prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — har de särskilda reglerna för ägare till fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, förändrats på ett sätt som sänker skatten, ökar drivkrafterna för företagarna att anställa fler samt förenklar för företagare och gör det lättare att sälja verksamheter. Utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman och det s.k. schablonbeloppet i förenklingsregeln har höjts. i vår kommer en promemoria att presenteras med förslag om att beskattningen av kapitalvinster under en övergångsfas åren 2007- 2009 skall bygga på samma hälftendelning av vinsten mellan kapital- och tjänstebeskattning som gällde . Efter dessa genomförda och aviserade förändringar i 3:12-reglerna finns anledning att utvärdera vad de nya reglerna innebär för balansen i skattemässig behandling av olika organisatoriska företagsformer som marknads- noterade aktiebolag, onoterade aktiebolag, s.k. 3:12-bolag och enskild näringsverksamhet. Olika slag av organisationsformer bör bedrivas under så skattemässigt likvärdiga villkor som möjligt så att inte en organisationsform missgynnas jäm- fört med en annan. För att behandla dessa frågor och som en nödvändig grund för reform- arbetet kommer därför ett särskilt utvär- deringsuppdrag att lämnas. Uppdraget skall redovisas före utgången av 2007. Regeringen kommer därefter att ta ställning till hur reformarbetet skall drivas vidare. Redan i anslutning till höstens budgetproposition kan det dock bli aktuellt med vissa åtgärder. har de allmänna skattemässiga förutsättningarna för realinve- steringar i varit förmånliga i förhållande till de i vår omvärld. Genom skattereform introducerades bland annat en då relativt låg bolagsskattesats. har dock många länder förändrat sina företags- skatteregler, främst genom sänkningar av bolagsskattesatserna. bör även ha internationellt sett konkurrens- kraftiga regler på företagsområdet som säker- ställer fortsatt goda villkor för investeringar i och ger en stabil svensk skattebas. I ljuset av detta kan det vara motiverat att se över den svenska bolagsskattesatsen så att investeringar och företagande i stimuleras. Vidare följer och deltar i EU- kommissionens pågående tekniska utrednings- arbete med en gemensam och konsoliderad bolagsskattebas. Det är dock ett mycket omfattande och tekniskt komplicerat arbete att ta fram ett system med gemensamma företags- skatteregler. ser betydande ekonomiska och politiska svårigheter med ett sådant system. Ett sådant system blir även inflexibelt eftersom reglerna blir svåra att ändra och systemet kommer även att ställa stora krav på ett väl fungerande gränsöverskridande administrativt ramverk. En annan fråga rör möjligheten och behovet av ökad samordning på vissa begränsade områden för att få de nationella systemen att fungera bättre tillsammans. Det kan röra områden där praxis skapat nya förutsättningar. Hög tillväxt i förutsätter att företagen investerar i . Alltför ofta har dock svenska uppfinningar och innovationer en viktig faktor bakom investeringsnivån kommersialiserats i andra länder. Bristen på riskvilligt kapital, bland annat orsakad av det höga svenska skatteuttaget på kapital i form av förmögenhetsskatt, har bidragit till denna negativa utveckling. Förmögenhetsskattens oenhetliga värderings- regler och många undantag skapar kryphål och uppmuntrar till skatteplanering, framför allt bland de med stora kapitaltillgångar och resurser. Detta snedvrider hushållens val av placeringar och undergräver skattens legitimitet. har många småhusägare kommit att betala förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Förmögenhetsskatten har därför kommit att uppfattas som både godtycklig och orättvis. Förmögenhetsskatten är även kontrollmässigt svår att administrera. Den fortgående globaliseringen och inter- nationaliseringen av kapitalmarknaderna har medfört att förmögenhetsskattens effekter på ekonomin successivt blivit alltmer skadliga. Det är svårt att med säkerhet uppskatta storleken på det kapital som placerats utanför gränser för att undgå beskattning. har dock uppskattat att tillgångar motsvarande kan vara placerade utanför gränser. Förmögenhetsskatten utgör alltså ett hinder för företagandet. En avveckling av skatten skulle kunna förbättra särskilt de mindre företagens försörjning med riskvilligt kapital och därmed skapa bättre förutsättningar för de entreprenörer som så väl behöver. Mot bakgrund av detta avser regeringen att avskaffa förmögen- hetsskatten helt . För att minska risken för förlust av skatte- intäkter och för att finansiera avskaffandet av förmögenhetsskatten på ett fördelningspolitiskt lämpligt sätt bör möjligheten att dra av för privat pensionssparande begränsas. Regeringen avser att under innevarande år återkomma med förslag om att begränsa det allmänna pensionsspar- avdraget till , vilket innebär att avdraget begränsas främst för personer med förhållandevis höga inkomster. De nya reglerna skall träda i kraft . Den globaliserade ekonomin innebär för del en allt större rörlighet av varor, tjänster och kapital över gränserna. Men det blir också mer och mer vanligt att personer under sin livstid bor i mer än ett land, för studier, för arbete och efter pensionering. Till detta kommer att som medlem i EU påverkas av den EG-rättsliga utvecklingen med dess krav på fri rörlighet för bland annat kapital och personer vilket förhindrar skatteuttag vid exempelvis utflyttning. Ett exempel från senare år ges av det svenska systemet för uppskov vid beskattningen av kapitalvinster på privatbostäder som utvidgats till att avse hela EES. Olika former av uppskjuten beskattning där skattekrediter bildas skapar alltså särskilda svårigheter när individer och företag flyttar över nationsgränserna. Utöver de EG-rättsliga aspek- terna gäller det också hur systemen för uppgifts- lämnande, skattebetalningar och skattekontroll skall utformas på ett enkelt och effektivt sätt. Fastighetsskatten är orättvis, saknar folkligt stöd och legitimitet. Skatten drabbar enskilda människor som valt att investera och spara i eget boende på ett orättfärdigt sätt. Skatten drabbar egnahemsägare på ett oförutsägbart sätt och utan att den boende kan påverka situationen märkbart. Detta drabbar särskilt äldre människor som efter ett långt liv strävsamt amorterat ned sina skulder i syfte att kunna bo kvar även när inkomsterna blir lägre. Ingen skatt har ett så svagt folkligt stöd som fastighetsskatten. Mot denna bakgrund kommer den statliga fastighetsskatten på bostäder att avskaffas . Regeringen avser att ersätta den statliga fastighetsskatten med en låg fastighetsavgift. Fastighetsskatten sänktes väsentligt såväl 2006 som 2007 jämfört med den skatt som skulle ha uppkommit vid oförändrade regler. Mot denna bakgrund samt av offentligfinansiella skäl skall slopandet av den statliga fastighetsskatten 2008 finansieras fullt ut inom bostadssektorn jämfört med det annars beräknade skatteuttaget på motsvarande . I den modell som kommer att utredas av en arbetsgrupp inom finansieras av skattebortfallet genom en fastighetsavgift på per bostad för småhus, dock högst av taxerings- värdet, samt på per bostad för flerbostadshus, dock högst av taxeringsvärdet. Resterande av skattebortfallet finansieras i modellen genom att skattesatsen på realisationsvinster höjs från . Den kommunala fastighetsavgiften beslutas av men tillförs kommunerna . Statsbidraget till kommunerna justeras så att själva övergången blir neutral för såväl staten som kommunerna medan framtida inkomständringar tillfaller kommunerna. Reger- ingen avser att se över skatteutjämningssystemet och kommer i det sammanhanget pröva frågan om relationen mellan den kommunala fastighets- avgiften och utjämningssystemet. Regeringens preliminära bedömning är att denna modell medför positiva effekter i flera avseenden. Om utredningen visar att förslaget skulle ge oönskade effekter vad avser fördelning mellan inkomstgrupper eller regioner, inlåsning på arbets- och bostadsmarknaden eller risk för försvagning av de offentliga finanserna skall arbetsgruppen vara fri att pröva alternativa vägar att avskaffa den statliga fastighetskatten. Utgångspunkten för arbetsgruppen måste vara att eventuella justeringar skall finansieras inom bostadssektorn. Regeringens avsikt är att ingen skall betala mer i fastighetsavgift än vad man skulle ha gjort enligt de tidigare reglerna. Den fortsatta utredningen avses leda till ett förslag som remitteras med inriktning på lagrådsremiss och proposition i syfte att ett nytt system skall träda i kraft . Skatter för effektiv miljöstyrning En samordning av olika styrmedel i miljö- politiken, t.ex. mellan skatter och utsläpps- handel, är angelägen för att miljöpolitiken skall bli kostnadseffektiv. god- kännande från statsstödssynpunkt krävs innan koldioxidskatten kan sänkas för bränslen i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det förslag som lagts fram i prop. 2005/06:1 (se även prop. 2006/07:1) är alltjämt föremål för kommissionens prövning. Regeringen uttalade i prop. 2006/07:13 att den avsåg att lämna ett förslag till som undantar utsorterat trä- och trädgårdsavfall som har sitt ursprung i hushållsavfall från den s.k. förbränningsskatten. Beredningen av denna fråga har dock visat sig mer komplicerad än regeringen förutsett. Regeringen avser därför att återkomma i budgetpropositionen gällande den s.k. förbränningsskattens hantering. I budgetpropositionen deklarerade regeringen att man ekonomiska vårproposition skulle återkomma angående finansieringen av de kostnader som uppkommer i och med att EU:s system för handel med utsläppsrätter utvidgas samt av att ökad inblandning av fettsyrametylester () i dieselolja tillåts. Regeringen bedömer nu att dessa kostnader kan finansieras från det finansiella sparandet utan att sparandet blir alltför lågt. Ett ytterligare steg i avskaffandet av reklam- skatten bör tas. Regeringen anser att samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress retroaktivt skall få samma lägre beskattning och högre grundavdrag som gäller för allmänna nyhetstidningar. Detta skulle innebära att antalet tidningar som betalar reklamskatt kraftigt minskar och åtgärden skulle också minska de berörda företagens administrativa börda. Regeringen har för avsikt att återkomma till med ett sådant förslag och hur detta skall finansieras. Regeringen har i en proposition (prop. 2006/07:109) föreslagit att trängselskatt införs i med start . Trängselskatten skall bidra till minskad trängsel, bättre miljö och till att finansiera investeringar i vägnätet i . En fond skall inrättas för överföring av intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfra- struktur. 1.9En politik för att säkra en hållbar utveckling De globala miljöutmaningarna, i synnerhet klimatförändringarna, påverkar livsbetingelserna i hela världen och måste ges större uppmärk- samhet. Utsläpp i luft och vatten är några av de största hot mänskligheten står inför. Vi har ett ansvar gentemot kommande generationer att bruka naturens rikedomar på ett sådant sätt att vi kan lämna över en värld som inte inskränker livsmöjligheterna för våra barn och barnbarn. Vi har också ett ansvar att stödja utvecklings- ländernas arbete för fattigdomsbekämpning. Viktiga verktyg för detta är ett generöst bistånd med hög kvalitet och en samlad politik för global utveckling. Vi måste vara med och bidra till förutsättningar både för en god livsmiljö och tillväxt och utveckling. Exempelvis är utvecklingsländernas möjligheter goda att genom tekniksprång hoppa över nedsmutsande steg i utvecklingsprocessen, om rätt förutsätt- ningar ges. Såväl i som internationellt har klimat- frågan kommit alltmer i fokus. Detta är i sig positivt eftersom klimatfrågan är en av de stora utmaningar världen ställs inför och behoven av att vidta åtgärder mot klimatförändringar är mycket stora. Åtgärder måste vidtas globalt och nationellt, regionalt och lokalt. Insatser för att bromsa och mildra effekter av klimatför- ändringar kommer att innebära ökade kostnader för enskilda människor, företag, organisationer och offentlig verksamhet. Priset för att inte agera är dock högre. En politik för att begränsa och minska utsläpp av växthusgaser måste för att vara verkningsfull ha legitimitet hos de som berörs. Legitimitet och acceptans kan bland annat skapas genom ökad kunskap och förtroendebyggande. För att åstadkomma en breddad och fördjupad samverkan mellan näringsliv, forsk- ning och politik, samt en bred politisk uppslutning för klimatpolitiska insatser, har regeringen tagit tre klimatinitiativ. Ett vetenskapligt råd för klimatfrågor har inrättats med uppdrag att bidra med vetenskapliga bedömningar till den klimatpolitiska proposition som regeringen avser presentera 2008. Rådets rekommendationer skall bland annat gälla vilket eller vilka mål som bör gälla för den svenska klimatpolitiken. Rekommendationerna skall utgöra ett av underlagen till den kommande parlamentariska beredningen för klimatfrågor vars huvuduppgift blir att utgöra beredning för den klimatpolitiska propositionen. Ett ytterligare underlag till beredningens arbete, blir rappor- teringen från det regeringsuppdrag som Natur- vårdsverket och har att utarbeta underlag inför utvärderingen av klimatpolitiken. Vidare har regeringen inrättat en kommission för hållbar utveckling med stats- ministern som ordförande. Kommissionen skall med utgångspunkt från hållbar utveckling främja arbete över sektorsgränser, anlägga ett interna- tionellt perspektiv och se till såväl ekologiska, sociala som ekonomiska aspekter. Klimatfrågan blir ett huvudtema under det första årets arbete. är sannolikt ett av de länder i världen som har bäst förutsättningar att möta klimat- utmaningen. Vi har goda tillgångar på förnybara resurser, tekniskt kunnande, jämförelsevis väl fungerande styrmedel och marknader samt goda industriella förutsättningar. Detta gäller inte minst inom transportområdet, innefattande hela kedjan från biodrivmedel till energieffektiva fordon. Detta innebär därmed också möjligheter till utveckling, ökade exportinkomster och nya jobb i . En viktig roll för staten är att skapa goda villkor för innovation och företagande och det kommer också att krävas insatser för att förkorta tiden från forskning till kommersialisering. Regeringen föreslår att en miljöbilspremie införs för att stimulera användningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen. Åtgärden ligger i linje med EG- kommissionens strategi för att minska koldioxidutsläppen från personbilar. Premien föreslås utformas som ett kontantbidrag på per miljöbil som köps av privatperson mellan och . Som en åtgärd för att minska klimatpåverkan från energianvändningen beräknar regeringen att bör avsättsas för insatser som syftar till en effektivare energianvändning. Därigenom kan efterfrågan på energi minska liksom behovet av att snabbt tillföra ny produktionskapacitet som den direkta effekten är en minskad miljö- och klimatbelastning från sektorn. Regeringen avser att, i enlighet med vad som anförts i budgetpropositionen åter- komma med förslag till finansiering av en s.k. klimatmiljard för klimatrelaterad energiforsk- ning och utveckling samt investeringsstöd. Klimatfrågan är genuint global. EU står för av de globala utsläppen av växthusgaser, en andel som antas minska snabbt då omvärldens utsläpp ökar. således inte lösa klimatfrågan själva, varken ekonomiskt eller via faktiska minskningar av utsläppsmängderna. Det är helt avgörande för klimatarbetet att en bred internationell upp- slutning kommer till stånd, där både nuvarande och blivande stora utsläppsländer ingår. EU:s stats- och regeringschefer antog ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser i unionen till 2020 jämfört med . Under förutsättning att andra industriländer förbinder sig till jämförbara minskningar, avser EU att minska sina utsläpp . antogs bindande mål om att andelen förnybar energi 2020 skall uppgå till av all energikonsumtion i EU och att biodrivmedel skall svara för av all konsumtion av bensin och diesel i transportsektorn. Beslutet innefattar också en målsättning om att effektivisera energianvändningen jämfört med prognoser . Dessa mål är mycket ambitiösa och kräver insatser inom ett stort antal områden, såväl nationellt som på gemenskapsnivå. skall ha en hög ambitionsnivå i både det internationella och det nationella klimatarbetet. Marknadsekonomins institutioner, ekonomiska styrmedel, forskning och ny teknik skall vara viktiga verktyg i arbetet. Ett exempel på ett styrmedel på EU-nivå är systemet för handel med utsläppsrätter för koldioxid. Det pågår nu en översyn av systemet. Regeringen anser att en utgångspunkt bör vara en breddning av systemet till fler sektorer och gaser samt en tydlig strävan att inkludera fler länder och regioner i handels- systemet. Hotet mot vår havsmiljö är en viktig utmaning. I och har övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter fått alarmerande konsekvenser. Regeringen kommer därför att presentera ett paket av åtgärder som syftar till att förbättra havsmiljön. Satsningarna kommer att genomföras 20072010. Regeringen föreslår att avsätts för havsmiljösatsningar 2007 samt beräknar totalt för åren 20082010. Skydd av värdefulla naturmarker Skyddet av den biologiska mångfalden är en hörnsten i regeringens miljöpolitik. Det är därför viktigt att målet om att hejda förlusterna av biologisk mångfald till 2010 står fast. Miljö- målsrådets årliga utvärderingar indikerar en bristande måluppfyllelse bland annat vad gäller områdesskydd. Regeringen, som fäster fortsatt stor vikt vid miljömålssystemet och uppfyllande av internationella åtaganden, kommer därför att se över arbetsformer och instrument. Ett effektivare utnyttjande av instrumenten för områdesskydd samt en utveckling av andra metoder som komplement till dessa är en utgångspunkt. Regeringen avser därmed att tillämpa de mest kostnadseffektiva metoderna för att nå de uppställda målen. I avvaktan på en översyn av arbetsformerna och instrumenten för skydd av värdefulla områden föreslår regeringen ett anslag för biologisk mångfald som motsvarar nivå. Kraven på säkerhet i de svenska kärnkrafts- anläggningarna har successivt skärpts genom nya nationella föreskrifter och internationella åtaganden. Kärnkraftsinnehavarna planerar moderniseringar av flera av reaktorerna som ansökningar finns om att öka effekten i anläggningarna. Det moderniseringsarbete som pågår och de effekthöjningar som redan beslutats ställer ökade krav på samhällets tillsyn. Regeringen avser se över behovet av höjda avgifter för att finansiera en förstärkning av tillsynsmyndigheternas verksamhet. Miljö- och kärnsäkerhetssamarbete i Det är viktigt med ett fortsatt samarbete med på miljöområdet. Detta handlar t.ex. om kapacitetsuppbyggnad, kärnsäkerhet och strålskydd. Fortsatt svensk och annan extern finansiering till större miljöprojekt i vårt närområde är viktigt för att dessa projekt skall kunna genomföras och miljösituationen i därmed stabiliseras. Miljö- och kärnsäkerhetssamarbetet bör fortsätta bland annat av ett svenskt egenintresse när det gäller närmiljön och likvärdiga villkor i regionen, även om utvecklingssamarbetet med avvecklas i andra delar. Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas nyckeltal relaterade till energi- och miljöfrågor som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet är att spegla den nationella utvecklingen på energi- och miljö- området på ett enkelt och informativt sätt. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av väderleks- och konjunk- turvariationer. Över längre tidsperioder ger dock nyckeltalen information om utvecklingen på energi- och miljöområdet. Energianvändningen i relation till ekonomins storlek fortsätter att minska. Även den totala energianvändningen minskar men det är ännu för tidigt att avgöra om detta är ett trendbrott. Tabell 1.6 Energi- och miljönyckeltal (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusental ton)UPU på haven (tusental ton)U Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP i 2000 Ej normalårsjusterade siffror. Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror för Sänkor är inte inkluderade. Källor: , , , . Goda naturliga förutsättningar i bidrar till att mängden förnybar energi har ökat både i absoluta och relativa tal. Andelen förnybar energi uppgår till mätt som andel av den totala svenska energianvändningen utan omvandlingsförluster. Jämfört 1980 och 1990 har andelen förnybar energi därmed ökat respektive . har den fossila andelen minskat respektive . Mellan enskilda år kan dock variationerna vara stora, vilket till stor del hänger samman med tillgången på vattenkraft. Energieffektivisering, mätt som energiintensitet per förädlingsvärde, utvecklas efter en långsiktigt tydlig trend mot allt lägre energiinnehåll. har, om man bortser från utsläpp från internationell luft- och sjöfart (s.k. bunkring), lyckats minska utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå. är därmed ett av få länder som förväntas att för perioden 2012 klara såväl det av EU tilldelade utsläppsmålet som vårt eget mer ambitiösa mål, respektive -jämfört med nivå. Inget annat land av de 15 tidigare EU-medlemmarna har lägre utsläpp av växthusgaser mätt i ton per person samt i relation till bruttonationalprodukten. Den kraftiga minskningen av de svenska utsläppen av koldioxid, den volymmässigt största växthusgasen, är glädjande. Även dessa utsläpp kan dock variera betydligt , till stor del beroende på tillgången av vattenkraft och variationer i vädret. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt. Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. Exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart har utsläppen av svaveldioxid mer än halverats . De svenska utsläppen av kväveoxider fortsätter också att minska, främst på grund av förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn. Halterna av kväve och fosfor i flodmynningar utgör en indikator på näringstillförseln till haven. Även de årliga nyckeltalen som rör övergödning varierar kraftigt beroende på väderlek, vilket gör jämförelser med utvalda basår vanskliga. över ett längre perspektiv avtar emellertid den totala belastningen. Det är viktigt att länderna runt gemensamt tar ett ansvar för att förbättra möjligheterna till återhämtning av innanhavet. för vidare studier. Gymnasieskolan behöver reformeras och regeringen anser att gymnasie- skolan skall leda till en gymnasieexamen med tre huvudinriktningar: studieförberedande program som ger grundläggande behörighet till 1.10En politik för utbildning och högskolan, yrkesförberedande program och Att utbildning och forskning håller hög kvalitet är avgörande för ekonomisk tillväxt och välfärd. Det handlar om satsningar på forskning, men lika viktigt är att den grundläggande utbild- ningen är så bra att alla medborgare får möjlighet att ta del av information och samtal i vardagen. Bara så kan en levande demokrati uppstå och leva vidare. huvuduppgift är kunskaps- uppdraget, dvs. att ge alla elever möjlighet att nå målen i alla ämnen. Varje elev, oavsett kön, familjebakgrund, bostadsort eller något annat, har rätt att få tillgodogöra sig och utveckla den kunskap han eller hon behöver för att kunna fungera som aktiv medborgare i ett demokratiskt samhälle. skall också lägga den nödvändiga grunden för gymnasiestudier. finns så många mål för skolan att de tenderar att tränga ut varandra och kunskapsuppdraget har hamnat i skymundan. Målen i måste därför bli färre och tydligare. Kunskaps- målen måste uppvärderas och förtydligas. För att stödja elevernas utveckling och sätta en lägsta garanterad nivå för lärarnas kontinuerliga utvärdering och uppföljning vill regeringen införa regelbundna obligatoriska kontrollstationer.