prop · GU03115 · 2007-04-27 00:00:00 — Bemyndigandet avser att ge regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer en föreskriftsrätt beträffande dokumentation av de övervakningsåtgärder och kontrollåtgärder som vidtas av börsen i enlighet med 9 §. Utredningens förslag till första punkt i bestämmelsen rörde föreskrifter om skyldighet för utgivare att offentliggöra upplysningar enligt 6 § 3. Sådana föreskrifter anser vi vara verkställighetsföreskrifter som inte kräver ett normgivningsbemyndigande. I punkten 2 ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett bemyndigande att meddela föreskrifter om förutsättningarna för inregistrering. Samma bemyndigande finns i 5 kap. 1 § sista stycket lagen om börs- och clearingverksamhet. Merparten av de förslag till ändringar i lagen om börs- och clearingverksamhet beträffande emittenters skyldigheter att offentliggöra information m.m. som föreslås i prop. 2006/07:65 har samlats i 1618 kap. Justeringar har gjorts för att nå överensstämmelse med nya begrepp och definitioner i lagen om värdepappersmarknaden. Begreppet fondpapper har ersatts med överlåtbara värdepapper, noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats eller är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom EES har ersatts med upptagna till handel på en reglerad marknad och fordringsrätter har ersatts med penningmarknadsinstrument. Genom dessa ändringar anpassas även bestämmelserna till den terminologi som används i öppenhetsdirektivet (se vidare ovan nämnda proposition s. 92 ff.). I de fall en bestämmelse bara gäller emittenter av överlåtbara värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad i har detta angetts särskilt. I vissa av paragraferna har, i förhållande till propositionen, lagts till att bestämmelsen endast gäller när det är emittenten, respektive utgivaren, som har ansökt om upptagande till handel. Som framgår av författningskommentaren till 15 kap. 8 § är detta en konsekvens av att det enligt den nya lagen är möjligt för någon annan än emittenten att under vissa förutsättningar begära att ett överlåtbart värdepapper skall tas upp till handel på en reglerad marknad. I vissa av paragraferna hänvisas till var emittenten respektive utgivaren har sitt säte. Detta uttryckssätt skiljer sig från det som används i de bestämmelser i den förevarande lagen som härrör från genomförandet av MiFID. I dessa talar man i stället om var ett företag hör hemma. Anledningen till att olika begrepp används behandlas i författningskommentaren till 1 kap. 710 §§ och 4 kap. 1 §. I paragraferna används även begreppen hemmedlemsstat och stat, medan det i de paragrafer som härrör från genomförandet av MiFID generellt talas om hemland och land (se t.ex. definitionen av hemland i 1 kap. 5 § 13). Både begreppet hemland och begreppet hemmedlemsstat behöver användas i lagen eftersom de har olika betydelse. I anledning av detta har det bedömts mest konsekvent att även använda stat respektive land i de paragrafer som härrör från de olika direktiven. Liksom i övriga kapitel har bemyndigandena att meddela föreskrifter samlats i en paragraf i slutet av varje kapitel. Kapitlet motsvarar i huvudsak de föreslagna 5 a kap. och 4 kap. 2 b 2 d §§ i förslaget till ändring i lagen om börs- och clearingverksamhet i prop. 2006/07:65. 112 §§ motsvarar i huvudsak det föreslagna 5 a kap. om regelbunden finansiell information. 1315 §§ motsvarar i huvudsak de föreslagna bestämmelserna i 4 kap. 2 b2 d §§ i lagen om börs- och clearingverksamhet om börsens övervakning av dessa skyldigheter. Det bör dock noteras att det uttryckliga angivandet i 4 kap. 2 b § om att övervakningen skall organiseras så att intressekonflikter inte uppstår har utgått. Detta beror på att denna övervakning enligt den nya lagen skall skötas av den oberoende funktion som omnämns i 13 kap. 2 § lagen om värdepappersmarknaden. Härigenom är frågan om hantering av intressekonflikter omhändertagen. Bestämmelserna har även bearbetats redaktionellt. Gemensamma bestämmelser om information som skall offentliggöras av emittenter Kapitlet motsvarar det föreslagna 9 a kap. i förslaget till ändring i lagen om börs- och clearingverksamhet i prop. 2006/07:65. 18 kap. Övriga krav på utgivare Kapitlet motsvarar i sak de föreslagna nya bestämmelserna i 5 kap. 5 16 §§ och 6 kap. 57 §§ i förslaget till ändring i lagen om börs- och clearingverksamhet i prop. 2006/07:65. Där är bestämmelserna utformade så att det sakliga innehållet i kraven på utgivare av aktier och vissa skuldebrev som är inregistrerade framgår av 5 kap. 516 §§. Samma regler är genom hänvisningar i 6 kap. 57 §§ tillämpliga på utgivare av noterade sådana instrument. Utformningen av bestämmelserna är föranledd av att finansiella instrument antingen är noterade eller inregistrerade enligt lagen om börs- och clearingverksamhet. Enligt den förevarande lagen skall alla finansiella instrument som handlas på en reglerad marknad vara upptagna till handel på den reglerade marknaden. Vissa av de instrument som är upptagna till handel kan dessutom vara inregistrerade. Kraven på emittenterna av finansiella instrument kan därför oavsett om instrumenten är inregistrerade eller bara upptagna till handel anknyta till om instrumentet i fråga är upptaget till handel. Paragraferna har därför justerats på detta sätt samt i viss mån bearbetats redaktionellt i förhållande till förslagen i ovan nämnda proposition. 1921 kap. motsvarar i huvudsak bestämmelserna i 8 och 9 kap. samt vissa delar av 1 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet. MiFID berör i princip inte clearingverksamhet och gällande bestämmelser om clearing har mot denna bakgrund förts över till den nya lagen i huvudsak oförändrade. En språklig ändring har gjorts på så sätt att ordet medlem i skilda böjningsformer har bytts ut mot ordet deltagare. En liknande justering har gjorts när det gäller medlemmar på en reglerad marknad. Därutöver har ett par redaktionella ändringar genomförts. Bestämmelserna om clearingdeltagare i 8 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet har placerats i ett eget kapitel. Ett par paragrafer har bytt plats. Till exempel har den inledande bestämmelsen i 8 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet som anger hur verksamheten skall bedrivas flyttats till 20 kap. om clearingorganisationens verksamhet. Slutligen har bestämmelsen i 8 kap. 4 § lagen om börs- och clearingverksamhet som hänvisar till ett stort antal bestämmelser i lagen ändrats så att dessa bestämmelser i stället kommer till uttryck direkt i kapitlen om clearingverksamhet. Vissa mindre justeringar har vidare skett i förhållande till utredningens förslag. Där ändringar har bedömts påkallade i förhållande till utredningens förslag till likalydande bestämmelser om värdepappersbolag och börser har ändringar nämligen skett även beträffande clearingorganisationerna och deras verksamhet. I paragrafen anges undantag från kravet på tillstånd enligt 1 § för att yrkesmässigt driva clearingverksamhet. Punkterna 1, 2 och 3 motsvarar i sak 1 kap. 1 § andra och fjärde styckena lagen om börs- och clearingverksamhet såvitt avser riksbank, clearingverksamhet som huvudsakligen allmänheten deltar i och företag som har tillstånd att driva bankrörelse enligt lagen om bank- och finansieringsrörelse (se prop. 1995/96:50 s. 69 ff. och 136 f. samt prop. 2002/03:139 s. 586). Enligt punkten 4 undantas från kravet på tillstånd företag som har tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt 2 kap. 1 § 1, 2, 4 eller 8. De investeringstjänster som anges i punkterna i 2 kap. 1 § 1, 2 och 4 stämmer inte helt överens med de tjänster som anges i punkterna i 1 kap. 3 § första stycket 1, 2 eller 4 lagen om värdepappersrörelse i det gällande undantaget i 1 kap. 1 § fjärde stycket lagen om börs- och clearing- verksamhet (se avsnitt 8.3.1). Undantaget i den aktuella punkten innefattar därför också företag som har tillstånd för den nya investerings- verksamheten drift av handelsplattformar (2 kap. 1 § 8). Den verksamheten liknar verksamhet som ett värdepappersinstitut kan driva med stöd av ett tillstånd enligt 1 kap. 3 § första stycket 2 lagen om värdepappersrörelse (förmedling av kontakt mellan köpare och säljare av finansiella instrument eller i annat fall medverkan vid transaktioner med finansiella instrument). Undantaget i punkten 4 bör därigenom motsvara gällande undantag för företag som har tillstånd att driva verksamhet enligt lagen om värdepappersrörelse. 3 och 4 §§ I paragraferna regleras förutsättningarna för ett svenskt företag att beviljas tillstånd att driva clearingverksamhet. Nuvarande krav i 8 kap. 2 § första stycket 2 lagen om börs- och clearingverksamhet om att den planerade verksamheten kan antas uppfylla de krav som anges i 1 § har ersatts med ett krav på att tillstånd får ges om det kan antas att den planerade verksamheten kommer att drivas enligt bestämmelserna i lagen och andra författningar som reglerar företagets verksamhet. Ändringen är gjord för att bestämmelsen bättre skall överensstämma med motsvarande bestämmelser för värdepappersbolag och börser. När en clearingorganisation har fått tillstånd att driva clearingverksamhet skall de förutsättningar som räknas upp i 3 § vara uppfyllda fortlöpande. Om ett företag under verksamhetens gång inte uppfyller förutsättningarna kan således ingripa. Bestämmelsen, som saknar motsvarighet i gällande rätt, överensstämmer med de bestämmelser som uppställts för såväl värdepappersbolag som börser. I paragrafen anges att styrelsen i en clearingorganisation skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Organisationen skall också ha en verkställande direktör. Detta är en ändring jämfört med gällande rätt som anger att organisationen skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Motsvarande ändring har gjorts för värdepappersbolag och börser. Paragrafen motsvarar i huvudsak 8 kap. 3 § lagen om börs- och clearingverksamhet. Kravet på att den planerade verksamheten skall antas komma att drivas enligt bestämmelserna i denna lag och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen överensstämmer med vad som gäller för utländska företag som vill driva en reglerad marknad från filial här i landet (12 kap. 9 §). Detsamma gäller för värdepappersföretag hemmahörande utanför EES som vill driva värdepappersrörelse från filial här i landet (4 kap. 4 §). Paragrafen motsvarar närmast 8 kap. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet. I den bestämmelsen stadgas att en clearingorganisation skall driva sin verksamhet så att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls och enskildas kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras samt i övrigt så att verksamheten kan anses sund. Ändring har gjorts för att överensstämma med motsvarande bestämmelser för värdepappersinstitut och börser. Någon skillnad i sak är inte avsedd. Paragrafen motsvarar 9 kap. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet. I utredningens förslag saknades hänvisningen till god sed på värdepappersmarknaden. Något skäl till varför hänvisningen borde utgå har inte angetts och vi har därför valt att behålla den. Paragrafen saknar motsvarighet i gällande rätt och ersätter bestämmelsen om tillstånd för s.k. organisationsförvärv i 9 kap. 7 § lagen om börs- och clearingverksamhet. Motsvarande bestämmelser har införts för värdepappersbolag (7 kap. 13 §) och börser (13 kap. 13 §), se kommentarerna till dessa bestämmelser. Avbrytande av handel m.m. Paragrafen ersätter bestämmelsen i 10 kap. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet om börsens handelsstopp och har kommenterats i avsnitt 14.7.2. Genom denna bestämmelse samt 8 § och 15 kap. 11 § införlivas artikel 41.1 i MiFID. Till skillnad från bestämmelserna i lagen om börs- och clearingverksamhet om handelsstopp ålägger inte paragrafen börsen en uttrycklig skyldighet att i vissa situationer besluta om handelsstopp. En sådan skyldighet kan i stället följa av bestämmelsen i 13 kap. 1 § första stycket som anger att en börs skall driva sin verksamhet hederligt, rättvist och professionellt och så att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls. Om en börs beslutar om handelsstopp på någon av de grunder som anges i punkterna 15 skall börsen underrätta . Börsen kan dock besluta om handelsstopp även av andra skäl. t.ex. för att handelssystemet inte fungerar. Handelssystemet kan också vara utformat så att handeln i ett visst instrument automatiskt stoppas t.ex. vid kraftiga kursrörelser. I sådana fall behöver inspektionen inte underrättas och handelsstoppet får inte några omedelbara konsekvenser för handeln på andra marknadsplatser. Det skäl för handelsstopp som anges i punkten 4 att instrumentet inte uppfyller de krav som följer av den reglerade marknadens regler är nytt. Härmed avses t.ex. att det saknas tillförlitligt marknadsvärde för egendom som utgör den underliggande tillgången till ett derivatinstrument. I så fall skall handeln med derivatinstrumentet stoppas. har avsaknaden av tillförlitligt marknadsvärde varit ett uttryckligt skäl för att handelsstoppa optioner och terminer enligt 10 kap. 2 § andra meningen lagen om börs- och clearingverksamhet. Punkten 4 ersätter således den bestämmelsen. En justering har skett i förhållande till utredningens förslag, nämligen att utgivare har bytts ut mot emittent, jfr kommentaren till 1 kap. 5 §. Bestämmelsen i andra stycket genomför kravet i artikel 41.1 i MiFID på att den som driver en reglerad marknad inte får avbryta handeln om detta allvarligt skulle skada investerarnas intressen eller hindra marknaden från att fungera korrekt. Bestämmelsen gäller inte handelsstopp som med stöd av 2 § beslutas av . De angivna intressena bör emellertid beaktas även av inspektionen vid ett beslut om handelsstopp. Paragrafen motsvarar i huvudsak artikel 50.2 j i MiFID. I första stycket klargörs att skall besluta om handelsstopp som en börs beslutat om enligt 1 § skall bestå. I praktiken är det normalt börsen som har möjlighet att upptäcka sådana missförhållanden som kan föranleda handelsstopp. Inspektionen är således beroende av en snabb rapportering från börsen för att kunna fatta ett verkningsfullt eget beslut enligt bestämmelsen. I vissa situationer kan dock inspektionen vara den som först upptäcker sådana omständigheter som anges i 1 § och skall då fatta beslut om handelsstopp oberoende av beslut och rapportering från börsen. Bestämmelsen i andra stycket innebär att också kan stoppa handeln på en handelsplattform (MTF) eller annan handel organiserad av värdepappersinstitut, t.ex. med stöd av tillståndet mottagande och vidarebefordran av order (jfr skäl 20 till MiFID). Tredje stycket motsvarar närmast, såvitt avser reglerade marknader, 10 kap. 4 § sista meningen lagen om börs- och clearingverksamhet. Enligt nuvarande reglering skall en börs alltid samråda med innan handeln återupptas om handelsstoppet grundas på ett beslut enligt 10 kap. 1 § samma lag. Enligt den ändrade lydelsen är huvudregeln i stället att ett beslut om att återuppta handeln efter beslut av om handelsstopp enligt första eller andra stycket skall ske efter samråd med inspektionen. Om det finns särskilda skäl, kan dock börsen eller institutet meddela ett sådant beslut utan föregående samråd. Börsen eller institutet skall då underrätta inspektionen om beslutet. Särskilda skäl till att inte samråda med inspektionen kan vara att det står klart för börsen att skälet till handelsstoppet inte längre kvarstår, t.ex. för att kurspåverkande information har offentliggjorts. I en sådan situation skulle det innebära en onödig tidsutdräkt, om börsen först skulle behöva ha kontakt med rätt person på innan handeln kan återupptas. Om handelsstoppet rör ett värdepapper som handlas på flera marknader som drivs av olika börser, skall samrådet ske med samtliga börser. Om handelsstoppet avser ett instrument som omsätts på en handelsplattform eller i annan av ett institut organiserad handel, skall samråd ske med den börs eller det värdepappersinstitut som driver marknadsplatsen. Paragrafen genomför kravet i artikel 41.2 i MiFID på att handeln i ett finansiellt instrument skall stoppas på samtliga reglerade marknader och handelsplattformar (MTF) inom EES, om handeln har stoppats på en reglerad marknad i ett land. Paragrafen innebär också att, utöver vad som krävs enligt artikel 41.2 i MiFID, även annan handel organiserad av värdepappersinstitut skall stoppas. Om ett finansiellt instrument har avnoterats från en reglerad marknad inom EES, innebär artikel 41.2 att avnotering även skall ske i andra länder inom EES. Eftersom de svenska reglerna om avnotering innebär att sådana beslut i första hand meddelas av den börs som driver den reglerade marknad där instrumentet är upptaget till handel, se 15 kap. 11 och 14 §§, införlivas artikel 41.2 i denna del så att kan besluta om handelstopp avseende sådana instrument (se avsnitt 15.4.2.2 under rubriken begära att ett finansiellt instrument skall avföras från handel). Enligt andra stycket gäller i dessa fall, liksom när handeln avbryts av en börs, att handeln inte får avbrytas om detta allvarligt skulle skada investerarnas intressen eller hindra marknaden från att fungera korrekt. Paragrafen motsvarar 10 kap. 1 § sista meningen lagen om börs- och clearingverksamhet. Paragrafen motsvarar, när det gäller reglerade marknader, i sak 10 kap. 2 § lagen om börs- och clearingverksamhet. Därutöver skall handeln i derivatinstrument organiserad av värdepappersinstitut, t.ex. på en handelsplattform (MTF), också avbrytas. Den särskilda bestämmelsen om vissa derivatinstrument i 10 kap. 2 § andra meningen samma lag har dock ersatts med 1 § 4, se ovan. Justeringar har gjorts i första stycket med anledning av definitionen av finansiella instrument och för att bestämmelsen skall gälla samtliga marknadsplatser. Andra stycket motsvarar 10 kap. 2 § andra stycket lagen om börs- och clearingverksamhet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 14.7.2. Paragrafen motsvarar 10 kap. 3 § lagen om börs- och clearingverksamhet och 3 kap. 8 § lagen om värdepappersrörelse. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 14.7.2. Paragrafen motsvarar 10 kap. 5 § i lagen om börs- och clearing- Första meningen motsvarar 10 kap. 6 § lagen om börs- och clearingverksamhet och införlivar kraven på offentliggörande av handelsstopp i artikel 41.1 andra stycket och 41.2 i MiFID. Andra meningen är ny och införlivar kravet, enligt artikel 41.2 i MiFID, på att en behörig myndighet som har begärt handelsstopp på en reglerad marknad skall underrätta de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater. Första stycket stadgar att har tillsyn över värdepappersinstitut, börser, clearingorganisationer och sådana utländska företag som har tillstånd att driva en reglerad marknad från filial i . I gällande rätt anges för såväl värdepappersinstitut som börser och clearingorganisationer att i sin tillsyn skall se till att en sund utveckling av värdepappersmarknaden främjas. Denna allmänna skrivning har ersatts med en mer detaljerad bestämmelse om vad inspektionens tillsyn omfattar efter förebild av 13 kap. 2 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Av andra stycket framgår således att tillsyn över , börser och svenska clearingorganisationer omfattar att rörelsen drivs enligt den förevarande lagen, andra författningar som reglerar företagets verksamhet, företagets bolagsordning, stadgar eller reglemente och interna instruktioner som har sin grund i en författning som reglerar företagets verksamhet. Med författningar avses såväl lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som EG-förordningar och andra bindande regler (jfr lagen [1976:633] om kungörande av lagar och andra författningar). står redan under tillsyn enligt lagen om bank- och finansieringsrörelse. Tillsynen enligt lagen om värdepappersmarknaden omfattar därför enbart värdepappersrörelsen och inte institutets verksamhet i övrigt. får i det enskilda fallet bedöma med stöd av vilken lag det är lämpligt att ingripa. Av tredje stycket framgår att tillsyn över utländska företag som driver verksamhet från filial i är begränsad till att omfatta att företaget följer de lagar och andra författningar som gäller för företagets verksamhet här i landet. Det fjärde stycket motsvarar i sak 11 a kap. 1 § förslaget till ändring i lagen om börs- och clearingverksamhet i prop. 2006/07:65. Som närmare framgår av den propositionen ges börserna ett ansvar för övervakningen av den regelbundna finansiella informationen när det gäller de värdepapper som är noterade hos börsen. ansvarar dock för tillsynen när det gäller emittenter som har som hemmedlemsstat men vars värdepapper endast är upptagna till handel på en reglerad marknad i någon annan stat inom EES (se vidare om ansvarsfördelningen mellan och börserna i avsnitt 8.3.6 och 8.3.7 i den aktuella propositionen). Enligt den förevarande lagen kan emellertid ett överlåtbart värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad i efter ansökan av någon annan än emittenten, om värdepapperet redan är upptaget till handel på en annan reglerad marknad (15 kap. 4 §). Det kan således förekomma att en emittent som har som hemmedlemsstat själv begär att dess värdepapper upptas till handel på en reglerad marknad i en annat stat inom EES, och att någon annan därefter begär att värdepapperen tas upp till handel på en reglerad marknad i . I ett sådant fall har den börs som driver den reglerade marknaden i inte något avtalsförhållande med emittenten. Enligt MiFID får medlemsstaterna heller inte ställa krav på att en emittent skall lämna någon information till börsen, om emittentens värdepapper har tagits upp till handel vid börsen utan emittentens samtycke (artikel 40.5). Under sådana förutsättningar finns inte möjlighet för börsen att utöva tillsyn över att emittenten uppfyller sina skyldigheter när det gäller regelbunden finansiell information. I det beskrivna fallet är det således som har tillsyn över att emittenten uppfyller sina förpliktelser. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 15.2. Bestämmelsen motsvarar i sak 6 kap. 1 § första stycket andra meningen lagen om värdepappersrörelse och 11 kap. 1 § första stycket andra meningen lagen om börs- och clearingverksamhet. Av första stycket framgår att de tillståndspliktiga företagen skall lämna upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter. I 15 § 1 bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka upplysningar det är ett företag skall lämna till inspektionen och när upplysningarna skall lämnas. Med stöd av denna upplysningsskyldighet kan begära att företagen t.ex. lämnar rapporter vid vissa angivna tidpunkter eller lämnar andra typer av upplysningar i vissa situationer som preciserats i föreskrifter. I andra stycket anges att företagen därutöver skall lämna inspektionen de upplysningar som inspektionen begär. Avsikten med uppdelningen av bestämmelsen är att tydliggöra att inspektionen dels har rätt att kräva att företagen lämnar upplysningar i enlighet med de föreskrifter som meddelas, dels i andra fall kan begära att företagen lämnar information i den mån det behövs. Paragrafen motsvarar delvis 6 kap. 1 a § lagen om handel med finansiella instrument. Enligt gällande rätt kan med stöd av den bestämmelsen begära de upplysningar som behövs för att övervaka efterlevnaden av bl.a. lagen om värdepappersrörelse och lagen om börs- och clearingverksamhet. Genom den nu föreslagna paragrafen ges motsvarande rätt såvitt gäller övervakningen av efterlevnaden av lagen om värdepappersmarknaden, genomförande- förordningen, och de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. I 15 § 2 bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hur uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. Genom bestämmelsen ges de tillsynsbefogenheter den behöriga myndigheten skall ha enligt artikel 50.2. a och b i MiFID. Det andra stycket motsvarar i sak vad som gäller enligt det andra stycket i 6 kap. 1 a § lagen om handel med finansiella instrument.