prop · GU031d17 · 2007-01-01 00:00:00 — Resultatindikatorer är antalet ärenden om diskriminering på grund av sexuell läggning hos HomO, ärendenas fördelning på anmälningsärenden och initiativärenden, deras fördelning mellan arbetslivet, högskolan och övriga samhällslivet, samt handläggningstid och ärendebalans. Ytterligare indikatorer är antalet förfrågningar av informations- och rådgivningskaraktär som inkommit till HomO, samt antalet externa utbildnings- och informationsarrangemang som medarbetare vid HomO har deltagit i. Tabell 7.18 HomO:s ärendestatistik 2004 2005 Antal ärenden som avsåg Det totala antalet diskrimineringsärenden har därmed också ökat . Skillnaden mellan 2005 och föregående år beror till stor del på det ökade antalet ärenden inom områdena varor, tjänster, bostäder, socialtjänst samt hälso- och sjukvård. Fler män än kvinnor står för anmälningar om diskriminering till HomO. Detta är en bestående trend som gått sedan HomO inledde sitt arbete. Det är, enligt HomO, svårt att veta något säkert om huruvida den här könsfördelningen speglar de faktiska förhållandena i samhället när det gäller diskriminering på grund av sexuell läggning. Jämfört med föregående år har antalet förfrågningar ökat . Av de anmälningsärenden som avslutats har 12 rört arbetslivets område. I fem ärenden träffades överenskommelser genom fackets försorg. På övriga samhällsområden har godtagbar lösning uppnåtts i 5 ärenden av de 28 avslutade. Ärenden har i övrigt avslutats bl.a. i brist på bevis eller för att anmälan varit bristfällig. HomO stämde ett restaurangföretag med stöd av lagen om förbud mot diskriminering . Det blev en fällande dom i när målet prövades där . HomO har fortsatt samarbeta med myndigheter, kommuner och landsting, t.ex. i utbildningsinsatser av personal. Exempelvis har HomO fortsatt sitt samarbete med både och när det gäller utbildning som tar sikte på mänskliga rättigheter, homofobi och rätten till icke-diskriminering oavsett sexuell läggning. Regeringen avser att föreslå att de olika diskrimineringslagarna samordnas till en gemensam lagstiftning samt att , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning slås samman till en myndighet. Detta ligger i linje med vad diskrimineringskommittén föreslår. Regeringen avser att återkomma i frågan . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Regeringen beräknar ett ramanslag om och . Tabell 7.19 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:6 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 52 631 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 631 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler, lönestatistik och andra förvaltningskostnader för . uppgick utgifterna för medling till och kostnaderna för analys och information till . Utgiftsprognosen är osäker på grund av det svårbedömda behovet av medlingsinsatser under återstoden av året. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har en väsentlig roll i den svenska lönebildningen. skall konstateras att lönebildningen påverkas av ett stort antal aktörer och av den samhällsekonomiska utvecklingen. Flertalet yttre faktorer som styr en avtalsrörelse kan inte påverkas av . En objektiv mätning av hur insatser påverkat lönebildning låter sig därför inte göras. I stället får en subjektiv bedömning göras av bland annat genomförande av överläggningar med arbetsmarknadens parter och intresset för informationsinsatser. Utvecklingen på statistikområdet och kraven från användare på fullgod kvalitet på den statistik som levererar fodrar utökade resurser. Anslaget tillförs därför . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 7.21 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 23:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet omfattar följande två verksamhetsområden: Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder samt Motverka könsdiskriminering. området hör (JämO). Politikområdet omfattar anslagen 24:1 , 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder samt 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 24:3 Delegationen för stöd till jämställdhets- Totalt för politikområde Jämställdhetspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål för jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) föreslogs nya mål för jämställdhetspolitiken. antog de föreslagna målen (bet 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). I den mån regeringen bedömer att indelningen i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . De av antagna målen för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetspolitikens delmål är: -En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män skall ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. -En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män skall ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. -Mäns våld mot kvinnor skall upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, skall ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Målet för verksamhetsområdet för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder är att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av beslutsprocesser och verksamheter. Målet för verksamhetsområdet könsdiskriminering är att könsdiskriminering skall upphöra. Dessa mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Jämställdhet är ett sektorsövergripande politikområde, vilket innebär att jämställdhet även integreras inom andra politikområden. Verksamhetsområde Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder Verksamhetsområdet omfattar samordningsansvar för regeringens jämställdhetsarbete, att utveckla strategier och driva på utvecklingen samt att ge stöd till organisationer och utvecklingsprojekt för att främja jämställdhet. fastställdes en plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i (N2004/3108/JÄM). Planens genomförande innebär ett omfattande förändrings- och utvecklingsarbete som syftar till att beslutsprocesser skall jämställdhetsintegreras. Planens övergripande mål är att skall ha de bästa möjliga förutsättningarna för att jämställdhet skall genomsyra hela regeringens politik. Planen skall följas upp och uppföljningen av arbete redovisas i avsnitt 8.5.1. Arbetet med jämställdhetsintegrering innebär att arbetsformerna i kontinuerligt utvecklas. Fokus för de första två årens arbete har varit att skapa en organisation för arbetet med jämställdhetsintegrering samt att påbörja arbetet med att jämställdhetsintegrera budgetprocessen. har arbetet med att jämställdhetsintegrera budgetprocessen fortsatt. Det utgör också bidrag till ett nordiskt samarbetsprojekt om integrering av ett köns- och jämställdhetsperspektiv i de nordiska statsbudgetarna, vilket pågår t.o.m. . Vidare har större tyngdpunkt lagts vid att jämställdhetsintegrera lagstiftningsprocessen i . Målen arbete rör könsuppdelning av individbaserad statistik, förtydligande av kommittédirektiv när det gäller jämställdhet samt fortsatt arbete med jämställdhetsanalyser i syfte att förbättra myndighetsstyrningen med avseende på jämställdhet. Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten, JämStöd, (N 2005:02) inrättades , med uppdrag att erbjuda statliga myndigheter stöd i form av utbildningar, infor- mation, erfarenhetsutbyte och metoder för jämställdhetsintegrering. För att förbättra förutsättningarna att driva jämställdhetsintegrering i EU-politiken har en interdepartemental arbetsgrupp under statsrådsberedningens ledning verkat 2006. Gruppen har gjort en inventering av de olika rådskonstellationernas dagordningar i ett medellångt perspektiv för att identifiera EU- frågor där jämställdhetsperspektivet aktivt bör drivas. Arbetsgruppen har också tagit fram förslag på arbetsformer för hur jämställdhetsarbetet skall få genomslag i EU-samarbetet. En slutrapport lämnas . Inom politikområdet finns projektmedel avsedda att stödja jämställdhetsprojekt. Fr.o.m. är denna bidragsgivning reglerad i förordning (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Beslut om bidrag fattas av Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (Ju 2005:15). överlämnade den tidigare regeringen till skrivelsen Handlingsplan för jämställda löner (Skr 2005/2006:213). tillsattes en utredning (dir. 2006:23) med uppdrag att kartlägga och redovisa fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner inom olika sektorer i . beslutade den tidigare regeringen tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i . På förslag av och fem andra medlemsstater beslutade Europeiska Rådet om en europeisk jämställdhetspakt. Syftet är att fullt ut ta till vara resurserna i arbetskraften och minska klyftorna mellan kvinnor och män i arbetsliv och samhälle. Syftet är också att möta den demografiska utvecklingen genom att förbättra balansen mellan arbetsliv och privatliv för kvinnor och män så att de mål EU satt upp för sysselsättning och ekonomisk tillväxt kan nås. Genomförandet av jämställdhetspakten kommer att följas upp vid Europeiska Rådets vårtoppmöten. antogs det omarbetade direktivet om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2006/54/EG). Vidare antog rådet i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 en politisk överenskommelse om förslaget att inrätta ett europeiskt jämställdhetsinstitut. och rådet har att gemensamt fatta beslut i frågan. har tagit initiativ till ett EU-projekt om jämställdhetsintegrering på regeringsnivå. I projektet, som startade , sammanställs kunskaper och erfarenheter från arbetet med jämställdhetsintegrering i EUs medlemsstater. I , , och görs även fördjupade studier och uppföljningar. Projektet avslutas med en konferens i . På , som stod värd för , deltog ett 30-tal ministrar, vice-ministrar och statssekreterare. Konferensen samlade närmare 300 deltagare från 44 av de 46 medlemsländerna, två observationsländer samt ett antal internationella organisationer. Temat för konferensen var Mänskliga rättigheter och ekonomiska utmaningar i med fokus på jämställdhet. Vid konferensen antog ministrarna resolutionen Att uppnå jämställdhet: en utmaning för mänskliga rättigheter och en förutsättning för ekonomisk utveckling. Även en handlingsplan för att arbeta vidare i enlighet med resolutionen antogs. höll sin 50:e session . Sessionen ägnades åt två teman: förstärkning av kvinnors deltagande i utvecklingen samt kvinnors deltagande i beslutsfattande processer. Vidare ägnades sessionen åt att ta fram ett nytt arbetsprogram och nya arbetsmetoder för kommissionens fortsatta arbete. stod värd för ett seminarium om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. lämnade regeringen till FN den sjätte och sjunde rapporten om hur lever upp till kraven i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). Inom ramen för det nordiska jämställdhetssamarbetet har ett nytt samarbetsprogram för åren 20062010 antagits av . Detta samarbetsprogram kompletteras med en handlingsplan. Programmet fokuserar på två huvudteman: kön och makt samt kön och ungdom. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 JämO har ett tillsynsansvar över jämställdhetslagen, lagen om likabehandling av studenter i högskolan, och , lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, där kön har införlivats som diskrimineringsgrund i ett flertal bestämmelser inom olika samhällsområden. tillkom även tillsynsansvar över delar av lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Med anledning av de nya lagarna har JämO satsat på att sprida kunskap inte bara om lagarnas existens och innehåll utan också om bakgrunden till och syftet med lagstiftningen. I den jämställdhetspolitiska propositionen lämnas en omfattande redovisning av insatser som genomförts , både inom och utanför politikområdet Jämställdhetspolitik. Redovisningen är uppdelad på respektive politikområde. Länsstyrelserna skall bidra till jämställdhet i respektive län med utgångspunkt från de nationella målen för jämställdhetspolitiken. Länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering har stärkts och vidareutvecklats . har de genomsnittliga kostnaderna för området jämställdhet på länsstyrelserna ökat något och utgör i snitt av länsstyrelsernas totala kostnader. tillsattes Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (Ju 2005:15). Delegationens uppdrag är att fördela bidrag för kvinnors organisering i enlighet med förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. Syftet med det nya statsbidraget är att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar. Bidraget skall även främja deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet samt stimulera möjligheterna för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav. Delegationen fördelar även projektbidrag som finansieras från anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder, utifrån riktlinjer i förordning (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Inom ramen för stödet till våldsutsatta kvinnor och barn har fördelats till länsstyrelserna för kvinnojoursverksamhet. Medlen har fördelats till kommuner och ideella kvinno-, tjej- och brottsofferjourer som ansökt om medel för att utveckla omhändertagandet av våldsutsatta kvinnor och deras barn. har till uppgift att i samverkan med länsstyrelserna följa upp och utvärdera hur medlen används och skall lämna rapport om detta. Länsstyrelserna skall redovisa hur mycket av medlen som har beviljats och utbetalats. Den tidigare regeringen har beslutat att inrätta ett nationellt för frågor om mäns våld mot kvinnor (NKC). Centret, som övertar uppgifter från Rikskvinnocentrum i , skall ha ett rikstäckande perspektiv och bland annat arbeta med att: -sprida kunskap och information samt bedriva viss utbildning, -utveckla metoder för bemötande och omhändertagande av kvinnor som har misshandlats eller våldtagits, -följa, sammanställa och sprida forskningsresultat och analysera behovet av forskning inom området, -bedriva forskning med anknytning till den kliniska verksamheten, -vara ett stöd för myndigheter och organisationer samt -erbjuda stöd för våldsutsatta kvinnor och deras närstående. Delegationen för jämställdhet i förskolan lämnade över sitt slutbetänkande Jämställd förskola om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2006:75) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag gällande insatser för att öka kunskaperna hos förskolans personal. Betänkandet har remitterats. Utredningen om stöd till våldsutsatta kvinnor har lämnat sitt betänkande Att ta ansvar för sina insatser (SOU 2006:65). I betänkandet lämnas förslag till ändring av 5 kap. 11 § socialtjänstlagen, i syfte att förtydliga ansvar för våldsutsatta kvinnor. I anslutning till lagändringsförslaget föreslås också en rad stödjande åtgärder för arbete med mäns våld mot kvinnor. en förbättrad samordning och tillsyn från länsstyrelsernas sida. Betänkandet har remitterats. inom scenkonstområdet har lämnat betänkandet Plats på scen (SOU 2006:42) med förslag om hur ett jämställdhetsperspektiv kan integreras i verksamheterna på scenkonstområdet. Betänkandet har remitterats. Resultaten av jämställdhetspolitiken mäts bland annat genom att dels följa utvecklingen när det gäller jämställdhetsintegrering i och myndigheter, dels följa de ekonomiska resursernas fördelning mellan kvinnor och män samt kvinnors och mäns representation i kommittéer och statliga lekmannastyrelser. Jämställdhetspolitikens resultat framkommer även i övriga politikområdens resultatredovisningar. I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken 2005/06:155) redovisades uppföljningen av den handlingsplan som presenterades i regeringens skrivelse (skr. 2002/03:140) om jämställdhetspolitiken. Verksamhetsområde Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder När det gäller fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män lämnas en redogörelse för utvecklingen i bilaga 4 till finansplanen. I bilagan konstateras att den ekonomiska ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De viktigaste orsakerna till detta är att arbetsmarknaden är könssegregerad, att kvinnor arbetar deltid i högre utsträckning än män och att det förekommer osakliga skillnader i lön mellan kvinnor och män vid förvärvsarbete. Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män skiljer sig mellan olika hushållstyper. Därmed väger orsakerna till den ekonomiskt ojämna fördelningen olika tungt för olika hushållstyper. Bland barnfamiljerna är kvinnors bortavaro från förvärvsarbete efter barnafödande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 samt deltidsarbete under barnens uppväxt viktiga orsaker till att kvinnor har lägre inkomst. I bilagan görs en fördjupad studie av fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män som är . Den visar att den ekonomiska ojämställdheten är större bland pensionärer än bland dem som är i förvärvsaktiv ålder och den är störst bland de allra äldsta. Orsakerna till den ekonomiska ojämställdheten bland dagens pensionärer är främst att kvinnor har förvärvsarbetat i mindre utsträckning än män och att de som förvärvsarbetat haft lägre lön och arbetat deltid i större utsträckning än män. De skillnader i inkomst bland dagens pensionärer som kommer sig av att kvinnor haft ett lägre deltagande i arbetskraften kommer att minska bland de framtida pensionärerna. Men kvinnors generellt lägre löner och högre grad av deltidsarbete jämfört med män samt könssegregeringen på arbetsmarknaden kommer att ge effekter för den ekonomiska jämställdheten även bland de framtida pensionärerna. När det gäller representationen av kvinnor och män ges i bilaga 1 en redovisning av könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser. Målet om en jämn fördelning av styrelseposter mellan kvinnor och män uppnåddes inom de statliga regionala styrelserna 2002 och har legat fast. Inom de statliga centrala styrelserna utgör kvinnor och män av ledamöterna, vilket är en ökning av andelen kvinnor med en procentenhet . Andelen styrelser där kvinnor är ordförande har ökat med en procentenhet till . Genomförandet av jämställdhetsanalyser inom alla politikområden har utgjort ett centralt åtagande . Arbetet har även inbegripit att på basen av analyserna och där det bedömts lämpligt identifiera mål och indikatorer för jämställdhet. genomfördes drygt 120 analyser inom samtliga 48 politikområden. I vissa fall har en enkel analys visat att politikområdet har mycket begränsad eller perifer betydelse för jämställdhetsmålen. Inom andra, mer för jämställdhet mer relevanta, politikområden har mycket omfattande analyser genomförts. Vidare har vikten av ett kontinuerligt kunskaps- och metodutvecklingsarbete uppmärksammats. Uppföljningen av arbetet med jämställdhetsintegrering i visar bland annat att fler jämställdhetsrelaterade mål och återrap- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 porteringskrav har angetts i regleringsbreven och att en förbättring skett vad gäller den könsuppdelade statistiken. Vidare visar uppföljningen att över tre fjärdedelar av de propositioner och skrivelser som beslutades innehåller någon form av jämställdhetsanalyser. Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten (JämStöd) har i uppdrag att erbjuda stöd i form av utbildningar, information och metoder för jämställdhetsintegrering till statliga myndigheter, inklusive . har närmare 300 personer från 87 myndigheter deltagit i olika former av öppna utbildningar. Dessutom har fyra utvecklingsprogram bedrivits inom , länsstyrelserna och andra myndigheter. Vidare har handledning och annat stöd tillhandahållits enskilda myndigheter i deras arbete med jämställdhetsintegrering. JämStöd har också utvecklat metoder och modeller för jämställdhetsintegrering. Resultat och erfarenheter av JämStöds arbete kommer att presenteras i en rapport . Projektmedlen inom politikområdet är avsedda att stödja organisationer och verksamheter vilka driver projekt som syftar till att främja jämställdhet, samt metodutveckling inom jämställdhetsområdet. Under den förra har avsatts särskilt till projekt rörande sexualiseringen av det offentliga rummet. beslutar Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (Ju 2005:15) om projektbidrag. Delegationen lämnar en verksamhetsrapport varje halvår. kommer en första avrapportering om fördelning av medel till jämställdhetsprojekt. Antalet anmälningar till JämO om diskriminering på grund av kön gällande jämställdhetslagen ökade från 126 anmälningar 2004 till 171 . Den största ökningen gäller ärenden om lönediskriminering. av anmälningarna har gjorts av kvinnor. Sammanlagt 197 ärenden avslutades . Fyra ärenden avgjordes i Arbetsdomstolen. I 79 av ärendena gjorde JämO bedömningen att framgång inte skulle kunna nås i process. genom förlikning, genom preskribtion, återkallades eller genom att anmälaren företräddes av sin fackliga organisation. gjordes åtta anmälningar som avser lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering (DFL) trädde i kraft , och gjordes 56 anmälningar. Enligt en SCB-undersökning genomförd på uppdrag av JämO, lever mindre än hälften av alla arbetsgivare upp till jämställdhetslagens krav på att upprätta en jämställdhetsplan. Stora arbetsgivare, både företag och myndigheter, har betydligt oftare en aktuell plan än mindre arbetsgivare. I jämförelse med den förra undersökningen, som genomfördes , har andelen arbetsgivare med en aktuell jämställdhetsplan ökat, framförallt har ökningen skett bland små och medelstora arbetsgivare. JämO gjorde en granskning av tillämpningen av jämställdhetslagens bestämmelser om lönekartläggning. JämO granskade 166 jämställdhetsplaner , och sex likabehandlingsplaner. Det totala antalet granskade planer minskade något innan. Tre ärenden har inkommit till . Två av dessa har avskrivits efter dialog mellan parterna och med nämnden. Ytterligare ett ärende, som inkom 2004, har avskrivits . handläggs ett ärende i vilket JämO yrkat att nämnden skall förelägga Staten genom Försvarsmakten vid vite att åtgärda vissa brister i jämställdhetsarbetet. Ärendet berör samtliga försvarsgrenar. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande, dvs. ett politikområde vars måluppfyllelse är beroende av beslut och insatser inom andra politikområden.