prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Formas har genomfört utvärderingar av byggforskning, forskningsprogrammet Det sunda huset, forskning inom växtförädling samt av forskningsinstituten Skogforsk och (). har FAS genomfört en översikt av svensk forskning om utsatta flickor och pojkar samt en utvärdering av svensk hälsoekonomisk forskning. redovisade FAS den tredje årsrapporten om elöverkänslighet. har tagit fram en ny verksamhetsplan för perioden 20062010. Planen har sin utgångspunkt forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80) men är även präglad bl.a. av de satsningar som görs på FoU på europeisk nivå. I övrigt har analysarbete i hög utsträckning varit kopplat till de av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 den föregående regeringen initierade branschsamtalen. En strategi inom säkerhetsforskningsområdet har tagits fram och analyser relaterade till EU-program har gjorts. deltar aktivt tillsammans med andra aktörer i nationellt och internationellt arbete med indikatorer och statistik om innovation. har deltagit i revisionsarbetet av Oslo-manualen, som är den /Eurostat-publikation som är vägledande för merparten av de internationella innovationsstudier som genomförs. har ett nationellt ansvar för övergripande information om forskning och forskningsresultat. nationella uppdrag kompletterar övriga aktörers roll i spridningen av forskningsinformation. Målet är att underlätta spridningen av forskning och forskningsresultat samt väcka intresse för forskning i samhällets alla delar. De tre forskningsråden arbetar aktivt med att sprida information genom olika kanaler såsom den nationella webbportalen , seminarier och konferenser samt böcker och skrifter. Bland annat deltog råden i det treåriga pilotprojektet i . Samordningsuppdraget för 300-årsfirandet av födelse har prioriterats av eftersom jubileet är ett unikt tillfälle att lyfta fram svensk forskning och stimulera intresset för utbildning och vetenskap. Den behovsmotiverade forskningen vid förutsätter en dialog med företrädare, både offentliga och privata, för de behov som styr forskningen. Kunskapsöverföringen till dessa aktörer och övriga intresserade sker dels genom riktade aktiviteter inom de olika program och verktyg som finansierar, dels genom publikationer, webbaktiviteter samt konferenser och seminarier. Infrastruktur för forskning och avancerad utrustning har fått stor uppmärksamhet i flera länder och inom EU. Särskilt inom medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning, men även inom humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, finns ett behov av infrastruktur. Mycket stora anläggningar är alltför dyra för att ett enskilt land skall kunna finansiera och driva dem utan att samarbeta med andra länder. Flera, huvudsakligen europeiska, länder har därför valt att genom avtal dela på kostnaderna för konstruktion och drift av ett antal sådana anläggningar. Ett exempel på en stor anläggning av angivet slag är den europeiska kärnforskningsorganisationen, , som bildades och som är ett av de första större projekten i efter . Staten finansierar, via och Rymdstyrelsen, svenskt deltagande i ett flertal av dessa anläggningar. avsatte de två myndigheterna ca 273 respektive ca för detta ändamål 2005. Det är sammantaget en kostnadsökning på jämfört med föregående år, vilket främst beror på valutakursernas fluktuationer. I EU:s sjätte ramprogram finns särskilda medel avsatta för finansiering av infrastruktur för forskning. har en särskild kommitté för infrastruktur, som gör övergripande bedömningar av svensk forsknings behov av olika typer av infrastruktur och deltar som svensk kontaktmyndighet i 13 internationella anläggningar för forskning och högre utbildning. Rådet deltar även i projekteringen av två nya internationella anläggningar under tyskt värdskap: FAIR i och XFEL i . En beredning pågår inom om ett eventuellt svenskt värdskap för European Spallation Source (ESS), som kommer att bli världens största neutronkälla för forskning inom bl.a. fysik, kemi och strukturbiologi. Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument syftar till en effektiv informationsförsörjning för forskningen genom ökad tillgänglighet till svenskt tryck, ljud och rörliga bilder. (KB) och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) samlar in, bevarar och tillhandahåller material i enlighet med lagen och utgör en del av svensk forsknings infrastruktur. SLBA har tilldelats medel för att föra över insamlat analogt material från public servicesändningar till digitalt format (prop. 2004/05:80). Förberedelsearbetet påbörjades tillsammans med , och i . Verksamheten med placering i startade . Parallellt pågår ett utvecklingsarbete vid SLBA för att få en automatiserad och mer effektiv överföring av analogt material till digitalt format. KB:s insatser för flexibel utbildning och s.k. Open Access, vetenskaplig publicering i digitala nätverk, har krävt omfattande utrednings- och utvecklingsinsatser . Därigenom har KB ökat sina kontakter med bl.a. och . Stiftelsen är ett forskningsbibliotek och informationscentrum som främjar svensk barn- och ungdomslitteratur nationellt och internationellt. Universitetsdatanätet SUNET ger de svenska lärosätena tillgång till ett datanät med gigabitkapacitet. Via SUNET har forskare även tillgång till de amerikanska forskningsnäten och det europeiska höghastighetsnätet Géant. Géant kommer även att ge förbindelse till de asiatiska forskningsnäten. Planering och genomförande av svenska polarforskningsexpeditioner ansvarar för planering och genomförande av svenska forskningsexpeditioner till polarområdena i samråd med , som har det övergripande ansvaret för polarforskning. genomfördes den stora internationella expeditionen Beringia 2005. Expeditionen genomfördes i samarbete med bl.a. amerikanska och forskningsfartyget . Vidare genomförde sekretariatet bl.a. en flygburen expedition till Dronning . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 När forskning som avser människor genomförs behövs ett starkt skydd för den enskilda människan. Det behövs också en prövning av forskning för att tillse att den bedrivs med respekt för människovärdet. Detta åstadkoms genom etikprövning av forskning vid sex regionala etikprövningsnämnder samt . Etikprövningen beaktar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, som hänsyn tas till intresset av att ny kunskap kan utvecklas genom forskning. Betänkandet Etikprövningslagstiftningen vissa ändringsförslag (SOU 2005:78) överlämnades . I betänkandet lämnas en rad förslag, bl.a. om viss utvidgning av tillämpningsområdet för lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen), om en förändrad ordning för förordnande av ledamöter och ersättare till etikprövningsnämnderna, om nämndernas rutiner för handläggning av ärenden, om forskning som inbegriper äggdonation samt om en förändrad definition av etikprövningslagens forskningsbegrepp. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . 10.4.3 Insatser utanför politikområdet har under större delen av varit ett av de länder som investerat mest resurser i forskning och utveckling (FoU) räknat som andel av BNP. Den största andelen av FoU- verksamheten utförs och finansieras i företagssektorn. Svenskt näringsliv är, i internationell jämförelse, mycket FoU-intensivt, men en viss nedgång har skett . Även den offentliga forskningsfinansieringen är i internationell jämförelse stor i förhållande till BNP. Den offentligt finansierade forskningen utförs till största delen vid universitet och högskolor. De fem största universiteten: , , , och utför forskning motsvarande mer än hälften av de totala intäkterna för forskning vid de svenska lärosätena. I genomsnitt finansieras forskningen vid de svenska lärosätena till av direkta statsanslag. Av de övriga medlen kommer från offentliga finansiärer, vilket innebär att av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärosätenas resurser för forskning utgörs av offentliga medel. Utöver forskningsråden och är även myndigheter inom andra politikområden finansiärer av forskning. Några exempel är de svenska försvarsmyndigheterna, Rymdstyrelsen, Sida, , , och . Även forskningsstiftelserna, se nedan, är finansiärer av forskning och finansierar av universitetens och högskolornas intäkter för forskning. av forskningen vid universitet och högskolor finansieras av icke-vinstdrivande fonder och stiftelser medan svenska företag står för . Utländska finansiärer, bl.a. EU, utländska icke-vinstdrivande stiftelser och företag, har ökat något sedan den senaste mätningen och finansierar av forskningsverksamheten vid de svenska lärosätena. Det finns även några myndigheter som själva utför forskning, bl.a. . Industriforskningsinstituten, som drivs i aktiebolagsform är utförare av industriellt inriktad forskning. Instituten ägs gemensamt av staten och näringslivet. Det statliga ägandet utövas genom som är delägare i instituten och som ägs till av staten och till av och kompetensutveckling (). har genomfört en omstrukturering av industriforskningsinstituten och skapat större, färre och internationellt mer konkurrenskraftiga institut. Omstruktureringen har lett till bildandet av fyra institutsgrupper. Ireco är delägare i tre av dessa och den fjärde ägs av , som är ett av staten helägt bolag. omsatte industriforskningsinstituten inom ca . Av denna bidrog staten med genom direkta medel och projektbidrag. Internationella organ och samarbeten, i huvudsak EU, bidrog med ytterligare . För övrig omsättning svarade näringslivet genom uppdrag och beställningar. finansierade de sju största forskningsstiftelserna, som bildades av löntagarfondsmedel, forskning för , vilket var ca mer än 2004. Stiftelserna beräknas fördela ca 2006. I tabellen nedan redovisas forskningsstiftelsernas finansiering av forskning 20042006. fördelade forskningsstöd ur den kulturvetenskapliga donationen motsvarande . Tabell 10.1 Forskningsstiftelsernas finansiering av forskning () finansierar forskning främst inom naturvetenskap, teknikvetenskap och medicin. fattades beslut om att inrätta 18 strategiska forskningscentra och två nya program med fokus på postdoktorer. Stiftelsen har vidare genomfört utvärderingar av sin verksamhet i syfte att ta fram underlag till en ny strategi. har ett brett uppdrag att stärka konkurrenskraft, t.ex. genom att stödja forskning vid nya universitet och vid högskolor. Detta gjordes genom att fördelade medel till forskningsprojekt vid nya lärosäten. Stiftelsen har också stött omstruktureringen av Ireco-gruppen. Vidare inleddes en satsning på kunskapscentra vid instituten tillsammans med bl.a. och . (Mistra) finansierar ett tjugotal större forskningsprogram och utlyste två nya program. Det ena av dem, programmet handel och miljö, syftar till att få den internationella handeln att bidra till hållbar utveckling. Det andra programmet syftar till att hitta vägar för att påverka människors beteenden och därmed sätta stopp för överutnyttjande av naturresurser. Mistra utlyser även idéstöd som komplement till sina större forskningsprogram. av högre utbildning och forskning (STINT) har gjort vissa justeringar i utlysningen till Institutional Grants Programme (IGP). Stiftelsen har beslutat att öka insatserna för internationalisering utöver bidrag och stipendier. Detta skall ske i samarbete med andra organisationer och har man bl.a. i samarbete med bjudit in en delegation japanska universitetsrektorer. Stiftelsen tog vidare initiativ till den svensk-kinesiska vetenskapsvecka som hölls i . Styrelsen för och allergiforskning (Vårdal) beslöt 2003 att fördela ca tills kapitalet är förbrukat. Verksamheten beräknas med denna strategi kunna fortgå till omkring 20122014. har styrelsen beslutat att utöver traditionellt forskningsstöd till projekt och program också främja den praktiska användningen av kunskaperna och forskningsresultaten inom hälso- och sjukvården samt omsorgen. Flera av satsningarna genomförs i samarbete med andra aktörer som och kommuner och landsting. inom områden med anknytning till och () har till uppgift att stödja forskning och utbildning vid . Forskningen som stöds återfinns framför allt inom humaniora och samhällsvetenskap. Andra projekt inkluderar uppbyggnaden av forskarskolan Baltic and . startades och Östeuropaforskning. finansierar basverksamheten vid vid (). Medlen från jubileumsfonds kulturvetenskapliga donation gick främst till fortsättningsstöd, infrastruktursatsningar inom humaniora och samhällsvetenskap samt till ett inrättat postdoktorsprogram inom utrikes- och säkerhetspolitik. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tecknade de sju teknikbrostiftelserna, Stiftelsen Industrifonden och staten ett aktieägaravtal som innebar att ett nationellt holdingbolag, , bildades. Verksamheten bedrivs nu huvudsakligen i sju regionala dotterbolag till vilka de sju teknikbrostiftelserna fört över sin verksamhet. Syftet med satsningen är att öka kommersialiseringen av den forskning som äger rum vid universitet, högskolor och inom näringslivet. Förslaget innebär att flera olika aktörer samlas, både på nationell och på regional nivå, för att uppnå ett gemensamt mål. Genom bildandet av koncernen förväntas en förbättrad samordning och samverkan mellan de ingående parterna uppnås. har övertagit nationella inkubatorprogram för att på så sätt ytterligare öka samverkan i innovationssystemet. Målet för forskningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99 och bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . avsatte staten och näringslivet sammantaget av BNP för FoU varav av detta är statliga medel. Detta gör till ett av de länder som avsätter störst andel av BNP för FoU. Endast avsätter större sammanlagda resurser för FoU som andel av BNP, . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. avsatte näringslivet motsvarande av BNP för FoU, dock har huvuddelen av dessa satsningar skett inom några få stora företag. motsvarade avsättningarna av BNP. Minskningen har fortsatt och enligt en översiktlig undersökning av SCB uppgick avsättningarna 2004 till . beräknas staten avsätta för FoU. Därutöver uppskattas de offentliga forskningsstiftelserna tillföra ca till FoU. minskade de offentliga anslagen för FoU kraftigt men har ökat . är anslagen något högre än vid inledningen av , men till 2001 har antalet årsarbetskrafter vid universitet och högskolor (UoH) ökat med . Näringslivets höga avsättningar för FoU avspeglas bl.a. i att antalet uttagna patent i är bland de högsta i världen, dock har antalet svenska patentansökningar till 2005 minskat med inom sektorerna el, kommunikation och datorer, med inom bilindustrin samt med inom läkemedelssektorn. Antalet triadiska patent, dvs. de patent som är sökta vid patentverken i såväl som och , var 2001 högst för (ca 120 triadiska patent per miljon invånare) följt av (98), (89) och (88). Diagram 10.1 Offentliga anslag till FoU 1995/96-2006, miljarder kronor Totala statliga anslag till FoU Källa: SCB Statliga anslag till Forskning och utveckling är det land som per capita publicerar flest vetenskapliga artiklar i internationellt erkända tidskrifter. Merparten av artiklarna hör till de medicinska och naturvetenskapliga områdena. och har legat i topp avseende antalet publikationer. Diagram 10.2 Antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare 2001 och 1997 Källa: Science, Technology and Industry Scoreboard 2001 och 2005 Avseende synlighet mätt som antalet citeringar av vetenskapliga artiklar hamnar på andra plats efter . Diagram 10.3 Antal citeringar per miljon invånare 2003, Källa: Science and Indicators 2006, National Även avseende kvalitet mätt som antalet citat per artikel jämfört med medelcitatet för området (Crown indikatorer), tillhör svensk forskning den grupp av länder som är mest framträdande i världen, även om positionen i jämförelse med övriga länder i denna grupp har försvagats något . Huvuddelen av denna försvagning beror på en minskning av antalet citat inom det medicinska området. Diagram 10.4 Antal citeringar per vetenskaplig artikel Det internationella medelvärdet är 1,00 (Crown indikatorer). Om ett land ligger på 1,0, dvs. på det internationella medelvärdet, så måste landets artiklar i genomsnitt citeras mer för att öka till 1,2 och mer för att nå 1,4 o.s.v. 10.5.2 Forskning och utveckling Målet för verksamhetsområdet och utveckling är att den statliga organisationen för forskningsfinansiering skall vara ett effektivt verktyg för att främja de forskningspolitiska målsättningarna, stärka det svenska systemet för FoU samt öka forskningens bidrag till internationella konkurrenskraft och en hållbar samhällsutveckling. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen och kommer eventuellt att ändras. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ansökningarna om forskningsstöd till ökade till 6 300 ansökningar . Inom humaniora och samhällsvetenskap var ökningen som störst och motsvarade . Beviljningsgraden varierade från av ansökningarna inom humaniora och samhällsvetenskap till inom natur- och teknikvetenskap samt inom medicin. De stora skillnaderna i beviljningsgrad beror delvis på att de olika ämnesråden och kommittéerna har valt olika strategier i förhållande till storleken på de beviljade beloppen. Inom medicin beviljades av det sökta beloppet medan beviljades inom humaniora och samhällsvetenskap. strävar efter att höja bidragsnivån inom alla områden, men konstaterar att det är en svår avvägning mellan att bevilja tillräckligt stora bidrag och att behålla bredden i forskningen. för medicin använde det höjda anslaget om för medicinsk forskning till att öka anslagens storlek till de projekt som rankades högst i bedömningen. redovisar andelen beviljade ansökningar som året innan inte hade bidrag från rådet. I genomsnitt var det nya bidragstagare 2005, med en stor variation mellan de olika ämnesområdena. Minst andel nya bidragstagare var det inom natur- och teknikvetenskap samt medicin, med något . Störst andel nya bidragstagare var det inom humaniora och samhällsvetenskap samt inom utbildningsvetenskap . Antalet ansökningar om forskningsstöd till Formas ökade och totalt behandlades ca 1 500 ansökningar inom ramen för den ordinarie utlysningen, varav beviljades. Särskilda utlysningar gjordes under 20042005 inom områdena klimat, marin miljö, miljötoxikologi, livsmedel, byggd miljö, rennäringsforskning, trädgårdsforskning, växtförädling och ekologisk produktion. En gemensam utlysning om byggande och samhällsplanering har också skett med Byggsektorns Innovationscentrum (BIC). En extra utlysning ägde dessutom rum med anledning av stormen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Till FAS inkom ca 800 projektskisser vid ansökningsomgång, en ökning jämfört med föregående år. Av dessa beviljades drygt 100 stöd. Beviljandegraden varierade mellan för de olika huvudområdena. Av FAS forskningsstöd fördelades till samhällsvetenskapliga ämnen, drygt en tredjedel till medicinska ämnen och resterande del till humaniora, teologi, juridik, teknik och naturvetenskap. Jämfört ökade söktrycket inom det samhällsvetenskapliga området betydligt i förhållande till det medicinska området. var andelen ansökningar från det samhällsvetenskapliga området jämfört från det medicinska området. var motsvarande siffror . FAS fördelar även programstöd inom forskningsområden som av FAS bedöms särskilt angelägna. Programstöd söks i konkurrens efter särskild utlysning. fattade FAS beslut om programstöd inom interventionsforskning, arbetsutbud och arbetskraftsförsörjning och barns levnadsvillkor. Rådet finansierar sammanlagt 40 programstöd till en summa av . mest omfattande stödform är program för forskning, utveckling och demonstration. har en fokusering skett mot de stora sektorerna informations- och kommunikationsteknik, tjänster och IT-utveck- ling, bioteknik, produktframtagning och material, transport samt arbetslivsutveckling. Området Arbetsliv har fått en ökad betydelse, både avseende direkta satsningar och genom satsningar som integreras i övriga områden, främst produktframtagning och material. tillämpar i ökad utsträckning ett flerstegsförfarande för ansökningar vid utlysningar. Beviljandegraden var för den fullständiga ansökningsomgången . beslutade om ca 400 nya projekt , vilket innebär att en dryg fjärdedel av verksamheten blev föremål för omprövning och nya beslut. Forskningsstödet från fördelades till till universitet och högskolor. fick mest medel följt av och . Av Formas beslutade medel fördelades till universitet, högskolor och () är den största bidragstagaren. Av FAS beviljade forskningsstöd fördelades till universitet och högskolor. Av dessa fick och mest resurser. Bland övriga bidragsmottagare var den största mottagaren. Av de medel som utbetalade har forskare och andra aktörer vid universitet och högskola mottagit , industriforskningsinstitut , företag och övriga mottagare . En stor del av de medel som har företag som mottagare avser indirekt finansiering vid universitet och högskolor. Företagen tar på sig ett projektledarskap och företagen och lärosätena samordnar sig i gemensamma satsningar. och Formas beslutade om sin satsning på starka forskningsmiljöer. Intresset från forskarsamhället var stort och Formas tilldelade fem forskargrupper vardera , medan å sin sida beviljade totalt . beslutade om fyra s.k. Vinn Excellence Centers inom transport- och arbetslivsområdet. Vidare presenterade , och de miljöer som får medel inom ramen för den nya satsningen på starka forskningsmiljöer (prop. 2004/05:80). och Formas fattade gemensamt beslut om 20 miljöer som kommer att få mellan fem och (s.k. Linnéstöd). beslutade om 15 centrumbildningar () som fokuseras mot såväl grundforskning som tillämpad forskning. Centrumen skall verka för att ny kunskap och ny teknik leder till nya produkter, processer och tjänster. Varje centrum stöds med . presenterade och de fyra miljöer som har fått medel inom ramen för de båda myndigheternas gemensamma utlysning (s.k. Berzeliicentra). och stöder varje miljö med . FAS avser att fatta beslut om finansiering till starka forskningsmiljöer, FAS-centra, inom sina ämnesområden . Den rapport om mång- och tvärvetenskaplig forskning som genomförde och presenterade 2005 visade bl.a. att tvärvetenskaplig forskning ökar och att rådets beredningssystem inte missgynnar ansökningar om forskningsstöd med ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Inom ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap har man noterat att tvärvetenskaplig forskning ofta initieras av de mest framstående forskarna och man avser att genomföra frontforskningskonferenser i syfte att främja korsbefruktning mellan olika discipliner. Formas satsning på mång- och tvärvetenskaplig forskning ökade och omfattade 2005. av de projekt som FAS finansierade var av mång- eller tvärvetenskaplig karaktär. finansierade ca 330 forskarassistentanställningar, vilket motsvarar omkring en tredjedel av alla sådana anställningar. Av dessa beviljades ca 100 . Söktrycket på för forskarassistenttjänster, postdoktorsstipendier samt nationella postdoktorsanställningar inom alla ansvarsområden var mycket högt. I genomsnitt beviljades av ansökningarna . Bland de projekt som beviljades medel av Formas hade vart fjärde projekt en forskare som disputerat som huvudsökande. I drygt hälften av alla projekt som beviljats ingår finansiering av doktorander. Formas finansierade ca 20 postdoktorsstipendier , vilket var en fördubbling jämfört . Intresset för denna stödform är stort och totalt inkom ca 100 ansökningar. mottog FAS ca 80 ansökningar om stöd till yngre forskare genom postdoktorsbidrag, att jämföras med ca 190 . Av dessa beviljades 14 finansiering. Många yngre forskare får även finansiering genom att ingå i de forskargrupper som tilldelats programstöd och projektbidrag.