prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — Tabell 11.5 Total finansiering av bredbandsprojekt per finansieringskälla I stort sett har varje krona från bredbandsstödet medfört motsvarande annan finansiering. Marknadsfinansieringen har varit lägre än vad som torde ha förutsatts vid stödets införande, vilket hänger samman med ändrade marknadsförutsättningar. Den kommunala medfinansieringen har varit högre än den miniminivå om som krävs enligt stödförordningarna. Till vilka har stödet gått? Enligt länsenkäten har stödet fördelats enligt tabellen nedan. Tabell 11.6 Fördelning av stödmedel för ortssammanbindande och lokala nät 1) , , och 1) Bolag som lyder under kommunallagen och där det kommunala ägandet är Hur har IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet byggts ut ? visar att 283 kommuner har färdigställt IT-infrastrukturprogram. () har på regeringens uppdrag redovisat läget avseende utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Antalet kilometer nät av fiber och radio har ökat med till . Antalet kommuner med endast en stomnätsaktör har mer än halverats till 24 . Antalet kommuner med fyra eller fler stomnätsaktörer har ökat från ca en femtedel till över hälften. har samtliga kommuner minst ett ortssammanbindande nät. Av landets tätorter är anslutna till ortssammanbindande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 De tätorter som inte är anslutna har i regel färre än 500 invånare. Andelen tätorter som har områdesnät har ökat från hälften till . Bland de minsta tätorterna (200249 invånare) har drygt två tredjedelar områdesnät. saknar vissa områden, främst i utpräglad glesbyggd, möjligheter till bredband. bor ca 300 000 hushåll i områden som endast har tillgång till ett accessnät. Hur har tillgång till bredband utvecklats ? Enligt PTS bedömning är täckningsgraden, det vill säga den andel av befolkning som bor i områden som kan erbjudas bredband, . På grund av tekniska begränsningar kan dock så många inte vara abonnenter. skulle närmare tre femtedelar av hushållen kunna vara abonnenter. Antalet faktiska bredbandsabonnemang (fast uppkoppling) har ökat mer än tio gånger sedan ingången av 2001 och har fyra av tio hushåll abonnemang. Som framgår av diagrammet nedan gick andelen abonnenter med fast access förbi andelen med uppringd access . Andelen accesser med högre överföringskapaciteter ökar också tydligt. Diagram 11.1 Antalet hushållskunder med Internetanslutning i förhållande till antalet hushåll på PTS (Sitic) har presenterat flera nya tjänster som gått. Bland annat ett system som mäter tillståndet på Internet i . Genom en sammanställning över åtta svenska Internetoperatörer och hur typiska användare hos dessa kan nå 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tjänster hos de övriga operatörerna skapas en bild av hur nätet fungerar. PTS webbplatser och interaktiva utbildningar, som riktar sig till småföretag och konsumenter, är fortsatt välbesökta. har över en miljon aktiviteter genomförts på webbplatserna: över 650 000 besök, över 460 000 säkerhetstester, över 400 000 lösenordsövningar har gjorts. Den interaktiva utbildningen har haft 38 000 besök och 150 000 förfrågningar har hanterats av PTS webbassistenter. Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () har etablerat sig som en betydelsefull aktör på EU-nivån. Det finns anledning att fortsätta följa och påverka byråns arbete så att det ligger i linje med svenska prioriteringar. Detsamma gäller för kommissionens förslag till strategi för informationssäkerhetspolitiken inom EU (En strategi för ett säkert informationssamhälle dialog, partnerskap och användarinflytande, KOM(2006) 251 slutlig ). I propositionen Lag om elektronisk kommunikation, m.m. (prop. 2002/03:110) gjordes bedömningen att ENUM kan komma att utvecklas till en samhällsviktig funktion som ytterligare driver konvergensen mellan de olika typerna av nät. PTS fick därför i uppdrag att genomföra ett nationellt försök med ENUM. PTS föreslog bl.a. att ENUM skall införas och drivas i kommersiella former. PTS slutrapport om ENUM har under 20052006 varit ute på remiss. Den huvudsakliga slutsatsen av remissen är att de marknadsaktörer som ligger närmast till hands att sköta och dra nytta av ENUM är långt ifrån övertygade om att det skulle finnas marknadsmässiga förutsättningar för ENUM . tas därför inga särskilda initiativ för att få igång ett kommersiellt baserat ENUM i . PTS försöksverksamhet fortsätter dock och utvecklingen på området bevakas fortlöpande. Marknaden för fasta abonnemang, som är konkurrensutsatt, har visat en mycket positiv utveckling. Ungefär en femtedel av totala antalet abonnemang tillhandahålls numera av en annan operatör än TeliaSonera. Användningen av mobila datatjänster ökade och mängden data som överförs mobilt har fyrdubblats. Antalet sända mms har ökat . Antalet abonnemang för IP-baserad telefoni, liksom antalet operatörer som erbjuder denna tjänst, har också ökat väsentligt . Antalet kunder som använder IP-baserad telefoni är fortfarande begränsat och några stora effekter på marknaden har ännu inte registrerats. Mycket talar för att särskilt företagsmarknaden framöver kommer att präglas av ett successivt byte av teknik i syfte att minska kostnaderna för telefoni. Parallellt med utvecklingen av IP-baserad telefoni sker även en ökad användning av mobiltelefoni vilket påverkar hushållens efterfrågan av telefonitjänster. Konkurrensen från IP-baserade telefonitjänster på hushålls- och företagsmarknaden ökar. Även om effekterna av IP- baserad telefoni än så länge är begränsade ger tekniken en möjlighet till ökad konkurrens. Totalt omsatte slutkundsmarknaden för elektronisk kommunikation i , vilket innebär en minskning jämfört med . Operatörernas intäkt avseende fast telefoni, mobila samtalstjänster och Internet från ett genomsnittshushåll var . Priserna för fast telefoni till slutkund har i stort sett varit stabila sedan föregående år. PTS analyser av prisutvecklingen för mobilsamtal visar att priset gått ner betydligt . Priset för att sända ett sms har gått ned något men det ligger fortfarande relativt högt jämfört med och . fanns hos PTS totalt 459 företag registrerade för att bedriva verksamhet inom elektronisk kommunikation. Det är en ökning med 28 företag jämfört med året innan. PTS har utifrån lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation meddelat slutliga beslut avseende 9 av 16 analyserade marknader. Ytterligare 2 marknader återstår att analysera, innan samtliga 18 relevanta marknader har gåtts igenom. har PTS beslutat att TeliaSonera skall ha en skyldighet att tillhandahålla terminerande avsnitt av hyrda förbindelser till andra aktörer. Hyrda förbindelser används som insatsvara till ett stort antal olika elektroniska kommunikationstjänster, t.ex. för överföring av stora mängder telefonsamtal. beslutade PTS även att TeliaSonera fortsättningsvis skall vara skyldigt att på begäran leve- rera fast telefoni till permanenta bostäder och företag till ett överkomligt pris. Detta beslut har därefter överklagats av TeliaSonera och ligger nu i domstol som beräknas ta upp målet . Marknaderna för programutsändningstjänster delas in i digitala TV-sändningar, analoga TV- sändningar och nationella analoga ljudradiosändningar via marknät. PTS fattade slutliga beslut gällande marknadsavgränsningar och betydande marknadsinflytande (SMP). fastställdes som operatör med betydande inflytande på samtliga marknader. Slutliga beslut beträffande skyldigheter fattades . På marknaderna för telefonitjänster i det fasta nätet har PTS beslutat att det inte behövs någon förhandsreglering. PTS kom i sin analys fram till att dagens regler om förval av bolag och prefixval samt tillgång till samtrafik gör att det inte finns stora hinder för bolag att etablera sig på dessa marknader och att konkurrensen är god. Inte heller avseende marknaden för tillträde till och samtalsoriginering i allmänna mobilnät infördes några skyldigheter. PTS analys visade att det inte fanns något bolag som har betydande inflytande på denna grossistmarknad och att konkurrensen har förbättrats. Detta trots att marknaden i sig karaktäriseras av svårigheter för andra aktörer att få tillträde på rimliga villkor. En avgörande orsak till att reglering inte anses behövas är den senaste utvecklingen på slutkundsmarknaden med ökad konkurrens och kraftigt sjunkande priser till fördel för konsumenterna. har marknaden för fasta telefonitjänster gått in i en ny fas. Framför allt två företeelser har gjort att förändringarna på denna marknad på många sätt har hamnat i centrum för utvecklingen. För det första beslutade PTS att TeliaSonera är skyldig att erbjuda en grossistprodukt för telefonabonnemang till andra operatörer (GTA). Redan innan PTS beslut, , lanserade TeliaSonera en grossistprodukt för telefonabonnemang. Denna möjlighet för alternativa operatörer att även fakturera abonnemangsavgiften till slutkunden har inneburit att det monopol som i praktiken har rått på delmarknaden för fasta telefonabonnemang nu har upphört. har marknaden för telefonabonnemang visat en mycket positiv utveckling. Bland annat kan de alternativa 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 operatörerna i större utsträckning differentiera sina kunderbjudanden och kunden behöver bara få en samlad faktura för sin fasta telefoni. För det andra har möjligheten att erbjuda fast telefoni även i andra nät än i TeliaSoneras traditionella kopparaccessnät blivit en kommersiell realitet. Antalet trafikminuter i de mobila näten ökade kraftigt, , . låg tillväxten i trafiken på . Att trafiken i näten ökar så mycket trots att förändringen i andelen personer som använder mobiltelefon är marginell, visar tydligt att man använder mobilen allt mer. Framför allt är det privatkunderna som ringer mycket mer. En viktig orsak till att den relativt stora ökningen sker nu beror på sjunkande priser . Andelen mobil taltrafik av den totala taltrafiken har ökat med . har omkring 25 operatörer aktivt tillhandahållit mobila teletjänster. Några få av dessa operatörer erbjuder sina tjänster enbart till företagskunder. Av samtliga mobiloperatörer i har sex operatörer egna nät. Dessa är TeliaSonera, Tele2, , Tre, Spring Mobil och Nordisk Mobiltelefon. Sammantaget finns det fyra GSM-nät (TeliaSonera, Tele2, och Spring Mobil) som alla uppfyllt de ursprungliga tillståndsvillkoren och tre UMTS-nät, även kallat (Hi3G, Svenska UMTS licens och ). Alla UMTS-nät skulle ha varit utbyggda så att de täckte 8 860 000 personer. motsvarade det av befolkning. Per täckte UMTS-operatö- rerna (Hi3G), (Svenska UMTS licens) respektive () av 8 860 000 personer. PTS har beslutat om nya tillstånd för utbyggnaden av UMTS. Tillstånden gäller till . Enligt PTS underrättelser till operatörerna skall Tele2/TeliaSonera ha fullföljt sin utbyggnad per och HI3G och per . De nya och ändrade villkoren kommer troligtvis att innebära att den återstående utbyggnaden kan göras mer kostnadseffektiv utan att ge försämringar för konsumenterna. PTS delade ut ett tillstånd till digital mobiltelefoni i 450-bandet till Nordisk 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Enligt tillståndsvillkoren ska nätet täcka av ytan i varje län . driver TeliaSonera ett analogt NMT 450-nät vars tillstånd löper ut . genomförde en förberedande undersökning gällande PTS handläggning av tillståndet. Undersökningen visade att det var tveksamt om den anbudsgivare som vann auktionen inbetalt handläggningsavgiften i rätt tid. Kammarrätten slog fast att handläggningsavgiften inte varit PTS tillhanda . Kammarrättens dom överklagades och upphävdes genom Regeringsrätten dom . Regeringsrätten konstaterade bl.a. att PTS bedömning att betalningen varit PTS tillhanda inte kan anses ha innefattat något fel av det slag att resning skulle ha beviljats. PTS har tagit fram nya rutiner för auktionsförfarande så att liknande misstag inte skall kunna upprepas. PTS bedömer att det finns fler än 165 företag som tillhandahåller Internetaccess på den svenska marknaden. Att antalet totalt sett är många, leder inte per automatik till att konkurrensen fungerar. På åtskilliga platser i är konsumenternas möjlighet att välja mellan flera företag begränsad. Sammantaget har de åtta största företagen av samtliga kunder med Internetaccess. Övriga drygt 150 har marknadsandelar som samtliga understiger . TeliaSonera är störst . Om enbart marknaden för Internetaccess med fast anslutning betraktas, ser marknadsbilden något annorlunda ut. Framför allt intar operatörer med egen infrastruktur en mer framträdande roll bland de största bredbandsoperatörerna. Även här är TeliaSonera störst och har av kunderna. TeliaSoneras marknadsandelar för Internetaccess med fast anslutning visar dock på en svagt sjunkande trend. Bredbandsbolaget är näst störst på bredbandsmarknaden i marknadsandel. Com Hem har och . Av en undersökning genomförd av PTS framgår att andelen individer i åldern med tillgång till Internet i hemmet låg på . Särskilda tjänster för funktionshindrade PTS har upphandlat sex tjänster för funktionshindrade inom området elektronisk kommunikation. Tjänsterna som upphandlats är: kostnadsfri nummerupplysning, förmedlingstjänst för texttelefoni, förmedlingstjänst för bildtelefoni, TeleTal, sjukvårdsrådgivning för texttelefonanvändare och drift av databas för dövblinda. Ny teknik och nya tekniska lösningar har kontinuerligt utvärderats med avsikt att förbättra och utveckla befintliga och nya tjänster. PTS har även lämnat bidrag till föreningen databastjänster för dövblinda, då deras tjänster bedöms vara av särskild vikt för en mycket utsatt grupp. PTS har i rapporten elektroniska kommunikationer Strategi för åren 20062008, redovisat en strategi för hur arbetet med åtgärder för att minska konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred och med att öka beredskapen inför höjd beredskap och krig skall bedrivas. Denna strategi utgör en fortsättning av tidigare strategi inom ramen för verksamhetsområdet Det civila försvaret och verksamhetsområdet påfrestningar och sträcker sig . Statens krav på (Posten) har uppfyllts avseende service och kvalitet på den samhällsomfattande posttjänsten. Målen som regeringen satt upp för postområdet har uppnåtts. Posten innehar fortfarande en särställning på marknaden dels beroende på sin dominans, dels beroende på att bolaget har ålagts att tillhandahålla den s.k. samhällsomfattande posttjänsten. För bedömning av tillgängligheten i Postens servicenät har uppgifter bl.a. inhämtats om Postens servicenät omfattade totalt 2 012 serviceställen där kunderna kunde skicka brev och paket. Tabell 11.7 Antal serviceställen där kunder kan skicka brev och paket Källa: statistik, Omkring 735 000 hushåll har 2005 betjänats av lantbrevbäring. När det gäller marknadsandelar har Postens andel av postmarknaden minskat medan CityMails marknadsandel har ökat . Uppgifterna avser endast adresserade försändelser med en vikt på mindre än . utgjorde Postens andel av försändelserna medan CityMails andel uppgick till . kom det till PTS in endast en ansökan om tillstånd att bedriva postverksamhet enligt postlagen och fanns det i 36 postoperatörer som aktivt bedrev sådan verksamhet. Det har förutspåtts att de nya elektroniska kommunikationssätten skulle konkurrera ut det traditionella brevet men det kan konstateras att postmängderna endast minskat i begränsad omfattning. Antalet rapporterade adresserade försändelser har 2005 minskat med endast och uppgick till 3 214 miljoner försändelser. Det är framförallt Postens volymer som minskat medan CityMails volymer i allt väsentligt är oförändrade. Detta bedöms till stor del bero på att de nya medierna, åtminstone indirekt, genererar nya postströmmar. När det gäller befordringstider uppfyller Posten med god marginal de minimikrav som anges i tillståndsvillkoren. Årets mätningar visar att av försändelserna kom fram nästkommande arbetsdag, att jämföra med tillståndsvillkorens krav på . Postoperatörerna har på PTS begäran, i enlighet med tillståndsvillkoren, rapporterat in arten och omfattningen av de klagomål som allmänheten framfört. I de fall ett sådant klagomål rört en fråga av principiell art, t.ex. att en postoperatör begår systematiska fel, inleder PTS en fördjupad utredning. De särskilt viktiga tjänsterna inom postområdet som är avsedda för äldre och för personer 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med funktionshinder har nyttjats av uppskattningsvis 15 000 blinda och gravt synskadade, 115 000 synskadade samt närmare en halv miljon läshandikappade. PTS upphandling omfattade sammanlagt , vilket är en ökning jämfört med . Resultatet av PTS upphandling av utsträckt lantbrevbärarservice är att de grupper som omfattas får postservice i anslutning till bostaden i stället för vid lantbrevbärarens ordinarie färdväg. Genom upphandling har 1 664 hushåll garanterats utsträckt lantbrevbäring för post- och kassaservice. Kostnaden uppgick till sammanlagt vilket är en ökning jämfört med . Förändrade betalningsmönster och nya förutsättningar för kontanthantering har fortsatt att påverka negativt. Den fortsatt snabba infrastrukturutvecklingen för kassaservicetjänster innebär att nya, effektivare och billigare alternativ för betalningar och kontantuttag blivit allt vanligare. En rimlig tolkning av vad som kan anses utgöra det behov som Posten skall tillgodose genom är att det i hela landet skall vara möjligt att utföra och ta emot betalningar över disk där andra aktörer inte tillgodoser behovet. upprätthåller som princip minst ett serviceställe per kommun. Utöver de 702 fasta serviceställena finns det 52 serviceställen via ombud, beställd kassaservice på 261 orter, kassaservice via lantbrevbärare, 13 lantbrevbärarstopp och 5 000 hushåll som erbjuds kassaservice via postväska. Totalt betjänas drygt 730 000 hushåll i av lantbrevbärarservice. Trots att har minskat antalet serviceställen gör PTS bedömningen att samhällets behov av grundläggande kassaservice är tillgodosett. Ersättning till Posten för grundläggande kassaservice utgår med . visade att både tillgänglighet och service fick ett godkänt betyg bland flertalet av de tillfrågade. Resultatet är jämförbart med föregående års mätning. Resultatet av PTS upphandling av utsträckt lantbrevbärarservice var att 1 664 hushåll därigenom kunde utföra grundläggande kassatjänster vid hemmet i stället för vid lantbrevbärarens 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet hushåll har ökat med 44 stycken jämfört med föregående år. Statens kostnad för utsträckt lantbrevbäring för post- och kassaservice uppgick till . På den tidigare regeringens uppdrag har PTS redovisat en jämförelse av tjänster inom elektronisk kommunikation och post för personer med funktionshinder. Den utvärderingen visar att upphandlingen av den utsträckta lantbrevbärarservicen, som även inkluderar kassaservice, till äldre och funktionshindrade i glesbygd, är till stor nytta för brukarna och svarar mot uppställda krav. Tjänsterna bidrar bl.a. till ökad självständighet och tillgänglighet. 11.6.2 Analys och slutsatser Utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet har varit betydande . Det finns dock områden utan möjligheter till bredband och många hushåll som endast har tillgång till ett accessnät. Utbyggnaden sker på flera håll i landet under stark tidspress vilket riskerar utbyggnadens kvalitet och finansiering. Till detta kommer att under nuvarande strukturfondsprogram kan även åtgärder utgång få stöd. Sammantaget är det därför regeringens uppfattning att stödperioden bör utsträckas för att ge kommunerna tid att genomföra pågående satsningar på ett optimalt sätt. Ett förslag om sådan förlängning lämnas i denna proposition. Huvuddelen av ramen för skattereduktion för fastighetsägare och företag för höga anslutningskostnader kommer inte att utnyttjas. Det låga utnyttjandet beror troligen på flera faktorer. Möjliga orsaker är den relativt begränsade utbyggnaden av områdesnät i början av stödperioden, låg kännedom om stödet samt stödets utformning. då områdesnät byggts ut i ökad omfattning och kännedomen om stödet ökat har stödet utnyttjats i högre utsträckning. Även för detta stöd föreslås en förlängning. som stödperioden förlängs måste utbyggnaden av och tillgängligheten till IT-infra- struktur med hög överföringskapacitet följas upp, likaså bör effekterna av bredbandsstödet utvärderas. Även om Post- och () insatser har fått genomslag är bedömningen att det även fortsättningsvis kommer att behövas åtgärder för att öka medvetenheten om informationssäkerhetsfrågorna. Sitic är en etablerad och erkänd aktör i det internationella arbetet. Erfarenheterna av Sitics arbete och de förslag som kan väntas från översynen av verksamheten förväntas leda till en förbättring av möjligheterna att förebygga och hantera IT-incidenter. På det internationella området är deltagande i Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (), och instrument för att föra arbetet framåt. Den utveckling som skett och de åtgärder som PTS vidtagit har medverkat till att uppfylla målet för politikområdet. Många insatser syftar till att främja konkurrensen på de olika delmarknaderna vilket är ett viktigt medel för att uppnå målen. Genom PTS arbete enligt lagen om elektronisk kommunikation med marknadsanalyser, beslut om särskilda skyldigheter och PTS tillsynsarbete ökar regleringens genomslag på marknaden. En alltjämt försvårande omständighet är att flertalet konkurrensfrämjande beslut som fattas av PTS överklagats till domstol. Denna fråga är föremål för utredning och förslag med åtgärder kommer att lämnas till regeringen . Genom de olika åtgärder som vidtagits bedöms måluppfyllelsen på postområdet uppnå en godtagbar nivå och kraven som ställs på den samhällsomfattande posttjänsten har också de uppfyllts. Den omfattande omstrukturering av servicenätet som Posten har genomfört skapar en viss oro vad gäller den fysiska tillgängligheten till Postens tjänster i glesbygden. Någon mer generell försämring för konsumenterna bedöms dock inte ha skett. Eftersom det fortfarande saknas konkurrens på delar av den svenska postmarknaden kvarstår behovet av att skydda de kundkategorier som skickar enstaka försändelser mot alltför stora portohöjningar. Därför bör, enligt en samlad bedömning, den nuvarande prisregleringen genom det s.k. pristaket finnas kvar. PTS olika insatser, när det gäller att tillgodose de behov av särskilt viktiga tjänster som äldre och funktionshindrade har behov av, bedöms ha lett till att målen har uppfyllts. Trots att den utvärdering som gjorts inte tyder på att det skulle finnas luckor i tjänsteutbudet föreligger det behov av bättre information om de tjänster och försöksprojekt som PTS upphandlar. Myndigheten är av uppfattningen att det vore önskvärt om de grupper som försöken vänder sig till skulle kunna breddas. Inom EU finns ett EG-direktiv (97/67/EG) som syftar till att 2009 avskaffa monopolen på posttjänster. Den numera fastslagna tidtabellen för tillskapandet av en gemensam marknad och takten för liberaliseringen har stor betydelse för hur de nationella marknaderna utvecklas, både med avseende på omfattning och i vilket tidsperspektiv. Postföretagen konkurrerar inte bara med varandra, utan även med företag inom logistik och expressförmedling som har fördelen av att redan ha en effektiv organisation och internationella nätverk. Det är endast i , och som hela postmarknaden är konkurrensutsatt. I takt med att betalningsmönster och förutsättningar för kontanthantering förändras, minskar behovet av kassaservicetjänster. I försök att möta den vikande efterfrågan har ett stort antal kassakontor lagts ner både . Utvecklingen är oroande ur serviceutbuds- och kostnadsaspekt för såväl som dess kunder. I syfte att fastställa hur servicenivån förhåller sig till det av fastlagda målet fick PTS i uppdrag att göra en aktuell kartläggning av den faktiska tillgången till kassaservice. Uppdraget skall redovisas . Slutsatsen när det gäller kvaliteten på de tjänster som i glesbygd erbjuds äldre och personer med funktionshinder är att den svarar mot de krav som ställs på tjänsterna.