt perspektiv är detta ovanligt. landet förklaras främst av att den svenska styrräntan varit lägre än den för euroområdet . Men en del av förklaringen står även att finna i det nya regelverket för pensionsfonderna som inneburit en ökad efterfrågan på långa svenska obligationer. är den svenska statsskulden krympande och förhållandevis liten, viket innebär att utbudet av långa statsobligationer är begränsat. I prognosen förutses att svenska obligationsräntor kommer att stiga och i takt med att de lediga resurserna i ekonomin minskar och penningpolitiken blir allt mindre expansiv.