prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Internationellt samarbete inom IEA och EU är grundläggande för försörjningstryggheten. () är samarbetsorganisation på energiområdet. är en av organisationens 26 medlemsländer. Den centrala uppgiften för IEA är att bidra till medlemsländernas försörjningstrygghet vid störningar i oljetillförseln. Inom IEA samarbetar medlemsländerna även om information och statistik och om forskning och utveckling på energiområdet (se även avsnitt 6.4). När det gäller beredskapsfrågor innebär åtaganden gentemot IEA att vi, liksom övriga medlemsländer, bl.a. skall kunna genomföra fördelning av olja på såväl internationell som nationell nivå, och upprätta en beredskapsorganisation härför, NESO (), som ständigt skall vara utbildad och övad. skall även hålla beredskapslager av olja motsvarande 90 dagars normal nettoimport, samt ha program för förbrukningsdämpande åtgärder. Även ett EU-direktiv om lagringsskyldighet föreskriver att medlemsstaterna måste hålla lager av olja motsvarande 90 dagars konsumtion. En diskussion om hur IEA:s och EU:s krismekanismer kan samverka pågår. Oljemarknaden har fortsatt att präglas av oro och höga priser orsakade av ett flertal händelser och förhållanden. drabbades och hårt av orkaner, vilket fick till följd att stora delar av produktionen föll bort . Detta medförde att IEA:s mekanism för att solidariskt motverka ett utbudsbortfall av oljeprodukter startades och fick en god effekt. Likafullt innebar händelserna att en högre prisnivå etablerades för råolja och produkter. Andra omvärldsfaktorer har också bidragit till oro på oljemarknaden, såsom kontroversen kring kärnenergiprogram, den instabila situationen i , oroligheter i , produktionsavbrott i samt den eskalerade och . Dialogen mellan producent- och konsumentländer fortsätter, och även G8 länderna påtalar dialogens betydelse för en mer stabil global energisituation. De höga prisernas effekter på efterfrågesidan har varit jämförelsevis begränsade men har tecken kunnat skönjas på att höga energipriser dämpar den ekonomiska tillväxten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Kommissionen presenterade en grönbok om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM (2006) 105). Kommissionen identifierar i grönboken sex prioriterade områden, där ett tjugotal möjliga åtgärder skisseras som bl.a. kan bidra till en förbättrad försörjningstrygghet. -fullbordande av den inre energimarknaden, -försörjningstrygghet och solidaritet på den inre marknaden, -en mer hållbar, effektiv och diversifierad energimix, -uppmuntra innovation genom en strategisk plan för energiteknik och -en sammanhållen extern energipolitik. En första politisk diskussion fördes vid vårtoppmötet och behandlingen kommer att fortsätta i rådet utifrån den remissbehandling som skett . Kommissionen planerar vidare att återkommande lägga fram en strategisk energiöversyn, med start inför vårtoppmötet , som ytterligare en grund för att utveckla en europeisk energipolitik. deltar i samarbete på energiområdet, BASREC (Baltic Sea Region ). Vid ett ministermöte angavs i en deklaration riktlinjer för det fortsatta arbetet vilket bland annat berörde behovet av en säker energiförsörjning i regionen som helhet, integrering av energimarknaderna i regionen, stöd till introduktion och användning av förnybara energikällor samt energieffektivisering. Ministrarna beslutade att etablera som ett försöksområde (s.k. Testing Ground) för Ky- otoprotokollets s.k. flexibla mekanismer. Un- der undertecknades ett samarbetsavtal om detta försöksområde (Testing Ground Agreement). Avtalet trädde i kraft . möttes energiministrarna för att ta ställning till inriktningen på det fortsatta samarbetet 20062009. Vid detta möte fastslogs att samarbetet skulle fortsätta; att samma sakområden skulle ingå i det och att man skulle bygga upp en portfölj med klimatrelaterade projekt och att verka för att öka industrins delaktighet i den investerings- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fond som finansierar dessa projekt, Testing Ground Facility. En sådan ökad delaktighet från industrin har också uppnåtts. innehar ordförandeskapet i BASREC. Under sitt ordförandeskap prioriterar arbete med energieffektivisering, förnybara energikällor och klimatfrågor. De satsningar på energieffektiviseringar och förnybar elproduktion som genomförs inom ramen för de energipolitiska programmen har också en positiv effekt på den långsiktiga försörjningstryggheten. Vad avser försörjningstryggheten för el på kort sikt antogs riktlinjer för hur effektfrågan skall lösas och en lag om effektreserv på elmarknaden genom propositionen Vissa elmarknadsfrågor m.m. som godkändes av (prop. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11, rskr. 2002/03:233). Enligt riktlinjerna förutsätter en långsiktig och kostnadseffektiv hantering av effektfrågan en öppen marknadsbaserad lösning. En sådan lösning bör ha utvecklats till . Även åtgärder för att stimulera utvecklingen mot en mer effektiv styrning av elförbrukningen bör beaktas. En hantering av frågan på nordisk nivå bör också fortsatt eftersträvas. redovisade hur arbetet fortskrider med att ta fram en marknadsbaserad lösning för att upprätthålla effektbalansen vid extrema förbrukningstoppar efter . Av rapporten framgår att produktionskapaciteten successivt väntas öka mer än elanvändningen och att den svenska effektbalansen väntas förbättras till och med /2012. Den energiintensiva industrin i består till övervägande del av tung processindustri som bearbetar och förädlar råvaror. Dit hör bl.a. skogs-, järn- och stålsamt kemisk industri. Många företag i dessa branscher förädlar inhemska råvaror och skapar betydande sysselsättning, förädlingsvärde och exportinkomster för och enskilda regioner. Många branscher inom energiintensiv industri verkar på marknader som kännetecknas av stark global konkurrens som nödvändiggör fortlöpande rationalisering och effektivisering av produktionen för att konkurrenskraften och lönsamheten skall bibehållas. Den energiintensiva industrin i är utsatt för konkurrens från råvarubaserad industri i såväl som övriga världen och kännetecknas allmänt av en hög energieffektivitet och därmed låg energianvändning per producerad enhet. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång på energi till internationellt klart konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Denna aspekt måste även uppmärksammas inom ramen för det handelssystem med utsläppsrätter, som EU infört för att uppfylla åtagandena i Kyoto-protokollet. Den energiintensiva svenska basindustrin verkar på en global marknad. Även energimarknaderna är i allt högre grad internationella. Det är därför viktigt att regelverket i inte utformas på ett sätt som försämrar konkurrenskraften för svensk industri. Vid valet av styrmedel är också jämförelser med konkurrentländerna viktiga när staten utformar de insatser som riktas mot eller har konsekvenser för den energiintensiva industrin. Bland annat är industrins konkurrenskraft en viktig betingelse vid en utformning av klimatpolitiska mål och åtaganden. Program för energieffektivisering, m.m. av (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90). som i sina industriella verksamheter använder el i tillverkningsprocessen ges enligt lagen en möjlighet att delta i femåriga program för energieffektivisering. Ett deltagande i ett sådant program är uppdelat i två perioder. skall företaget bland annat införa och certifiera ett standardiserat energiledningssystem, göra fördjupade kartläggningar och analyser av sin energianvändning samt åta sig att genomföra eleffektiviserande åtgärder. Efter denna periods utgång skall företagen, till tillsynsmyndigheten, lämna en redovisning av programtidens första och ge förslag på eleffektiviserande åtgärder. Om tillsynsmyndigheten fastställer företagens redovisning skall de, , genomföra dessa eleffektiviserande åtgärder. Efter programtidens utgång skall företagen, till tillsynsmyndigheten, lämna en slutlig redovisning och myndigheten skall pröva om företagen uppnått en ökad effektivisering av elanvändningen. De företag, som så önskar, kan därefter påbörja en ny femårig programperiod. Programmet innebär också att lagen om skatt på energi ändrats. Ändringarna innebär att elektrisk kraft befrias från energiskatt, om den förbrukats i sådan industriell verksamhet i tillverkningsprocessen som omfattas av ett godkännande att delta i program för energieffektivisering. Befrielsen är begränsad till elektrisk kraft som inte används i sådana processer som är befriade från skatt enligt andra bestämmelser om skattefrihet. Lagen om program för energieffektivisering och övriga lagstiftningsförändringar trädde i kraft . Programtiden kan dock räknas från så att skattebefrielse för den elektriska kraft som förbrukas kan ges från samma tidpunkt. /2006 deltog 126 företag i energieffektiviseringsprogrammet. Dessa företag använder nära el, vilket motsvarar av den el som kan bli skattebefriad genom programmet. Branscherna pappers- och massaindustri, trä, kemi, livsmedel, stål- och gruvindustri är starkast representerade. Sammanfattningsvis kan konstateras att det har funnits ett intresse i industrin för att delta i programmet och att branscher som sågs som viktiga målgrupper för programmet också utgör en väsentlig andel av de företag som ansökt om deltagande. stängdes den första kärnkraftsreaktorn i och stängdes den andra reaktorn. Den tidigare regeringen godkände ett tillämpningsavtal mellan staten, och som reglerar kompensationen till reaktorägarna för en förtida stängning av . Enligt tilllämpningsavtalet ges en ersättning för merkostnader för avställnings- och servicedrift avseende om sammantaget ca . Vidare ges en särskild kapitalersättning till i form av ett av staten utfärdat skuldebrev om sammanlagt som amorteras . Frågor om finansieringen av kostnaderna för avställnings- och servicedrift avseende behandlas vidare i avsnitt 8.1.8. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kommer inte några nya politiska beslut om avveckling att tas. Inte heller kommer några förnyade driftstillstånd ges till de två reaktorer som redan har stängts. Kärnkraftverk i drift skall med beaktande av rådande höga miljö- och säkerhetskrav användas så effektivt som möjligt. Förbudet att uppföra nya reaktorer kommer att bestå. Regeringen kommer att pröva begäran om effekthöjningar enligt gällande lagar. Miljö, hälsa och klimat Energipolitiken skall skapa villkoren för bl.a. en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat. En stor del av energitillförseln i kan hänföras till uppvärmning av byggnader. Den expansion av fjärrvärmen som skett och det ökade antalet värmepumpar har inneburit minskade nivåer av luftföroreningar i tätorter. Användningen av förnybar energi är hög i fjärrvärmesektorn och en stadig minskning av fossila bränslen, och därmed utsläpp av bl.a. koldioxid, har skett. Tillförseln av elenergi baseras huvudsakligen på kärnkraft och vattenkraft, vilka båda är fördelaktiga när det gäller de utsläpp som bidrar till luftföroreningar och växthuseffekten. I framgår även att utsläppen av svaveldioxid minskat , men att de inom energisektorn varierar över åren bl.a. beroende på tillgången på vattenkraft och temperaturförhållandena. De åtgärder som genomförs inom ramen för de energipolitiska programmen har generellt positiva effekter på hälsa och klimat. Dock kan övergång från el till småskalig förbränning av biobränsle leda till ökade utsläpp av partiklar. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att upprätthålla en säker elförsörjning bör förbättras. Flera faktorer påverkar tillgången till el i det nordiska systemet, bl.a. vattentillrinningen, överföringsförbindelserna, tillgänglig produktionskapacitet och flexibiliteten i elanvändningen. Genom bland annat de nya funktionskrav för elöverföringen som har be- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 slutats kommer driftssäkerheten i elnäten successivt förbättras . Försörjningstryggheten vad gäller energi har fått ökad internationell uppmärksamhet , särskilt vad gäller oljeförsörjningen. En förbättrad försörjningstrygghet blir allt mer viktig för som världens största importör av olja och gas. Inom EU förs även en diskussion utifrån den grönbok som lagts fram om utvecklingen av en europeisk energipolitik. De strategiska energiöversyner som aviserats från kommissionen kommer fr.o.m. vårtoppmötet att utgöra ytterligare en grund för att utveckla en europeisk energipolitik. Medelsförbrukningen inom utgiftsområdet har motsvarat anslagna resurser . De väsentligt lägre utgifterna jämfört med förklaras främst av de lägre anslagsnivåerna för forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet samt av att merparten av åtgärderna inom 1997 års energipolitiska program slutfördes . Medelsförbrukningen prognostiseras att successivt öka betydligt till följd av de åter ökade resurserna för energiforskning, utveckling, demonstration och kommersialisering. Vidare innebär den omläggning av stöd inom energiområdet som lämnas via kreditering på skattekonto, som föreslås i denna proposition, att anslagsförbrukningen inom utgiftsområdet beräknas öka väsentligt . har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende . har i en rapport granskat förutsättningarna för en effektiv tillsyn över kvaliteten i överföringen, Kvalitén i elöverföringen (dnr. M2006/796/E). Granskningen har omfattat regeringen, och . har inriktat granskningen på att analysera tillsynssystemets olika delar och bedöma om det finns risk för att någon del inrymmer hinder för en effektiv tillsyn. I analysen ingår även en bedömning av om hindren har undanröjts genom de beslutade tilläggen i ellagen (2005:1110). rekommenderar att regeringen överväger att utreda om bristande spänningskvalitet ska hanteras inom ramen för tillsyn eller lösas i relationen med elnätsföretagen och kund och vilka bestämmelser som krävs för att reglera detta. Vidare rekommenderas att begreppet god kvalitet i elöverföringen avseende leveranssäkerhet närmare definieras, att behovet av att vidta åtgärder för att förebygga långt utdragna rättsprocesser ses över samt att behovet av att förbättra samverkan mellan avseende tillsynen över kvaliteten i elöverföringen, exempelvis genom krav på samverkan i myndigheternas instruktioner, ses över. Därtill rekommenderas att vidareutvecklar avbrottsrapporteringen i syfte att underlätta tillsynen över leveranssäkerheten. har beslutat om nya regler om leveranssäkra elnät. Vidare har den tidigare regeringen bemyndigat att utfärda föreskrifter om bl.a. vilka krav som skall vara uppfyllda för att överföringen av el skall vara av god kvalitet, om utökad avbrottsrapportering, om risk- och sårbarhetsanalyser samt om åtgärdsplaner (se vidare avsnitt 5.3.1). Därmed har merparten av de rekommendationer som framför i sin rapport genomförts. Rapportens rekommendationer i övrigt bereds inom . har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende Af- färsverket . har i en rapport granskat hur ett antal statliga myndigheter, däribland , handlägger marklösenärenden, Markinlösen - finns förutsättningar för rätt ersättning? M2005/5702/A). övergripande slutsats av granskningen är att rutinerna vid marklösenärenden har brister inom flera myndigheter. Bristerna innebär att förutsättningarna för likabehandling av fastighetsägare saknas i flera avseenden. De granskade myndigheterna lämnar inte heller tillräcklig och relevant information till fastighetsägare och . Med anledning av har den tidigare regeringen i regleringsbrevet för givit affärsverket i uppdrag att redovisa vilka insatser man genomfört och avser att genomföra beträffande rekommendationer. skall även i årsredovisningen redovisa omfattningen av ärenden rörande markinlösen. Av redovisningen skall bl.a. framgå hur mycket som utbetalats för markinlösen samt hur många fastigheter som berörts. Energipolitiken är inriktad på att skapa förutsättningar för effektiva energimarknader, en god försörjningstrygghet och en långtgående hänsyn till miljö, hälsa och klimat. Detta görs huvudsakligen genom insatser inom de tre verksamhetsområden som redovisats för politikområdet. Insatser inom andra politikområden bidrar även till att uppfylla de energipolitiska målen. Energifrågorna i kombination med klimatförändringarna är avgörande utmaningar. Alla samhällssektorer berörs av snabbt stigande priser, ökande otrygghet i energiförsörjningen och konsekvenserna av ett mer instabilt klimat. En bättre energiförsörjningstrygghet blir allt mer viktig för , som världens största importör av olja och gas. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning som svarar mot högt ställda krav på skyddet för hälsa, miljö och klimat. Ett europeiskt perspektiv skall också vara en utgångspunkt. Ett tydligt, stabilt och långsiktigt regelverk för produktion och distribution av energi samt för effektiv hushållning är nödvändigt för att säkra goda ramvillkor för investeringar i ny kraftproduktion. God tillgång på elektrisk kraft och annan energi är en grundförutsättning för vårt moderna samhälle. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång på energi till internationellt klart konkurrenskraftiga priser. Energipolitiken skall ge långsiktiga spelregler till energimarknadens aktörer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 energibeskattningen skall utformas så att det lönar sig att ta miljöansvar. Företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. måste energiföretagen ha realistiska och stabila villkor för sin verksamhet. Ständigt ändrade spelregler leder till otrygghet och uteblivna investeringar, vilket i sin tur konserverar en miljöbelastande teknologi och leder till höga priser. Att säkerställa goda konkurrensförhållanden på energimarknaderna är en viktig politisk uppgift. Samhällets energiförsörjning formas av infrastruktur med mycket lång livslängd. För att uppnå högt ställda mål krävs en politik med långsiktighet. Inte minst hotet om globala klimatförändringar ställer krav på beslutsfattandet, på såväl lokal, nationell som internationell nivå. Demokratins förmåga att möta långsiktiga gränsöverskridande hot prövas. Mot denna bakgrund ser regeringen ett särskilt värde i en bred parlamentarisk uppslutning kring energipolitiken. Regeringen kommer därför att bjuda in partier i syfte att nå samsyn kring en bred och långsiktig energiöverenskommelse om en modern och marknadsekonomiskt orienterad energipolitik. En sådan överenskommelse bör också kunna få ett brett stöd i näringslivet och den svenska fackföreningsrörelsen. beslutade i enlighet med förslaget i propositionen Förnybar el med gröna cer- 2005/06:154, 2005/06:NU17, 2005/06:361) att förnybar el till 2016 års nivå. Elcertifikatsystemet förlängdes till utgången av 2030. Regeringen föreslår i denna proposition att småskalig vattenkraft även efter 2012 skall berättiga till elcertifikat. Riktlinjer för de fortsatta satsningarna på forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet för att bidra till omställningen till ett långsiktigt uthålligt energisystem har fastställts i och med beslut om propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347). Energiforskningen bör bedrivas på ett sätt som motsvarar övrig forskningspolitik med en samlad utvärdering . Regeringen anser att ambitionsnivån bör 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 höjas för att omsätta forskningsresultaten i kommersiella produkter och tjänster. Regeringen anser att incitamenten för energieffektivisering inom både hushåll och industri bör ses över. Regeringens målsättning är att möjliggöra att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror, exempelvis genom satsningar på energieffektivisering. Energieffektiviseringen bör syfta till att minska belastningen på klimat och miljö. energikällor och olika energibärare har i det sammanhanget olika betydelse. Besparing av en kilowattimme el från kolkondenskraft är självklart något helt annat än besparing av en kilowattimme fjärrvärme från industriell spillvärme eller från en solfångare. Ett system för energideklaration för byggnader införs stegvis fr.o.m. . Genom energideklarationerna ges information om byggnadens energiprestanda och förslag till kostnadseffektiva energieffektiviseringsåtgärder lämnas. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. () är central myndighet för elmarknadsfrågor och utövar tillsyn över elnätsföretagen. följer utvecklingen på elmarknaden och verkar för att elmarknadens funktion förbättras. inrättades vid som har en fristående roll inom myndigheten avseende bl.a. övervakningen på elmarknaden. I verksamhetsområdet ingår också svenska kraftnäts () verksamhet som systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). Detta innebär att ansvarar för det svenska kraftsystemets övergripande driftssäkerhet, den momentana nationella elbalansen och för den balansavräkning som krävs för en väl fungerande elmarknad. är även elberedskapsmyndighet. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Må- let innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Målet omfattar en vi- dareutveckling av den gemensamma elmarknaden i . Detta innebär en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen och resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Regeringen avser återkomma med förslag till nya mål . Uppföljning av resultatet under verksamhetsområdet sker främst genom att viktiga skeenden på elmarknaden bevakas och analyseras. Mer specifikt följer regeringen prisutvecklingen på den nordiska elbörsen, elpriser till slutanvändare, strukturutvecklingen, nättariffer, antalet ärenden vid tillsynsmyndigheten, elleverantörsbyten, elavbrott och leveranssäkerheten samt effekt- och elbalanser. har i uppdrag att minst redovisa analyser av utvecklingen på elmarknaden och föreslå åtgärder som kan behöva vidtas för att uppnå en effektiv elmarknad. Vidare skall till regeringen redovisa hur kraftbalansen upprätthållits den gångna vintern samt lämna prognos inför kommande vinter. Utöver detta har haft i uppdrag att ta fram en rapport med indikatorer för en systematisk årlig uppföljning av de energipolitiska målen. inkom med rapporten uppföljning av energipolitiska mål (dnr. M2006/2566/E). Indikatorerna redovisas närmare under respektive avsnitt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 trädde i kraft och innebär att bl.a. bestämmelser om ursprungsmärkning av el, för- 5.3.1Insatser inom verksamhetsområdet kortade handläggningstider för prövningsären- fick i uppdrag att analysera elmarknadens funktionssätt med tonvikt på konkurrensen och prisbildningen på elmarknaden. redovisade i samråd med och efter samråd med , rapporten och konkurrens på elmarknaden (dnr. M2006/989/E). I rapporten finner bl.a. att den nordiska spotmarknadens funktion är väl ägnad att ge en effektiv prisbildning. Den hydrologiska balansen, priset på fossila bränslen och utsläppsrättigheter identifieras i rapporten som centrala faktorer för elpriset. Till detta kommer också effekterna av den minskade reservkapaciteten i såväl som på kontinenten. aviserar också att man tillsammans med och avser bilda en samrådsgrupp för att effektivisera arbetet med att utöka och följa utvecklingen på elmarknaden. Rapporten bereds inom .