prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att öka sysselsättningen, i synnerhet bland ungdomar och långtidsarbetslösa, finns det behov av en satsning på försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Åtgärderna beräknas medföra att berörda anslag ökas med 2008, 2009 och 2010. Slutligen anser regeringen att den tillfälliga ökningen med 2 000 platser inom kvalificerad yrkesutbildning (KY) bör permanentas. Även försöksverksam- heten med lärlingsutbildning inom vissa hant- verksyrken bör permanentas och därtill utvidgas. Åtgärderna beräknas medföra att berörda anslag, exklusive studiemedel, ökas med 2008, 2009 och 2010. Vidare inleder regeringen den omfattande satsning på ökad lärarkompetens /08 som föreslogs i budgetpropositionen . Syftet är att stärka lärares möjligheter till kvalifi- cerad fortbildning och fördjupning samt ge möjlighet till deltagande i forskarutbildning. Regeringen genomför också en särskild satsning på kompletterande utbildning för obehöriga lärare. Inom utgiftsområdet flyttas, såsom föreslås på tilläggsbudget i denna proposition, 2007 för att möjliggöra satsningen. Slutligen föreslår regeringen att elektro- teknikutbildningen flyttas från till , vilket medför att föreslås flyttas inom utgiftsområdet . Satsningen på att vårda, bevara och tillgänglig- göra institutioners samlingar, föremål och arkivalier skulle ha upphört vid utgången av 2007. Arbetet har dock fallit väl ut, och som ett led i att förlänga denna satsning beräknar regeringen att anslaget för sysselsättnings- åtgärder inom kulturområdet ökas med 2008 och med 2009. Regeringen anser att den så kallade allians- modellen på teater-, dans- och musikområdet bör byggas ut för dansare och musiker. För detta beräknar regeringen att berört anslag bör ökas med åren 20082010. För främjande av etnisk och kulturell mångfald beräknar regeringen att berört anslag ökar med åren 20082010. Därutöver beräknar regeringen att anslagen för Riksutställningar och ökas med sammanlagt 2008 för att täcka vissa kostnader i samband med omlokaliseringen till . I syfte att finansiera bl.a. ett nytt scen- maskineri för Operan beräknar regeringen att Operans anslag ökas med 2010. Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja företagande föreslår regeringen att anslaget för transportbidrag ökar med 2007. beräknas berört anslag ökas med . Detta säkrar en långsiktigt stabil finansiering av transportbidraget. Inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden avser regeringen att hantera medlen i de territoriella program där svenska myndigheter administrerar utbetalningar av EU- medel för andra deltagande länders räkning Programmen som berörs av detta är Nord, Botnia-Atlantica och Öresund- . Programmet Norra periferin hanteras på detta sätt . Detta innebär att berört anslag beräknas minska med och med . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till justering av utgiftstaket till följd av denna förändring. Som en del av regeringens åtgärder för att minska klimatpåverkan föreslås att en miljöbils- premie införs i syfte att stimulera användningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen. Premien föreslås utformas som ett kontantbidrag på per miljöbil och avse . Regeringen föreslår för detta ändamål ett nytt anslag på 2007 och beräknar 20082009. Regeringen vill även öka satsningarna på havsmiljön genom miljö- och kostnadseffektiva åtgärder. Ett nytt anslag föreslås för detta ändamål på 2007. För beräknas 2008, 2009 samt 2010. Anslaget föreslås även användas för inrättandet av en satellitbildsdata- bas vid . Regeringen avser att se över arbetsformer och instrument för skydd av värdefulla områden. I avvaktan på detta föreslår regeringen ett anslag för biologisk mångfald som motsvarar nivå. Detta görs också för att finansiera regeringens satsning på havsmiljö åren 2007- 2010 samt miljöbilspremien 2007. Anslaget för biologisk mångfald minskas därför med 2007, 2008, 2009 samt 2010. Inom 2002 års energipolitiska program, som löper ut , genomförs en rad åtgärder som syftar till att åstadkomma en effektivare energi- användning. Verksamheten omfattar främst bidrag till den kommunala energirådgivningen, informations- och utbildningsinsatser, stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, metodutveckling för genomförande av EG-direktiv inom energi- effektiviseringsområdet samt provning, märk- ning och certifiering av energikrävande utrust- ning. Regeringen bedömer att åtgärder för effektivare energianvändning fortsatt bör genomföras och beräknar anslagsnivån till åren 20082010. Regeringen anser att en förlängning av solvärmestödet för bostadshus och bostads- anknutna lokaler bör ske för perioden 2010. För att klara en förväntad tillströmning av ansökningar 2007 föreslår regeringen att anslaget ökas med 2007. beräknas anslaget ökas med och med . För att finansiera denna satsning minskas stödet för konvertering från direktverkande elvärme med motsvarande belopp. Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja företagande görs bedömningen att ytterligare resurser bör avsättas för att minska de förseningar som drabbat arbetspendling från och till . föreslås därför att Ban- verkets anslag ökas med . Regeringen föreslår i proposition 2006/07:109 om införande av trängselskatt i att trängselskatt införs . En fond avses användas för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastruktur. Uppbyggnaden av fonden avses ske enligt följande. Inkomster från trängselskatten skall redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. På statsbud- getens utgiftssida anvisas två nya anslag. Det ena anslaget är avsett för system- och administra- tionskostnader m.m. Det andra anslaget används för själva fonduppbyggnaden och skall motsvara skillnaden mellan inkomster av trängselskatt och system- och administrationskostnaderna. föreslås för att finansiera system- och administrationskost- nader. beräknas sammantaget för system- och administra- tionskostnader samt för fonduppbyggnad. beräknas för berörda anslag. vara lägre än system- och administrationskost- naderna. Detta underskott reducerar anslaget för fonduppbyggnad vilket förklarar att berört anslag minskas jämfört med och 2010. Mot bakgrund av ändring i förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd beräknar regeringen att anslaget för trafikupphandling kan minskas med . skall läggas ner . För att täcka kostnader för djur- skyddsverksamhet som bedrivs och för avvecklingen av myndigheten föreslår regeringen att anslag ökas med 2007. Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja företagande vill regeringen förlänga programmet Forska&Väx. Regeringen beräknar därför att anslaget till ökas med 20082010. För att förbättra rådgivnings- och finansierings- möjligheterna för små och medelstora företag beräknar regeringen att förstärkningen av ALMI:s finansiering med bör bibehålls även åren 20082010. För att säkerställa att ges möjlighet att driva kartellmål ökas anslaget som finansierar rätte- gångskostnader med 2008 och med 2009 och 2010. Vidare beräknar regeringen att anslaget för exportfrämjande ökas med 2008. beräknas anslaget ökas med respektive . Medlen inkluderar även förberedelser för ett svenskt deltagande vid världsutställningen i . Regeringen anser att det är angeläget att befäster sin ledande position inom miljöteknik. Därför föreslår regeringen att anslaget för näringslivsutveckling ökas med 2007. beräknas anslaget ökas med 150 miljoner konor . Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja integration vill regeringen under- lätta för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. Satsningen skall bidra till ökad sysselsättning genom fler och växande företag, ökad integration och motverkande av utanförskap. Därför beräknas anslaget för näringslivsutveckling ökas med . Slutligen föreslår regeringen att anslaget för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag ökas för att finansiera de kostnader som uppstår innan försäljningsintäkterna från försäljningen av statligt ägda bolag erhållits. Därför föreslår regeringen att anslaget ökas med 2007. beräknas anslaget ökas med . Till följd av att omslutningen i utjämnings- systemet för LSS-kostnader ökar 2007 föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen beräknar att anslaget för åren 20082010 ökas med motsvarande belopp. Anslagsökningarna motsvaras av ökade utjäm- ningsavgifter som redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Vidare beräknar regeringen att anslaget för kommunalekonomisk utjämning minskas med 2008 för att finansiera ett underskott som uppstår i utjämningssystemet för LSS-kostnader . Tabell 6.9 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Förändringar av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . Endast förändringar som har en utgiftseffekt redovisas under respektive utgiftsområde. Då 2009 var som redovisades i budgetpropositionen jämförs nedan belopp med de belopp som redovisades i budgetpropositionen . Ökad migrationsverksamhet vid utlandsmyndigheter. , ökad ärendetillströmning m.m. UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Ersättning för räddningstjänst m.m. Radiokommunikation för skydd och säkerhet () UO 7 Internationellt bistånd Höjd avräkning för flyktingkostnader Ökat antal asylsökande, prövningskostnader Kommunersättning för ensamkommande barn Offentligt biträde i utlänningsärenden UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Handlingsplanerna mot alkohol och narkotika UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Bostadstillägg för aktivitets- och sjukersatta UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Verksamhet som förs från till andra Extra medel till kommuner med arbetsmarknadsfokus Vård av ensamkommande barn Flytt av offentligt skyddat arbete (OSA) från inkomstsidan Flytt av särskilt anställningsstöd från inkomstsidan Instegsjobb, införs fr.o.m. den 1/7 2007 Utökade resurser för yrkesbedömning Fortsättning på tabell 6.9 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Förändringar av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . Endast förändringar som har en utgiftseffekt redovisas under respektive utgiftsområde. Då 2009 var som redovisades i budgetpropositionen jämförs nedan belopp med de belopp som redovisades i budgetpropositionen . Jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa Ökning av lönebidrag och Införandet av jobbgaranti för ungdomar Arbetslöshetsersättning (beräknad minskning t.f.a. av jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa och jobbgaranti för ungdomar) Europeiska socialfonden minskad medfinansiering Kostnader för att ta bort statens regressrätt Utbildningsinsatser genomförda av arbetsmarknadens parter UO 16 Utbildning och universitetsforskning Vidareutbildning/validering obehöriga lärare Pilotverksamhet validering med branschmodeller flytt till tekn högskola Ökad kompetens för sfi-lärare UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Etnisk och kulturell mångfald Fortsättning på tabell 6.9 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Förändringar av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . Endast förändringar som har en utgiftseffekt redovisas under respektive utgiftsområde. Då 2009 var som redovisades i budgetpropositionen jämförs nedan belopp med de belopp som redovisades i budgetpropositionen . UO 19 Regional utveckling Flytt av territoriella program från statsbudgeten UO 20 Allmän miljö- och naturvård Förlängning av program för effektivare energianvändning Konvertering från direktverkande elvärme : banhållning och sektorsuppgifter Utgifter och fondavsättningar m.a.a. trängselskatt i UO 23 Jord- skogsbruk, fiske med anslutande näringar Kostnader för försäljning av statligt ägda bolag UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Reglering av underskott i utjämningssystemet för LSS- Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Summa ökning av takbegränsade utgifter 6.4.3Övriga utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen 2007 I detta avsnitt redovisas förändringen av beräk- nade utgiftsramar och 2009 till följd av faktorer utöver de som redovisas i avsnitt 6.4.2 (se även tabell 6.8). Pris- och löneomräkning av anslagen till myndig- heternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen han- teras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål . Därefter har en slutlig pris- och löneomräkning (PLO) för dessa anslag genomförts . Den slutliga pris- och löneomräkningen av anslagen påverkar även de beräknade anslagsnivåerna . har anslagsnivåerna reviderats jämfört med beräkningen i budget- propositionen. De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräk- ningen används separata index för prisutveck- lingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Transfereringar inom myndighetsanslag räknas inte om inom ramen för pris- och löneom- räkningssystemet. Vid omräkningen av löner används ett arbets- kostnadsindex () som baseras på löne- utvecklingen för tjänstemän i den konkurrens- utsatta sektorn korrigerad för ett genomsnitt av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner är det index som använts (: minus produktivitetsavdrag: ). Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löne- omräkningen om med ett index som motsvarar av konsumentprisindexförändringen före det aktuella budgetåret. För om- räkningen av hyror till 2008 är det index som använts för hyresavtal som inte skall omför- handlas . Omräkningen för hyres- avtal som skall omförhandlas bygger på pris- utvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet skall omförhandlas. Detta index är individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används samma index för alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fast- ställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2008 är det index som använts . Till följd av den slutgiltiga pris- och löneom- räkningen minskas de beräknade anslagsmedlen sammantaget med 2008 och med 2009, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Detta beror främst på att arbetskraftskostnaderna mätt med arbetskostnadsindex blivit lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Detta medför att för flertalet PLO-anslag blir den slutgiltiga pris- och löneomräkningen lägre. I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål. Förändringar 2008 beror främst på att den öppna arbetslösheten har minskat i jämförelse med budgetpropositionen, från till . Detta beräknas leda till minskade utgifter inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. ökar utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten med , vilket förklaras av att inkomst- index höjts. Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga makroekonomiska förändringar (se tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 2008 och ökar med 2009 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Utgifterna har också förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen till följd av nya prognoser för volymer inom främst regelstyrda transfereringssystem. Antalet nya asylsökande väntas öka kraftigt, från 24 322 personer 2006 till närmare 40 000 och mellan 30 000 och 40 000 2008-2010. Detta medför högre utgifter inom utgiftsområde 8 Migration än vad som beräknades i budget- propositionen . begränsas dock av att antalet genomsnittligt inskrivna asylsökande i mottagningssystem förväntas minska något (se tabell 6.10). Det beror bland annat på högre produktivitet inom myndigheten och på att till- gången till introduktionsplatser beräknas vara fortsatt relativt god, bl.a. till följd av regeringens förslag om stimulansåtgärder riktat mot kommuner som tar emot fler nyanlända flyktingar. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas utgifterna bli lägre 2007 till 2009 till följd av att antalet sjukpenning- dagar bedöms bli färre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Orsaken till detta är att minskningen av antalet sjukpenningdagar 2007 skett i en något högre takt än förväntat. Det faktum att fler i sysselsättning också innebär att fler får sjuk- penninggrundande inkomst och därmed kan komma i fråga för sjukpenning, samt den i historiskt sett starka samvariationen mellan sjuktal och arbetslöshetstal, är faktorer som talar för att antalet sjukdagar kan vända upp igen . Sam- tidigt inriktas regeringens politik på att bryta utanförskapet och ett viktigt inslag i detta är att bryta samvariationen mellan sjuktal och arbetslöshetstal. Regeringen konstaterar att det finns krafter som drar åt olika håll vad gäller utvecklingen av sjukdagarna och gör bland annat därför en beräkningsteknisk fram- skrivning som innebär att antalet sjukpenning- dagar 2008-2010 antas ligga på samma nivå som 2007. Regeringen avser att återkomma i budget- propositionen med en ny prognos för antalet sjukpenningdagar 20082010. Nuvarande prognos innebär att antalet sjukpenningdagar 2007 understiger nivå med . Antalet personer med inkomstpension, premiepension respektive tilläggspension väntas bli färre 20072009 än vad som beräknades i budgetpropositionen . Dessa volym- förändringar inom ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten innebär att utgifterna revideras ner med ca 2007 2008. Sammantaget innebär revideringarna av posten Volymförändringar (se tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 2008 och med 2,4 miljarder kronor 2009 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . I tabell 6.10 redovisas utfall (även könsför- delat) och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redovisningen har begrän- sats till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar. Tabell 6.10 Volymer 20052010 Förändring jämfört med budgetpropositionen anges inom parentes. (2 300) (-2 100) (-1 400) (3 000) (netto), miljoner (-0,9) (-0,9) (-0,9) penningdagar (netto), (0,1) (0,1) (0,1) (-1,0) (-700) (-1 600) (-2 600) (-2 000) (2 000) (3 100) (4 200) (-1 700) (-6 600) (-12 500) (-19 400) (-1 400) (-700) (1 600) (-1 700) (-4 500) (-5 300) (-3 700) (-6 600) (-21 000) (-39 800) (-60 100) (-1 200) (-900) (-400) (-1 500) (14 400) (1 000) (1 000) (-3 000) (1,8) (-0,4) (-0,1) (-0,4) (0,2) (-0,3) (0,2) (0,3) (10 000) (8 100) (3 100) (-1 900) (-16 800) (-30 600) (-31 500) (-28 700) (-600) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 6.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1P P Bruttoräknat antal. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 428 2005 och 414 2006 Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, t.ex. genom ändringar i . Posten Övrigt dessa år innefattar ned- reviderade utgifter för EU-avgiften motsvarande 0,5 och respektive 2009 i förhållande till budgetpropositionen . Sammantaget innebär denna typ av revideringar (se Övriga förändringar, tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 0,9 respektive 2008 och 2009 i förhållande till beräkningen i budgetproposi- tionen . Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjlig- heter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräknings- post benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensions- systemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen i budget- propositionen beräknas anslagsbehåll- ningarna öka med 2008 och med 2009 (se posten Minskning av anslagsbehållningar i tabell 6.8). För att underlätta jämförelser av de tak- begränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgifts- område i miljarder kronor och som andel av de totala takbegränsade utgifterna för perioden 19972010. Tidsserierna är baserade på utfall för perioden 19972006, prognos och beräknat för perioden 20082010. För att underlätta jämförelser över tiden är tidsserierna angivna anslagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struktur för åren 19972010 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än . Av tabell 6.11 och 6.12 framgår hur utgifterna fördelas mellan utgiftsområdena . Skillnader i för- delningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrad makro- ekonomisk utveckling, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och s.k. tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statsbudgetens saldo på kort sikt. Förändringen innebär dock att stats- budgetens utgifter minskade med 2003 i förhållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser redovisas därför i tabell 6.12 även utgifter som rensats för större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 6.12). Förklaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 6.11. Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde då ändringen trädde i kraft. De tekniska förändringar som främst för- svårar jämförbarheten över tiden av de tak- begränsade utgifterna är förändringar till följd av ålderspensionsreformen. Reformen, som trädde i kraft , innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP- fonden och premiepensionssystemet. annat har garantipensionen blivit fullt beskattad och den statliga ålderspensionsavgiften inkluderats på berörda transfereringar. Vidare innebar reformen att ramarna påverkades kraftigt för främst utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden i tabell 6.12 kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts .