prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — presenterade en sammanställning av företagarens administrativa kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndigheters föreskrifter eller anvisningar i allmänna råd på jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet. Den lagstiftning som omgärdar främst yrkesfisket utgörs till övervägande del av tvingande EU-regler, vilket endast i mindre utsträckning kan förändras på nationell nivå. Med rapporten som utgångspunkt har regeringen som målsättning att de administrativa kostnaderna för de areella näringarna skall minska . Detta gäller även fiskerinäringen. 5.6.3.3 Säker och bra mat De indikatorer som tagits fram för att mäta måluppfyllelsen är alla nya och därför går det inte att detta första år dra några entydiga slutsatser om vad de visar. En viktig faktor är också att olika aktörer samspelar. Som det tydliggjorts i den nya lagstiftningen så är det företagen som är ansvariga för att de livsmedel som de hanterar är säkra. Det är den enskilde konsumenten som slutgiltigt avgör vad hon eller han äter. Under en lång rad av år har gemensamma EG- regler utvecklats för att minska de kemiska riskerna i livsmedel. En grundregel i livsmedelslagstiftningen är att alla livsmedel skall vara säkra för att få släppas ut på marknaden. Trots det förekommer handel som inger oro. Det gäller t.ex. vissa örter och prestationshöjande preparat. I många fall är inte hälsoeffekterna utredda och i andra fall finns det skäl att anta att det är hälsofarliga produkter som säljs. Matvanor förändras långsamt men vissa förbättringar har skett. Enligt tillgänglig statistik över den totala konsumtionen av livsmedel i så ökar denna för frukt och grönt. Det krävs dock ytterligare förbättringar om trenden med ökande förekomst av övervikt och fetma skall brytas. Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom politikområdet, med ett undantag, har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. har dock lämnat en invändning i revisionsberättelsen för . har följande invändning mot ledningens förvaltning: har gjort åtaganden med totalt avseende anslagen 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. och 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket utöver det utgående överföringsbeloppet. Det innebär att har överskridit sina befogenheter eftersom verket inte har tilldelats något särskilt bemyndigande i enlighet med 20 § anslagsförordningen (1996:1189). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 För att värna om den moderna landsbygden, sund och säker mat, förnybar energi och öppna landskap skall de gröna näringarna ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot övriga EU. Som en del i detta skall ta till vara de möjligheter som EU:s landsbygdsprogram ger. Företagande på landsbygden kräver goda grundförutsättningar i form av en sund näringspolitik och god infrastruktur. Det är viktigt med en väl definierad äganderätt och näringsfrihet. Genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften skapas bättre förutsättningar för investeringar och innovationer, vilket kan förbättra och förstärka tillväxtpotentialen i hela landet. Regeringen eftersträvar en jordbrukspolitik som främjar konkurrenskraftig produktion baserad på långsiktigt hållbara produktionsformer och som innebär högre samhällsekonomisk nytta och sänkta budgetmässiga kostnader. Utgångspunkten i regeringens arbete med EU:s gemensamma jordbrukspolitik är de principer som presenterades i propositionen Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (prop. 1997/98:142). I propositionen föreslås tre övergripande mål för regeringens arbete med att förändra jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU: -Jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion skall styras av konsumenternas efterfrågan. -Produktionen skall vara långsiktigt hållbar både ur ekologiska och ekonomiska utgångspunkter. -EU skall medverka till global livsmedelssäkerhet, bl.a. genom att hävda frihandelns principer även på jordbruks- och livsmedelsområdet. Reformbehoven av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) är trots genomförda förändringar uppenbara då budgetkostnaderna är stora, konsumentpriserna till vissa delar är höga som det sker en viss överproduktion och byråkratin är omfattande. Inför den s.k. hälsokontrollen av den senaste genomförda jordbruksreformen (MTR) avser 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 regeringen återkomma med överväganden hur översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) bör genomföras. Även internationellt finns ett tryck på att EU bör reformera sin jordbrukspolitik, beroende på den negativa påverkan som politiken anses ha på världshandeln med jordbruksprodukter. Förhandlingar inom ramen för den s.k. Doharundan har pågått . avslutades med ett ministermöte i . Trots begränsade resultat får mötet ändå ses som en framgång mot bakgrund av det svåra förhandlingsklimatet. Den viktigaste frågan var att 2013 slogs fast som slutdatum för utfasning av exportsubventioner. bröt förhandlingarna dock samman på nytt och därmed har WTO kastats in i den särklass största krisen . Sammanbrottet berodde i huvudsak på att de viktigaste parterna med och EU i spetsen inte har kunnat komma överens på jordbruksområdet om vilka sänkningar som främst förväntas göra på interna stöd och vilken motprestation som andra länder kan erbjuda i form av ökat marknadstillträde. skall vara ett av de länder inom EU som driver på för fortsatta handelsliberaliseringar på jordbruksområdet och en genomgripande reformering av EU:s jordbrukspolitik. För är det prioriterat att förutsättningar att delta och konkurrera på jordbruksmarknaderna förbättras. För detta krävs bl.a. att i-länderna kraftigt minskar sina handelsstörande stöd och eliminerar handelsstörande exportstöd samt kraftigt sänker sina, för många produkter, höga tullar. anser att EU:s exportbidrag bör avskaffas. Den EU-reform som genomfördes har berett vägen för en långtgående liberalisering av jordbrukshandeln och EU har kunnat sätta ett visst tryck på övriga parter i WTO att reformera jordbrukspolitiken. En av regeringens ambitioner är att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Näringen skall ha likvärdiga konkurrensförhållanden i förhållande till jordbruket i övriga EU. avser att återkomma med förslag till hur konkurrensförutsättningarna i näringen kan förbättras. På en gemensam EU-marknad är de nationella regelverken av stor betydelse för sektorns konkurrenskraft. Nationella regelverk av betydelse i detta avseende berör bl.a. djurskydd, miljökrav och produktionsmedelsskatter. arbetar därför aktivt på EU-nivå för att höja ambitionsnivån inom bl.a. djurskydds- och miljöskyddslagstiftningen med den svenska lagstiftningen som förebild. Regeringen eftersträvar att de regler som gäller för tvärvillkoren i skall vara desamma som i övriga EU. Regeringen avser undersöka möjligheten att betala gårdsstödet i slutet av det år stödet avser. Regeringens övergripande arbete för att förbättra företagsklimatet och göra det mer lönsamt att driva företag gagnar också företag inom de gröna näringarna. Regeringen avser, i syfte att förbättra möjligheterna till tidsbegränsade anställningar, att återkomma med förslag till förändringar i de av antagna reglerna. Dessa regler försvårar bl.a. för företag verksamma inom de gröna näringarna att ha visstidsanställd personal. De svenska regelverken fyller sina respektive syften men det finns alltid möjligheter till förbättringar av regelverken. Det pågår därför ett förenklingsarbete både inom och vid de myndigheter som berör jordbruksnäringen. Detta arbete är angeläget och behöver intensifieras. presenterade en sammanställning av företagens administrativa kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndigheters föreskrifter eller anvisningar i allmänna råd på jord- bruks-, skogsbruks- och fiskeområdet. Regeringens mål är att de administrativa kostnaderna för jordbrukslagstiftningen skall minska med . Det är ett arbete som behöver göras på såväl svensksom på EU- nivå. Regeringen avser bl.a. att utnyttja de möjligheter till undantag som gäller för små och medelstora företag i . Den genomförda reformen med frikopplade stöd innebär en stor utmaning för det svenska jordbruket. För att nå framgång gäller det att vara lyhörd för konsumenternas krav och ta till vara de mervärden som en hållbar produktion ger upphov till. Huvudansvaret för detta ligger hos näringen men regeringen har för avsikt att aktivt stödja näringen i detta arbete. Flera faktorer medför ökade behov av förnybar energi. Den tidigare regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi (dir. 2005:85 och dir. 2006:56). Analysen skall ske ur både ett samhällsekonomiskt och ett företagsekonomiskt perspektiv. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Enligt regeringens mening behövs ett tydligt regelverk för odling av genmodifierade organismer (GMO) för att möjliggöra samexistens mellan alla tillåtna odlingsformer. redovisade ett uppdrag med förslag på odlingsregler för GMO-grödor. Den tidigare regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att analysera och lämna förslag, bl.a. vad gäller ansvarsfrågor mellan odlare av GMO-grödor och odlare av konventionella grödor. Uppdraget skall redovisas . Ett viktigt steg i utvecklingen av GFP är att framtida insatser skall grundas på strategiska planer. Dessa syftar till att ge en heltäckande bild av förhållandena inom fisket. De skall på detta sätt ge en möjlighet att kombinera de ekonomiska insatserna under kommande strukturperiod 20072013 med åtgärder inom resurs- och kontrollområdena. Särskilt viktigt i sammanhanget är att det svenska kustfisket och dess utveckling främjas, vilket är betydelsefullt för utvecklingen av landsbygden. För att säkerställa beståndens förnyelse är det nödvändigt att förhindra överfiske och illegalt fiske. Fiskerikontroll utgör i detta sammanhang en viktig del av den ansvarsfulla hushållningen med fiskresurserna. Landnings- och kvalitetskontrollen förs från till fr.o.m. . linje i de internationella förhandlingarna angående fiskekvoter skall vara i enlighet med den biologiska rådgivningen från ICES. Kvaliteten på den vetenskapliga rådgivningen är därför avgörande för en ändamålsenlig fiskeriförvaltning. arbetar kontinuerligt för en förbättring och förstärkning av ICES. Viktigt är även EU:s program för datainsamling som infördes , vilket innebär att grundläggande uppgifter om fisket skall samlas in. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 som är av stor betydelse för GFP, omfattar såväl biologiska, ekologiska och tekniska som socioekonomiska aspekter. Inrättandet av regionala rådgivande nämnder är av betydelse för den framtida fiskeriförvaltningen och att inrättandet av en nämnd för är av särskild betydelse för det svenska fisket. Regeringen anser att verksamheten inom de regionala rådgivande nämnderna är viktig. (dir. 2006:87) kommer bl.a. att se över hur den forskningen i är organiserad. Regeringen avser att återkomma i frågan. Vidare har två utredningar tillsatts. En utredning rörande en översyn av fiskelagen så att den i större utsträckning bygger på miljöhänsyn och hållbart nyttjande och en utredning rörande sanktionsreglerna för lagöverträdelser inom fisket i syfte att uppnå snabba, effektiva och kraftfulla åtgärder. För den sistnämnda avser regeringen att återkomma med tilläggsdirektiv som beaktar behovet av regelförenklingar och ett balanserat nyttjande av sanktioner. I arbetet med ett hållbart fiske ingår sektorns miljöfrågor som en betydelsefull del. Utgångspunkten i detta arbete är de av beslutade nationella miljökvalitetsmålen (prop. 2004/05:150) men också av beslut som fattas av . Av de 16 miljökvalitetsmål med delmål som behandlas berörs fiskesektorn särskilt av Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. Skärpningar har gjorts av delmålen i jämförelse med beslut , bl.a. vad gäller skyddade områden, hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttag av fisk, utsättningar m.m. Regeringen avser att se över det statliga bidraget till . Säker och bra mat har under en följd av år varit pådrivande i den stora översynen av det gemensamma EG- regelverket på livsmedelsområdet. Detta arbete har i princip slutförts på EU-nivå. Det har också resulterat i att det svenska regelverket rörande hela livsmedelskedjan nu har anpassats till EG- rätten. En aspekt av konsumenternas förmåga att göra medvetna val berör behovet av korrekt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det regelverk som finns på området ställer tydliga krav på märkningen av förpackningarna. De olika koder med t.ex. anläggningsnummer som finns på förpackningarna i enlighet med hygienbestämmelserna har ibland tolkats som ursprungsland för ingredienserna. Kommunernas tillsyn har visat att märkningen av livsmedel inte alltid är korrekt eller entydig. Problematiken med ökad förekomst av övervikt och fetma och därtill relaterade följdsjukdomar i befolkningen leder till omfattande och ökande kostnader för samhället och för enskilda individer. Ett omfattande förarbete avseende kunskapsinsamling och utarbetande av verktyg har pågått hos myndigheterna . Det arbete som görs inom ramen för , FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsorgan, får allt större betydelse. Bestämmelser, utformade i , är frivilliga att följa för de olika medlemsländerna men vill man hävda t.ex. strängare hälsokrav måste detta kunna motiveras vetenskapligt. I annat fall finns risken att man i en WTO-panel anses ha handelshindrande lagstiftning. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P MotsvararP 319 160 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 319 160 tkr prisnivå. Anslaget belastas med förvaltningskostnader, länsstyrelsernas kostnader för à jourföring av blockdatabasen, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. skall medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella korrigeringar undviks. är fondkoordinator för EU-stöden och det enda ackrediterade utbetalningstället för EU- stöd finansierade av garantifonden för jordbruket (EGFJ) och jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Verket bistår regeringen och medverkar i EU- arbetet samt i internationellt arbete inom jordbruksområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.8 Offentligrättslig verksamhet 1P P Myndighetsuppdrag är inräknat. uppbär och disponerar avgifter som härrör från foderkontroll, foderanläggningssystem, införsel av djur, avgifter för djurmärken enligt förordningen (1998:134) om provtagning på djur, avgifter enligt förordningen (1994:901) om genetiskt modifierade organismer, äggmärkning, exportpass, avgifter för animaliska biprodukter, BSE-tester i normalslakten, pass för sällskapsdjur samt den del av gränskontroll och övriga officiella uppdrag, t.ex. karantänsuppdrag som ej utförs av distriktveterinärorganisationen. Dessa redovisas under resultatområde Djur. Avgifter som härrör från registren för nöt, gris, fjäderfä, får och get samt avgifter för djurmärken enligt förordningen (1998:134) om provtagning på djur och exportpass redovisas under resultatområde Djurregister. Resultatområde Växt innefattar växtinspektionen, kvalitetsinspektion av frukt och grönsaker, avgifter enligt förordningen (2005:220) om retursystem för plastflaskor och metallburkar. Avgifter som härrör från certifiering och analysering av utsäde redovisas under resultatområde Utsäde. Avgift för Statens jordbruksverks registrering av foderanläggningar Regeringens bedömning: Avgiften för Statens jordbruksverks registrering av foderanläggningar bör beräknas med utgångspunkt i principen om full kostnadstäckning. Regeringen får besluta om och disponera avgiftsintäkterna från registret. I och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av om fastställande av krav för foderhygien ställs krav på att foderföretagare skall registreras. I 28 § i den nya lagen om foder och animaliska biprodukter (2006:805), som trädde i kraft , ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela föreskrifter om avgifter för bl.a. registrering. Den tidigare regeringen uttalade i prop. 2005/06:128 Anpassningar till nya bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. att registreringsavgiften borde motsvara kostnaderna för en timmes arbete enligt den av kontrollmyndigheten fastställda taxan. Vid bedömningen förutsattes att registreringen skulle ske av den kontrollmyndighet som ansvarar för den ordinarie kontrollen av respektive anläggning, dvs. av en kommun alternativt av . arbetar med att utveckla och bygga upp ett centralt system för registrering av alla foderanläggningar i landet. Avsikten är att registret skall föras av och att avgiften för registreringen också skall tas ut av verket. Avgiften bör enligt regeringens mening beräknas så att den täcker alla direkta och indirekta kostnader för registrering, dvs. efter principen om full kostnadstäckning. För att uppnå detta bör inte vara förhindrad att tillämpa en annan beräkningsgrund än den schabloniserade timtaxemodell som har beskrivits i prop. 2005/06:128. I likhet med vad som gäller i fråga om avgiftsintäkterna från verkets ordinarie kontrollverksamhet bör regeringen få besluta om och disponera avgifterna för det nya foderregistret. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1P P Uppdragsverksamheten inom RO Vatten utgörs av vattenhushållningen. Myndighetsuppdrag är inräknat. 2P P Uppdragsverksamheten inom RO Djur består huvudsakligen av verksamhet (transportör- och hundregistren) som administrerar åt samt av verksamhet som administrerar åt (2007) och köttklassificering. Myndighetsuppdrag är inräknat. 3P P Uppdragverksamhet inom RO Utsäde utgörs av laboratorieundersökningar, kvalitetsanalyser och andra undersökningar av utsäde och växtsorter samt kvalitetsanalys av foder- och kvarnspannmål. Myndighetsbidrag är inräknat. Eftersom utbetalningarna av EU-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten uppstår ett kreditbehov för , vilket regeringen bedömer till 8 . Till följd av detta föreslås att regeringen bemyndigas att låta ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i på högst 8 . I propositionen 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande gjorde den tidigare regeringen bedömningen att bör överta vissa uppgifter från som i huvudsak rör interna samiska förhållanden. Överföringen av arbetsuppgifter och medel kommer att ske fr.o.m. . I enlighet med beslut och propositionen 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande sker en överföring av från utgiftsområde 23 anslaget 43:1 till utgiftsområde 1 anslaget 45:1 fr.o.m. . Anslaget kommer även att belastas med administrativa kostnader för motsvarande . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 43:1 . beräknas anslaget till och 2009 beräknas anslaget till . Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 43:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.9.243:2 Bekämpande av växtsjukdomar 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnader för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som av växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare belastar delar av kostnaderna för växtinspektionens internationella engagemang anslaget. Slutligen finansierar anslaget kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna. På grund av att den utökade gemensamma inre marknaden som innebär utökade kontroller av växter och växtprodukter som förflyttas inom EU överförs från anslaget 43:12 Livsmedelsstatistik till anslaget 43:2 Bekämpande av växtsjukdomar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 43:2 Bekämpande av växtsjukdomar . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 43:2 Bekämpande av växtsjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.9.343:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget utbetalas gårdsstöd, handjursbidrag, mjölkbidrag, stöd för proteingrödor, energigrödor, stöd för kontrakterad stärkelsepotatis, stöd för kvalitetscertifiering, stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Stöden är gemensamma för hela EU och finansieras helt från EU-budgeten. För att få gårdsstöd måste brukarna förutom att bruka marken ha stödrätter för motsvarande hektar Ett villkor för gårdsstöd är att en del av marken tas ur livsmedels- eller foderproduktionen. är uttagsplikten baserad på de antal hektar stödrätter för uttagen areal per region som brukaren förfogar över. Ett annat villkor för fullt utbetalt stöd är att de s.k. tvärvillkoren är uppfyllda. Bidragen är begränsade antingen i takbelopp i euro på nationell nivå, t.ex gårdsstöd eller maximal areal inom EU, t.ex stöd till energigrödor. Det finns även kombinationer av landskvot och takbelopp, t.ex. handjursbidraget. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.16 Stödbelopp m.m. för handjursbiddrag och mjölkbidrag stödår 2005 2005 (prel.) Tabell 5.14 Utdelade stödrätter 2005 Stödrätter med uttagen areal Vanliga stödrätter med värde för betesmark Tabell 5.15 Utbetalade direktstöd för stödår 2005, prel. utfall EU-nivå, ej fullt EU-nivå, ej fullt Växelkursen för gårdsstöd, stärkelsepotatis, kvalitetscertifiering och modulering 2005 var /euro. För proteingrödor och energigrödor var växelkursen 9,25091 respektive /euro. 1P P Växelkurs för handjursbidrag var /euro. Växelkurs för mjölkbidrag 2005 var /euro. För handjursbidraget finns utöver landskvoten på 250 000 bidrag i varje åldersgrupp ett takbelopp på totalt , motsvarande med växelkurs. För fanns det en övergångsregel för handjursbidraget i samband med införandet av den nya jordbruksreformen. De handjur som slaktades kunde föras över till bidrag. Det har i sin tur påverkat utnyttjande av handjursbidraget för . Utnyttjandegraden för handjursbidraget respektive mjölkbidraget är preliminärt respektive . Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Med hänsyn tagen till beräknade ekonomiska åtaganden föreslås att regeringen bemyndigas att avseende ramanslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . Tabell 5.17 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Till följd av Mid Term Review-reformen om tidigareläggning av mjölkkobidrag och andra ökningar av djurbidrag föreslår regeringen att anslaget ökas med . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med till följd av valutakursförsvagning. Regeringen bedömer att anslaget bör ökas med även . På grund av sockerreformen erhåller odlarna kompensation för den prissänkning som reformen innebär. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Regeringen bedömer att anslaget bör ökas med respektive .