prop · GU031d21 · 2007-01-01 00:00:00 — I föreslås att skall överta huvudmannaskapet för den föreningsanknutna informationen i registret. Förslaget bereds inom . Geografisk information och fastighetsinformation En femtedel av flygfotograferas . Ortofoton (skalriktiga flygfoton) finns heltäckande över landet, men är eller äldre. beslutade om ett nytt nationellt bildförsörjningsprogram, vilket kommer att innebära en utökad volym och en satsning på en ny helt digital teknik. För att öka och sprida användningen av grundläggande geografisk information och fastighetsinformation har infört en återförsäljarmodell. Syftet är att stimulera marknaden och därigenom öka användningen och även nå nya användargrupper. Vid utgången av 2005 hade avtal tecknats med 17 återförsäljare. Genom en ändring av förordningen (1995:1418) med instruktion för det statliga lantmäteriet, som trädde i kraft , har 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 fått ett nationellt samordningsansvar för produktion, samverkan, tillhandahållande och utveckling inom området grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Instruktionsändringen, som baseras dels på propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) och dels på propositionen Lantmäteriverksamheten (prop. 2005/06:5), innebär även att ett s.k. Geodataråd har inrättats vid . Rådet, vars ledamöter har utsetts av den tidigare regeringen, skall vara rådgivande i frågor som rör verkets samordnande roll. En uppgift som rådet har är att medverka till att en nationell strategisk plan tas fram för den samlade informationsförsörjningen inom geodataområdet. Genom att får ansvar för den nationella samordningen vad gäller grundläggande geografisk information och fastighetsinformation, får verket en starkare koordineringsroll när det gäller att utveckla samhällets infrastruktur för lägesbunden information. I enlighet med förordningen (1995:1418) med instruktion för det statliga lantmäteriet svarar för samordning och stöd vid genomförande av EG- direktiv inom verksamhetsområdet. har bl.a. tagit initiativ till EG-direktivet INSPIRE, Infrastructure for Spatial Information in Europe, med målsättningen att upprätta en infrastruktur för geografisk information i som stöd för bl.a. miljöpolitiken. Digital lägesbunden information, som vägnät, administrativa gränser, vattendrag, byggnader och vegetationsskikt, skall harmoniseras och tillgängliggöras. Direktivet är nu föremål för förlikning. I propositionen Lantmäteriverksamheten (prop. 2005/06:5) redovisade den tidigare regeringen sin bedömning att uppdragsverksamhetens inriktning och omfattning skall preciseras och avgränsas. Den uppdragsverksamhet som bedrivs i anslutning till fastighetsbildningen har därför avgränsats och tydliggjorts genom en ändring av myndighetens instruktion som träder i kraft . Även i övrigt har styrningen av uppdragsverksamheten fördjupats genom bl.a. tydligare mål och återrapporteringskrav i regleringsbrev. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 internationella samarbete spänner över ett stort område som bl.a. omfattar: -Uppbyggnad av en effektiv infrastruktur för hantering av geografisk information och fastighetsinformation, främst inom men även globalt. -Samverkan inom forskning och utveckling. -Intressebevakning avseende utformningen av regler, policybeslut, FoU-program m.m. -Insatser för stöd till utvecklingsländer. Till detta kommer den lantmäteriverksamhet som bedrivs genom det av staten helägda bolaget . Lantmäterifrågorna har fått en allt större uppmärksamhet. Insikten har ökat både nationellt och internationellt om att tillgång till grundläggande geografisk information, liksom system för en ordnad redovisning av gällande fastighetsindelning, fastighetsägande och inskrivning av olika rättigheter knutna till fastigheter, är av väsentlig betydelse för ett lands möjlighet till utveckling. Vidare växer miljö, hälsa och säkerhet som politiska frågor och utgör drivkraft för många av de internationella insatserna inom lantmäteriområdet, t.ex. Global Monitoring of Environment and Security (GMES), Global Earth Observation () och Global Mapping. Överföring av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten Den tidigare regeringen beslutade om kommittédirektiv avseende överföring av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten från till . En särskild utredare skall bl.a. överväga och lämna förslag på de författningsändringar som en förändring av huvudmannaskapet kräver. Utredaren skall även lämna förslag på hur inskrivningsverksamheten med som huvudman skall vara organiserad. Uppdraget skall redovisas . Den tidigare regeringen gav även i uppdrag åt att tillsammans med förbereda överflyttningen av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten. Verken skall vid förberedelserna utgå från att verksamheten flyttas över och uppdraget skall redovisas i en för verken gemensam rapport . I strategiprogrammet för skogs- och träindustrin ingår bl.a. gemensamma satsningar på ett FoU- program och ett uppdrag att öka användningen av trä i det moderna byggandet. har ett program för genomförandet av utbildningen utarbetats och implementetats gemensamt med skogsnäringen. Genomförandet sker även i samverkan med , , och SP Trätek samt länsstyrelserna i Norr- och , och . Utbildningen sker i anslutning till planerade trähusprojekt. Forskare har till uppgift att följa och dokumentera projekten i alla dess faser, för att via olika utbildningsaktiviteter sprida de senaste kunskaperna och erfarenheterna inom det moderna träbyggandet. Experter och specialister inom träbyggnadsområdet medverkar även vid seminarier för att sprida erfarenheter från träbyggnadsutvecklingen sedan avregleringen 1994 och villkoren för användningen av trä och träprodukter i olika typer av konstruktioner och funktioner. beslutade den tidigare regeringen om att tillsätta en särskild utredare (koordinator) som skall svara för samverkan mellan de lokala och regionala aktörer som berörs av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. Koordinatorns arbete skall bland annat utgå från det övergripande målet om att bryta segregationen. arrangerade den tidigare regeringen tillsammans med och EU- kommissionen konferensen 2.0 med det övergripande temat and . Konferensen är ett led i arbetet med hållbar stadsutveckling i de europeiska länderna. De medel som initialt satsades inom storstadspolitiken är förbrukade. Bekämpandet av utanförskapet skall nu istället ske genom operativ samverkan med stöd i ordinarie verksamhet. uppskattar antalet nya bostäder till ca 33 900. Av tillskottet utgörs 30 600 av nyproduktion och 3 200 ett tillskott genom bl.a. omvandling av lokaler till bostäder. Påbörjade ombyggda lägenheter omfattade totalt ca 25 000. bedömer i sin senaste prognos att nytillskottet blir 37 000 bostäder. Diagram 3.1 Nytillskott av bostäder 20022006, påbörjade bostäder genom ny- och ombyggnad anvisades i statsbudgeten för anslaget räntebidrag. Utgifterna var ca lägre än anslaget. Även beräknas utgifterna bli lägre än det anvisade beloppet. Utgifterna för räntebidrag nådde sin lägsta nivå då de gamla räntebidragsärendena fasats ut. Från kommer regeringen att avveckla räntebidraget (se avsnitt 3.11.2) Det finns fem olika kreditgarantier som är avgiftsfinansierade (se avsnitt 3.11.3). Inom Kreditgarantier för ny- och ombyggnad minskade det garanterade beloppet med till , vilket förutom det låga tillskottet av nya garantier även beror på att trenden med tidig 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 uppsägning av kreditgarantier har fortsatt. har ersättning för skador lämnats i ett fall. Beträffande kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden tillkom inga kreditgarantier . Inga ersättningar har lämnats och garantistocken uppgick vid utgången av året till ca Beträffande övriga garantiformer har inga kreditgarantier tecknats, inga ersättningar har lämnats, inga pågående skadeärenden finns och inga kostnader och intäkter har uppkommit . Inom Verksamhetsgrenen Äldre garantier minskade det garanterade beloppet till , framför allt p.g.a. uppsagda garantier. beslutades om ersättning för 12 garantier med ett sammanlagt ersättningsbelopp om , vilket var en minskning jämfört med . Det låga ränteläget är den viktigaste förklaringen till de minskande ersättningsnivåerna. Totalt fram uppgår utbetalningarna av ersättning till . Nästan hela detta belopp avser ersättningar hänförliga till de hus som påbörjats för vilka åtaganden utställts före garantisystemets tillkomst. Den s.k. garantireserven, vilken fungerar som en buffert för utbetalning av ersättningar, uppgick till . Diagram 3.2 Den totala garantistocken för ny- och ombyggnad av bostäder fördelat på äldre och nya garantier Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Den tidigare regeringen har i skrivelse 2005/06:202, som överlämnades till , redovisat inriktningen på och effekterna av det statliga stödet till kommuner 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 med övermäktiga åtaganden för boendet. I rapporten görs bedömningen att stödet, i sviterna efter den finansiella krisen och negativ tillväxt , var viktigt för förtroendet för hela den offentliga ekonomin. ansvarar för den verksamhet som tidigare bedrevs av (se avsnitt 3.6.1). Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration Länsstyrelserna fattar beslut i fråga om ansökningar om subventioner till bostadsbyggande enligt gällande regelverk. Länsstyrelserna utför även vissa uppgifter enligt lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Det gäller frågor som godkännande av allmännyttigt bostadsföretag, återkallelse av godkännande samt tillståndsprövning av överlåtelse av fast egendom samt aktier och andelar i kommunala bostadsföretag. Länsstyrelserna utgör ett stöd för kommunerna och initierar och deltar i olika projekt och nätverk. Det återkommande arbetet med återkoppling av resultaten från bostadsmarknadsenkät samt de årliga länsvisa bostadsrapporterna utgör centrala moment. har i uppdrag att följa och belysa utvecklingen av integration i boendet och boendesegregation i landet. har tre rapporter redovisats; Indikatorer för att följa upp integration och segregation i boendet, Välkommen till bostadsmarknaden! En lägesrapport om integration samt En hel stad. Om lokala insatsers betydelse för integration i boendet. En sammanfattning av läget utifrån de tre rapporterna är följande. Boendesegregationen är allvarlig och segregerade bostadsområden utgör ett hinder för integration i samhället när vissa bostadsområden inte kan uppfylla de behov som de boende har för sitt vardagsliv. Lokala insatser har betydelse för ett bostadsområdes utveckling. I kommuner som studerat har främst insatserna berört fysisk upprustning men också skapande av nätverk och gott grannskap för att stärka tillhörighetskänsla och trygghet i områdena. Ett vanligt och allvarligt problem är trångboddhet. efterlyser insatser för att förbättra service, kommunikationer och tillgänglighet i de s.k. utsatta bostadsområdena. Slutligen menar att lokalt arbete med integration och segregation måste vara långsiktigt, ha ett helhetsperspektiv och ske i samverkan mellan exempelvis boende, kommunen och hyresvärdar. I 2005 framgår att det finns en överrepresentation av personer med utländsk bakgrund i hyresrättsbeståndet i och . Rapporten ger olika förslag på hur diskriminering på bostadsmarknaden kan förebyggas. Regeringens uppfattning är att en av åtgärderna för att bryta bostadssegregeringen är att underlätta genomförandet av ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt i storstädernas förorter. Det finns drygt 4,4 miljoner permanentbostäder i . Uppgiften baseras på en uppräkning av uppgifter från Folk- och bostadsräkningen 1990 med senare års bostadsproduktion och rivningar. har ett relativt modernt bostadsbestånd och endast någon procent av bostäderna saknar modern utrustningsstandard. har dock underhållet legat på en lägre nivå än vad som är motiverat av tekniska skäl, varför anser att en växande del av beståndet är moget för underhåll. Trots att bostadsbyggandet har ökat har det fortfarande inte nått upp till de nivåer som krävs för att möta efterfrågan i tillväxtregionerna. Bostadsmarknadsläget varierar kraftigt mellan olika regioner i landet. bostadsmarknadsenkät , som är en sammanställning av kommunernas egna bedömningar, pekar på att bostadsbristen fortsätter att öka. Av befolkning bor i någon av de 119 kommuner som uppger att de har bostadsbrist. har bristen på mindre lägenheter minskat något medan efterfrågan på större lägenheter har ökat något. Unga och äldre tillhör de grupper som drabbas mest av bostadsbrist enligt kommunerna. Enligt undersökning om Hushållens ekonomi (HEK) bodde av männen i åldrarna kvar hos föräldrarna 2002. För kvinnorna i samma åldersgrupp var siffran . I åldersgruppen bodde av männen och av kvinnorna fortfarande kvar hos sina föräldrar. I diagram 3.3 nedan visas utvecklingen . Andelen kvarboende har varit förhållandevis stabil . Skillnaderna mellan män och kvinnor är tydliga även om de har minskat något över tiden. Diagram 3.3 Andelen (i procent) kvarboende i föräldrahemmet, män och kvinnor i åldersgrupperna 1824 Källa: SCB, HEK, beräkningar Flera kommuner har ett överskott av bostäder. Antalet outhyrda lägenheter minskar dock kontinuerligt till följd av bl.a. rivning och försäljning. I storstadsregionerna och andra kommuner med inflyttning råder bostadsbrist, med stigande bostadspriser, ökande grad av inneboende och andrahandsuthyrning, och framväxten av en svart hyresmarknad som följd. I många andra kommuner råder i stället bostadsöverskott. Missriktade subventioner snedvrider såväl efterfrågan som konkurrensen i ett läge där bygg- och byggmaterialindustrin kännetecknas av hög koncentration och hög grad av vertikal integration. Framtida insatser bör inriktas på att minska detaljregleringen och ersätta fastighetsskatten med en låg avgift i syfte att främja bostadsbyggande, valfrihet och integration. och Statens bostadsomvandling AB Statens bostadsnämnds (SBN), numera Statens bostadskreditnämnds (BKN), insatser för att stödja kommunernas omstrukturering av kommunala bostadsföretag har bidragit till att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 minska obalanserna på bostadsmarknaden på orter med vikande befolkningsunderlag. De regionala skillnaderna på bostadsmarknaden är betydande och förväntas bestå. Det statliga bolaget () arbetar aktivt för att stödja det fortsatta omstruktureringsarbetet. SBO är ett komplement till BKN:s verksamhet i den del som avser stöd till kommuner med ett övermäktigt åtagande på bostadsmarknaden, har till huvudsaklig uppgift att inom ramen för de avtal om omstrukturering som BKN (tidigare SBN) träffar med kommuner överta tomma lägenheter för att på kommersiella grunder utveckla dem för annan användning alternativt avveckla dem. SBO har träffat avtal om övertagande av bostäder i , , samt övertaliga bostäder i och kommuner. 3.7.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling De initiativ som har tagits inom samhällsplaneringen syftar till att främja en bebyggelseutveckling som beaktar alla aspekter av hållbar utveckling och som stärker den fysiska planeringen som instrument för ett hållbart samhällsbyggande. Åtgärder har vidtagits för att tydliggöra och effektivisera statens samlade roll och ansvar i PBL och för att olika nationella mål och intressen skall vara vägledande för kommunernas planering. Den fysiska planeringens betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålen, med tyngdpunkt på målet God bebyggd miljö, har fått särskild uppmärksamhet. En närmare beskrivning av miljökvalitetsmålen finns under utgiftsområde 20. Inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken har den tidigare regeringen genom ett särskilt uppdrag om hållbar regionförstoring initierat en samverkan mellan en grupp nationella myndigheter med syfte att utveckla den nationella sektorssamordning som behövs för att främja en regionförstoring för ökad tillväxt och sysselsättning (N/2006/2712/). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 är en av flera myndigheter som medverkar i uppdraget som skall redovisas . (RiR 2005:12) om brister i uppsikten och tillsynen i samhällsplaneringen har beaktats genom de olika och samverkande processer som initierats med stöd av regleringsbreven till och länsstyrelserna. Nästa steg blir att dra slutsatser av de resultat och förslag till åtgärder som kommer att redovisas, men bedömningen är att redan den samverkansprocess som påbörjas med anledning av de ömsesidiga uppdragen kommer att ge ett mervärde i sig. trädde nya bestämmelser i kraft som innebär att bl.a. kommunala översiktsplaner och detaljplaner skall miljöbedömas om genomförandet av planerna kan medföra en betydande miljöpåverkan. Lagändringen är en följd av EG-direktivet (2001/42/EG) om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. trädde vidare en ändring i i kraft som innebär att vissa bestämmelser i skall tillämpas om en detaljplan innebär att planområdet får tas i anspråk för vissa verksamheter eller åtgärder t.ex. för industriändamål eller uppförande av köpcentrum och dessa kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Dessa bestämmelser är en del av genomförandet av rådets direktiv /337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, det s.k. MKB- direktivet. Miljöpåverkan av kommunala fysiska planer kommer till följd av nämnda ändringar att redovisas tydligare och mer utförligt än . Krav på redovisning av alternativ liksom motiverade strategiska vägval i tidiga skeden ger möjlighet till bättre miljöanpassning av den fortsatta planeringen och utförandet av projekten och verksamheterna. Bättre möjligheter till insyn och inflytande för allmänheten och ett förbättrat beslutsunderlag bör leda till att planbesluten även blir bättre förankrade och överklagandena färre. har, i samråd med och Kommuner och Landsting, haft i uppdrag att ta fram råd och vägledning för tillämpningen av avseende de bestämmelser som införts i författningar i samband med genomförandet av direktiv /42/EG. Uppdraget redovisades genom rapporten för planer och program en vägledning, som syftar till att underlätta kommunernas tillämpning av de nya bestämmelserna. Hållbar utveckling i Sveriges kustområden I EU har frågan om hur vi i sköter våra kustområden uppmärksammats mot bakgrund av kustområdenas stora miljömässiga, ekonomiska, sociala och kulturella betydelse. En EG-rekommendation (2002/413/EG) har tagits fram om genomförande av en integrerad kustzonförvaltning av kustområdena i . EG-rekommendationen syftar till att skapa en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar skötsel, planering och utveckling av kustområdena. Frågan om regional utveckling, miljöhänsyn och hushållning med resurser är särskilt betydelsefull också för många av Sveriges kustområden. Som ett led i det svenska genomförandet av rekommendationen har haft i uppdrag att belysa hur samhällsplaneringen för en hållbar utveckling i landets kustområden utvecklas. Vad händer med kusten? (M2006/344), som överlämnades , visar att våra kuster påverkas av ett stort förändringstryck men också att det på flera håll tagits fram strategier för hur man skall möta detta tryck. Flera kustkommuner tar fram planer som på ett utvecklat strategiskt sätt söker leda utvecklingen i önskad riktning. pekar i rapporten bl.a. på behovet av en bättre samordning mellan den fysiska planeringen och andra insatser för samhällsutvecklingen. Till regeringen överklagade detaljplaner Huvuddelen av de beslut som kommunerna fattar med stöd av PBL kan överklagas till länsstyrelse och vidare till förvaltningsdomstol. Det gäller bl.a. beslut om bygglov och förhandsbesked. Kommunernas beslut om att anta detaljplaner, områdesbestämmelser och fastighetsplaner kan också överklagas. Instansordningen är här den att kommunens beslut överklagas till vars beslut överklagas till regeringen. Antalet detaljplaner som överklagats till regeringen redovisas i tabell 3.3 nedan. Tabell 3.3 Överklagade detaljplaner 20012005 Det har således skett en kraftig ökning av antalet till regeringen överklagade detaljplaner . Skälet till att så är fallet torde i stor utsträckning vara att bostadsbyggandet och därmed kommunernas planeringsaktiviteter ökat i omfattning samt att planeringen i många fall inriktat sig på förtätning av tidigare bebyggda områden. Av de till regeringen överklagade detaljplanerna utgjordes 130 av detaljplaner som inrymde fler än 10 bostadslägenheter. I storleksordningen av de överklagade detaljplanerna avgörs av regeringen inom . För bostadsplanerna är handläggningstiderna betydligt kortare. Förslag till ny instansordning har lämnats av i (SOU 2005:77) Får jag lov? På uppdrag av den tidigare regeringen har gjort en sammanställning av länsstyrelsernas arbete med att inom ramen för Hållbar samhällsplanering och byggande belysa, analysera och beakta kvinnors och mäns villkor i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen. publikation Jämna steg - Checklista för jämställdhet i fysisk planering innehåller bl.a. svar på frågor om varför vi skall ha en jämställd planering samt aspekter på och metoder för att åstadkomma en sådan planering. Publikationen syftar bl.a. till att tjäna som vägledning för kommunala förtroendemän och planerare och för tjänstemän vid länsstyrelserna. Trygghet och säkerhet är två grundläggande behov i såväl kvinnors som mäns vardag. Begreppen har dock delvis olika innebörd för olika grupper av människor. Ett exempel är att även om män i högre grad än kvinnor utsätts för våld i offentlig miljö, är kvinnor mer oroliga för att bli utsatta. Kvinnor beaktar risken för sexuellt våld och undviker därför i högre grad än män miljöer som upplevs som farliga och denna rädsla kan utgöra en begränsning i kvinnors liv. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Den fysiska planeringen har här en viktig roll att spela för att öka upplevelsen av trygghet. Tabell 3.4 visar andel personer, uppdelat på kön, som avstått att gå ut om kvällen av rädsla för att bli utsatt för våld (samma statistik redovisades föregående år men då i form av ett diagram). Under har andelarna varit relativt oförändrade men med en ökande tendens . Vad som dock framförallt framkommer är att kvinnor känner en större otrygghet än män i utomhusmiljön (26,respektive ). Tabell 3.4 Andel personer fördelat på kön som avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt för våld 1980-2004 (procent). Barnperspektivet i den fysiska planeringen har i en enkät till landets länsstyrelser ställt frågan om hur kommunerna behandlat barnperspektivet i översiktsplanearbetet. Samtliga länsstyrelser har besvarat enkäten. Mot bakgrund av inkomna svar konstaterar att barnperspektivet generellt inte alls behandlas i kommunernas översiktsplaner. Några kommuner och länsstyrelser har dock inlett diskussioner om hur barnperspektivet kan beaktas i samband med fysisk planering. Handlingsplan för att förutse och förebygga naturolyckor i vid förändrat klimat SGI redovisade, på den tidigare regeringens uppdrag, en handlingsplan för institutets arbete med att förutse risker och verka förebyggande för att förhindra ras och skred kan komma att öka. Bakgrunden till uppdraget är bland annat att nederbördsmängderna förväntas öka. Som bakgrund till handlingsplanen har SGI genomfört utredningar för att belysa konsekvenserna av ett föränderligt klimat beträffande erosion och översvämningar, föroreningsspridning i mark och vatten samt inverkan på släntstabilitet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Analyserna visar bland annat att nederbörden inom stora delar av landet kan komma att öka med . Det konstateras också att extrema vädersituationer blir allt vanligare och kommer att innebära nya översvämningsnivåer. Högre vattenstånd innebär också att erosionen förvärras, bl.a. kan konsekvenserna för kustområden, älvdalar och fjällsluttningar bli omfattande. I finns stor risk för att skred skall uppkomma. Områden som anses stabila kommer att behöva åtgärdas med stabilitetsförbättrande åtgärder.