prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Skogspolitiken kännetecknas av att den har två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning skall ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Skogsbruket har också en stark koppling till flera av miljökvalitetsmålen. är ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Levande skogar och redovisar till miljömålsrådet, som ansvarar för samordningen av arbetet med miljökvalitetesmålen. Det innebär bland annat att myndigheten skall följa upp och redovisa måluppfyllelsen, föreslå kompletterande insatser 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och i övrigt verka för att miljökvalitetsmålen nås. Levande skogar är uppdelat i fyra delmål. Skogspolitiken utvärderas regelbundet och en första utvärdering av den gällande skogspolitiken redovisades för (prop. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Den tidigare regeringen gjorde då bedömningen att skogspolitikens mål skulle ligga fast. hade ingen erinran mot detta. Den andra utvärderingen av skogspolitikens effekter redovisades till den tidigare regeringen av och den tidigare regeringen har i skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) redovisat utvärderingen för . Den tidigare regeringen ansåg med stöd av utvärderingen att skogspolitikens mål bör ligga fast och att skogens sociala värden behöver lyftas fram tydligare. En tredje utvärdering och översyn av skogspolitiken (SOU 2006:81) påbörjades och lämnades till den tidigare regeringen . Ett delbetänkande (SOU 2005:39) lämnades . I direktiven till översynen (dir. 2004:70) framgår att utgångspunkten skall vara att grunderna för den gällande skogspolitiken ligger fast. Skogen och skogsnäringen skall vara ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt hållbar. Utredaren har haft som uppgift att utvärdera och se över skogspolitiken så som den tillämpats , och lämna förslag till anpassningar och förbättrad måluppfyllelse. 3.5.1 Insatser inom politikområdet Den tidigare regeringen har beslutat att och de tio regionala skogsvårdsstyrelserna sammanförs till en myndighet . Avsikten med omorganisationen är att få en sammanhållen nationell myndighet med goda samordnings- och effektiviseringsmöjligheter. Den nya myndigheten har fått namnet . Till följd av organisationsförändringen har den tidigare regeringen föreslagit följdändringar i skogsvårdslagen, vilka efter beslut av har genomförts. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Verksamheten är geografiskt indelad i fem regioner och 43 distrikt. Huvudkontoret ligger i och regionledningarna finns i , , , och . En gemensam redovisningsenhet kommer att förläggas till vars verksamhet planeras starta . För att säkerställa ett regionalt och lokalt inflytande bildas fem regionala och 43 lokala sektorsråd. De kommer att utgöra en arena för dialog mellan och olika delar av samhället, erbjuda insyn i verksamhet samt ge region- och distriktscheferna råd inför strategiska beslut. har genomfört ett arbete för att tyda och specificera de skogspolitiska målen och de miljökvalitetsmål som är relevanta för skogsbruket. Som stöd har myndigheten haft ett rådgivande organ, det så kallade nationella sektorsrådet, med representanter för skogsnäringen, ideella organisationer, forskningsorganisationer, fackliga organisationer och andra myndigheter. Myndighetens arbete har resulterat i tretton kvantifierbara och tidsatta mål och benämns nationella skogliga sektorsmål. Rådgivning, information och utbildning samt tillsyn Rådgivning, information och utbildning samt tillsyn är viktiga statliga verktyg inom skogspolitiken. skogspolitiska beslut betonas skogsägarnas frihet och egna ansvar för att de skogspolitiska målen skall nås. uppgift är mot denna bakgrund främst att ge skogsägarna råd och informera om hur olika skogsbruksåtgärder bör utföras för att de båda skogspolitiska målen skall tillgodoses. är tillsynsmyndighet för skogsvårdslagstiftningen. Insatser på grund av stormen i har medfört att insatser inom lagtillsynen 2005 inte kunnat hållas på samma nivå som 2004. utgjorde lagtillsynen av myndighetens totala tjänstgöringsdagar, vilket är en minskning jämfört med . Möjligheter har skapats för direktkommunikation via internet mellan Skogs- styrelsens konsulenter och skogsägarna. Fyra nummer av tidningen har distribuerats till skogsägare med flera i en upplaga på 280 000 exemplar. En särskild Storm- SkogsEko togs fram efter stormen i en upplaga på 110 000 exemplar. Skogen i Skolan är ett nationellt samverkansprogram mellan skolan och skogliga intressenter, bland annat , , , och . Verksamheten bedrivs på skolans villkor och startade . Syftet är att öka kunskaperna om och intresset för skogen och alla dess värden. Verksamhetens främsta uppgift är att på ett allsidigt och balanserat sätt förklara sammanhangen för en ökad förståelse för en av viktigaste näringar. uppdragsverksamhet är, med undantag av Gröna jobb, självfinansierad och utgör en väsentlig del av organisationens verksamhet. Den har betydelse för myndighetens kontakter med skogsägare, entreprenörer och skogliga tjänstemän. utgjorde uppdragsverksamheten av myndighetens totala verksamhet, beräknat som tjänstgöringsdagar, och av omsättningen. Omsättningen ökade mycket kraftigt i förhållande till 2004. Ökningen är främst hänförlig till Gröna jobb som är ett arbetsmarknadsprojekt som gör i samverkan med och svenska . Gröna jobb utgjorde av omsättningen av myndighetens totala uppdragsverksamhet. Natur- och kulturvärden i skogen På uppdrag av den tidigare regeringen har och under medverkan av länsstyrelser och tagit fram en nationell strategi för formellt skydd av skog. Strategin presenterades och har utgjort grunden för de länsvisa strategier som har utarbetats för det fortsatta arbetet med formellt skydd inom delmål 1 i Levande skogar. Arbetet tar sin utgångspunkt i miljökvalitetsmål, konventionen om biologisk mångfald samt EU:s direktiv på området. Den tidigare regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utreda på vilket sätt statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Levande skogar samt att utvärdera och lämna förslag till lämpliga och långsiktigt samhällsekonomiska kostnadseffektiva lösningar för skyddet via naturreservat, biotopskyddsområden, naturvårdsavtal respektive frivilliga avsättningar. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har arbetat med frågor kring generell hänsyn vid vatten och tagit fram förslag på hur man skall arbeta med EU:s vattendirektiv. Myndigheten har bedrivit ett flertal projekt bland annat inom projektet och vatten i balans där skogsbrukets påverkan på läckage av metylkvicksilver har kartlagts. Skog och historia som påbörjades har fortsatt och är en del av de arbetsuppgifter som genomförts inom uppdragsverksamhet Gröna jobb. I projektet samverkar med och regionala och lokala organisationer. Projektet är ett instrument för att få ett heltäckande inventeringsunderlag som är tillgängligt för skogsbruket och är, enligt , en förutsättning för att nå delmål 3 under miljökvalitetsmålet Levande skogar. En undersökning av olika aktörers syn på skogen och dess framtid genomfördes av konsultföretaget på uppdrag av . Undersökningen visar att skogen är viktig för svenskar, till exempel svarar att det är nödvändigt för deras livskvalitet att komma ut i skog och mark. De viktigaste aspekterna är, enligt de personer som besvarat enkäten, skogens betydelse för folkhälsan. På andra plats hamnar hänsynen till biologisk mångfald och något lägre prioriterat kommer skogens betydelse för kulturmiljöer, friluftsliv och efterfrågan på skogsråvara. har utvecklat skötselråd för tätortsnära skog och tillgänglighetsanpassning bland annat genom . På lokal nivå arbetar för 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ökat samarbete med kommunerna kring den tätortsnära skogen och med projekt som rör integration, barn, rehabilitering och naturturism. Skogsägarens egna insatser är avgörande för att skogspolitikens mål skall kunna nås. Detta gäller också flera av miljökvalitetsmålen, inte minst miljökvalitetsmålet Levande skogar. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och frivilligt avsatta områden kompletteras, särskilt i storskogsbruket, av landskapsekologisk planering av skogslandskapet. Skogsbruket har på eget initiativ genomfört miljöcertifiering i stor utsträckning. av skogsmark är certifierad enligt FSC- standarden () och skogsmark är certifierad enligt PEFC-standarden (Programme for the Endorsement of schemes). Flera av de större skogsföretagen väljer att certifiera sin skog enligt bägge standarderna. Det saknas statistik på hur stor areal skogsmark i som totalt är certifierad. beslutade , i enlighet med den tidigare regeringens ekonomiska vårproposition 2004/05:100 om en mängd åtgärder för att lindra effekterna för de skogsägare som drabbades av stormen i . Detta innebar att genomfördes en skattereduktion omfattande per kubikmeter för uttransporterat virke och dieselskatten för skogsbrukets arbetsmaskiner togs tillfälligt bort i stormområdet. Vidare gavs extra stöd för underhåll och reparationer av skogsbilvägar och för att reparera körskador i skogsmark med höga naturvärden samt att ban- och farledsavgifterna för transporter av stormfällt virke sänktes. Utöver detta beslutades om ett stöd för extra kostnader för lagring av virke och ett stöd för återbeskogning av de stormdrabbade områdena . Skattereduktionen, stöden till återbeskogning och lagring av virke samt de reducerade ban- och farledsavgifter utgör statsstöd. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 regeringen har därför notifierat dessa åtgärder hos som också godkänt dem. I samband med stormen ansökte svenska staten om medel från och kunde den tidigare regeringen besluta om förordning (SFS 2006:215) om fördelning av medel ur som reglerar utbetalningen av pengarna. har fått motsvarande . Ersättning kan beviljas för verifierade offentliga utgifter i direkt anslutning till stormen. På uppdrag av den tidigare regeringen har löpande övervakat, dokumenterat och informerat om utvecklingen av de populationer skadeinsekter som kan komma att utvecklas med anledning av stormen. Med anledning av detta har myndigheten beslutat om särskilda föreskrifter till 29 § skogsvårdslagen om bekämpning av granbarkborre i stormområdet. har prioriterat rådgivning och information till skogsbruket om att få ut stormskadat virke ur skogen. På grund av stormen omprioriterade sin rådgivningsverksamhet i då det fanns behov av akuta insatser för att ge råd och information till alla stormdrabbade skogsägare. Stort fokus lades bland annat på rådgivning i säkerhetsfrågor vid upparbetning av stormfälld skog. Europeiskt, nordiskt och internationellt arbete fokuserades EU-arbetet på mot illegalt avverkat virke "and Trade" (FLEGT) och översynen av . Vidare har arbetet med nationella strategin och programmet för landsbygdsutveckling 2013 samt tagit resurser i anspråk. Förberedelserna inför nästa ministerkonferens inom det all-europeiska skogssamarbetet Ministerial Conference on (MCPFE) har fortskridit. Arbetet på det nordiska och regionala skogsområdet har inneburit deltagande i flera nordiska samarbetsorgan och ett skogsministermöte inom samt deltagande i . blev och huvudansvarig för skogsbrukssektorn inom det regionala samarbetet Baltic 21 En för . Detta innebär att och skall vara drivande i arbetet med att genomföra skogssektorns handlingsprogram. I har det operativa ansvaret för denna process. Flera viktiga förhandlingar pågår på det globala planet. Inom FN pågår skogsförhandlingar där frågan om en övergripande konvention för alla typer av skogar ingått. Bland de viktiga sakfrågor som diskuteras finns avskogning och resurser för hållbart skogsbruk i fattiga länder. har UNFF (on ) förhandlat fram en överenskommelse om att fortsätta forumets arbete till 2015 med möten . I överenskommelsen ingår de fyra globala målformuleringarna: minska avskogningen; stärka skogens olika nyttor och dess bidrag till den globala utvecklingen; öka arealen skyddad skog och arealen hållbart brukad skog samt stoppa minskningen av biståndsinsatserna på området. har även medverkat i FAO:s (Food and of the United Nations) regionala arbete, bevakat klimatkonventionen och konventionen om biologisk mångfald. Förhandlingarna om ett nytt råvaruavtal för tropiskt timmer () fortsatte under (on Trade and Development) ledning där deltar på konsumentsidan. slöts ett nytt avtal som ersätter det tidigare och som kommer att gälla in på 2020- talet. Avtalet består av två jämställda mål; handel och hållbart skogsbruk. återstår ratificeringsprocessen i respektive land. är aktiv i sitt miljöledningsarbete och har till den tidigare regeringen redovisat arbetet. Myndigheten är miljöcertifierad enligt ISO 14001. 3.5.2 Insatser utanför politikområdet Utbildning och forskning för skogsbrukets behov finansieras till stor del inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar genom bland annat , men även inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Insatser för skogsindustriell forskning görs också inom utgiftsområde 24 Näringsliv och av löntagarfondstiftelserna. Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en förhandlare för att ta fram en nationell strategi för att öka användningen av trä och träprodukter i byggandet. Uppdraget är i linje med önskemål (bet. 2001/02:NU12, rskr. 2001/02:231). Förhandlaren redovisade underlag för en sådan strategi (Ds 2004:1). I enlighet med strategin har den tidigare regeringen utsett en ordförande med uppdrag att verka för att åtgärdsförslagen i träbyggnadsstrategin genomförs. Arbetet skall följa kommittéförordningen (1998:1474) och kommittén, som antagit namnet Nationella träbyggnadsstrategin, skall lämna en redogörelse för arbetsläget. Berörda företrädare från skogsnäringen, byggsektorn och myndigheter deltar i arbetet. Parallellt har skogsnäringen inrättat en egen organisation, . Samverkan mellan Nationella träbyggnadsstrategin och har resulterat i ett antal gemensamma aktiviteter, bland annat konferensen som genomfördes . Ett fortbildningsprogram för yrkesverksamma inom det moderna träbyggandet har startat . Tävlingar har utlysts med syfte att stimulera till tillkomsten av demonstrationsprojekt. Vidare har insatser gjorts för att stimulera statliga byggherrar att överväga trä som konstruktionsmaterial då större byggnader och byggnadsverk skall uppföras. Avtal om samverkan kring informationsinhämtning och informationsspridning har tecknats med ett tiotal byggherrar som uppför byggnader med bärande konstruktion av trä. Branschsamtal har genomförts inom ett antal näringslivssektorer, bland annat den svenska skogs- och träindustrin. I och med detta påbörjades arbetet med att utarbeta strategiprogram för dessa sektorer. Strategiprogrammet för skogs- och träindustrin Skogs- och träindustrin en del av Innovativa presen- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det har utarbetats gemensamt tillsammans med näringslivet, myndigheter och organisationer och presenterar vad som bör prioriteras inom näringen för att stärka konkurrenskraften och den svenska välfärden. Den tidigare regeringens arbete med att förenkla de regler som berör företagen omfattar skogsbruket. Med utgångspunkt från Nuteks rapport administrativa kostnader på jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet (R2006: 02) har den tidigare regeringen satt upp som mål att har av de administrativa kostnaderna, vilka beror på lagar och förordningar som fanns inom skogsbruket , minskat. Energi- och klimatpolitiken påverkar skogssektorn på många olika sätt, bland annat genom att konkurrensen om skogsråvara ökar. Alltmer bioenergi genereras med skogsråvara som tas ut direkt i skogen eller i form av biprodukter i annan skogsindustriell produktion. beslutade den tidigare regeringen att inkludera skogsbrukets upptag och utsläpp av växthusgaser i sin rapportering mot Kyotoprotokollet. Det innebär en tydlig markering att skogsproduktionen har en viktig roll i klimatarbetet, som bioenergiproducent men även som kolreservoar, antingen i form av växande skog eller som förädlade träprodukter. Natur- och kulturmiljöåtgärder har stor betydelse för skogspolitikens miljömål. Förvärv och intrångsersättningar för bildande av naturreservat och skötsel av naturreservat på skogsmark finansieras över anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som disponeras av . Landsbygds- och regional utvecklingspolitik Inom ramen för landsbygdsprogram 2007 2013 har den tidigare regeringen föreslagit åtgärder som skall bidra till att dels uppfylla de skogspolitiska målen, dels öka 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skogsföretagens kompetens för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Programmet har skickats till Europeiska Kommissionen som skall godkänna programmet innan det kan träda i kraft. har i uppdrag att bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås, bland annat genom att vara samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen. Enligt det jämställdhetspolitiska målet skall kvinnor och män ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Jämställdhetspolitiken har betydelse för skogspolitiken. Därför har den tidigare regeringen i regleringsbrev 2006 förtydligat målet för verksamhetsgren Rådgivning, utbildning och information ur ett genusperspektiv. Vidare har den tidigare regeringen medfinansierat ett Team of Specialists on Gender and Forestry som inrättades på initiativ av Joint FAO/ECE/, Management and Training. I mandatet ingick att utifrån ett genusperspektiv kartlägga den skogliga arbetsmarknaden, skogsägandet och nyttjandet av skogsresurserna i och . Arbetet har bedrivits under ledning av och arbetet slutrapporterades vid ett internationellt seminarium i . Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning skall ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Det totala virkesförrådet är varav är tall, gran, björk, är övriga lövträd och torra träd. har virkesförrådet ökat med mer än Den årliga tillväxten var då 2003 var den årliga tillväxten . Enligt preliminära beräkningar låg bruttoavverkningen på 122 miljoner skogs- 2004 är det en ökning då bruttoavverkningen blev och nettoavverkningen blev . Den mycket kraftiga ökning beror främst på stormen som drabbade . Bruttoavverkningen är volymen av alla stammar som avskilts från stubben och nettoavverkningen är volymen stammar som helt eller delvis tillvaratagits. Avverkningens bruttovärde beräknas till , varav avverkningskostnader var och rotnettovärdet . Skogsnäringens totala produktionsvärde var . Skogsindustrins förädlingsvärde var av tillverkningsindustrins totala förädlingsvärde . Det totala taxeringsvärdet för produktiv skogsmark vid allmänna fastighetstaxering var . ökade användningen, avverkningen och nettoimporten av virke kraftigt. Simuleringar gjorda av indikerar att nuvarande avverkningsnivå (2004) ligger i nivå med den hållbara avverkningen, där hållbar avverkning definieras som den högsta möjliga volym som kan avverkas enligt beslutad eller antagen balans mellan de tre dimensionerna i hållbarhetsbegreppet, det vill säga den ekonomiska, ekologiska och sociala dimensionen. årliga analys av föryngringsresultaten visar att av de undersökta områdena inte uppfyller de krav som ställs i skogsvårdslagen. Detta är samma nivå som året innan men en förbättring då av de undersökta områdena inte uppfyllde kraven. Importen spelar också en viktig roll för skogsindustrins virkesförsörjning. Importen av rundvirke, flis m.m. var barkat virke . Det är en minskning jämfört med , vilket kan bero på det extra tillskottet av råvara till följd av stormen . värdet av rundvirke och flis uppgick till . Skogssektorns samhällsekonomiska betydelse är relativt sett viktig i den svenska ekonomin. Detta inte minst i ett internationellt perspektiv och jämfört med övriga EU-länder, med undantag för . Det är därför viktigt att den svenska skogen ger en uthålligt god avkastning. 2003 utgjorde skogsindustrins och skogsbrukets förädlingsvärde av BNP och dess exportvärde var av det totala varuexportvärdet. Skogssektorn är också viktig för sysselsättningen, regional utvecklingspolitik och infrastruktur. nådde produktionen av svenska skogsindustriprodukter en totalt sett rekordhög nivå. Produktionen av pappersmassa uppgick till , vilket är ungefär samma nivå som 2004. En tredjedel gick till export, främst till EU-länderna. Exportvärdet var , vilket är en minskning jämfört med . Produktionen av papper och papp uppgick till vilket även det är ungefär samma nivå som 2004. gick till export, främst till EU- länderna. Exportvärdet var , vilket är en ökning jämfört med . Produktionen av sågade trävaror uppgick preliminärt , vilket är en ökning jämfört med . En tredjedel gick till export. Exportvärdet uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . var omkring 95 000 personer sysselsatta inom skogsbruket och skogsindustrin (kvinnor och män) vilket är högre än 2004 då omkring 90 000 personer var sysselsatt inom skogsbruketTF1FT. En orsak till den ökade sysselsättningen kan vara stormen i . Av dessa sysselsattes 20 000 (kvinnor och män) inom skogsbruket, 38 000 (kvinnor och män) inom trävaruindustrin och 37 000 (kvinnor och män) inom massa-, pappers- och pappindustrin. Varje anställd i skogsnäringen ger sysselsättning för 1T T Statistiska Central Byråns arbetskraftsundersökning () genomgick en omläggning för att ytterligare anpassas till EU:s normer. Det innebär att siffror publicerade från och med dess inte är helt jämförbara med tidigare värden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ytterligare två i branscher som levererar varor och tjänster till skogsnäringen. Skogsindustrins rundvirkesförbrukning var totalt barkat virke, vilket är knappt 3 miljoner mer än 2004. Sågverksindustrin förbrukade barkat sågtimmer och producerade knappt sågad vara. 2004 förbrukade den barkat sågtimmer och producerade knappt sågad vara. Massa- och pappersindustrin förbrukade barkat rundvirke och sågverksflis. 2004 förbrukade den barkat rundvirke och biprodukter. Skivindustrin förbrukade drygt en miljon kubikmeter 2005 vilket är en liten ökning då industrin förbrukade . Den totala energimängd som tillfördes det svenska samhället var varav biobränslen, torv m.m. stod för . Den årliga användningen av skogsbaserad bioenergi är ungefär , varav ungefär en tiondel är importerad. Användningen av trädbränsle uppgår till omkring och användningen av massa- och pappersindustrins biprodukter, såsom returlutar, tall- och beckolja, uppgår till omkring . Massa- och pappersindustrin använder av den egna bioenergiproduktionen. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas.