prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — Exempelvis spelar det troligen roll hur medlemmar och företrädare upplever det ekonomiska utrymmet. Å ena sidan är förväntningarna kring den ekonomiska utvecklingen nu mer positiva än de var 2001, men å andra sidan har den positiva utveckling på arbetsmarknaden inför årets avtalsrörelse varit kortare. slöts de första avtalen inom industrins område. Den totala kostnadsramen för avtalen uppgår till , eller i genomsnitt . Lönerna ökar med i genomsnitt inklusive löneöversyn. Därtill kommer andra förändringar, bland annat i form av bättre avtalspension och kortare arbetstid, motsvarande . Innehållet i avtalen varierar dock mellan olika avtal och mellan arbetare och tjänstemän. För att jämföra industrins nya avtal med de som slöts 2004 måste en rad justeringar göras. Exempelvis ingår inte avtalspensioner i konjunkturlönestatistiken. Det ökade inslaget av garanterad löneglidning i form av en garanterad nivå på löneöversynen försvårar dock en jämförelse av avtalsnivån över tiden. Till stor del utgörs den garanterade löneglidningen av löneglidning som troligen kommit till stånd även utan avtal. Att jämföra avtalen inklusive den garanterade nivån på löneöversynen ger således en överdriven bild av hur mycket avtalen har justerats upp. Den sammantagna bedömningen av avtalen är att de, i konjunkturlönetermer, ligger högre än motsvarande avtal i förra avtalsrörelsen. Tänkbara förklaringar till att industrins avtal justerats upp mer än vad en jämförelse av resursläget skulle indikera är att industrikonjunkturen är mer gynnsam än i både och avtalsrörelse, samt att vinstnivån i företagen är hög. 36 Sysselsättningsgapet bedöms vara svagt negativt, vilket kan jämföras med läget års och avtalsrörelser då sysselsättningsgapet bedöms ha varit kraftigt negativt respektive positivt. 2006/07:100 BILAGA 1 Givet industrins normerande roll i den svenska avtalsrörelsen indikerar de avtal som slutits i industrin att även avtalen för övriga sektorer kommer att bli högre än i de två senaste avtalsrörelserna. I vilken utsträckning en högre central avtalsnivå påverkar de slutgiltiga löneutfallen är dock osäkert. Inflationen fortfarande dämpad men stigande Under loppet av 2005 började inflationen stiga något (se diagram 4.11). Ökningen fortsatte 2006. Inflationen, mätt som den procentuella förändringen av konsumentprisindex (KPI) , var i genomsnitt 2006. Den underliggande inflationen, mätt med mått UND1X, var något lägre, . Det berodde på att UND1X till skillnad från KPI inte påverkades av att bostadsräntorna steg . 37 har inflationen fortsatt stiga. var KPI-inflationen i genomsnitt och UND1X-inflationen . Diagram 4.11 Konsumentprisernas utveckling -0,5 -1,0 Källor: och . Boendekostnader och inhemska varupriser höjer KPI-inflationen mest Förklaringarna till det senaste årets inflationsutveckling står att finna både bland inhemska 37 UND1X exkluderar räntekostnader för egnahem samt direkta effekter på konsumentpriserna av förändrade indirekta skatter och subventioner. och internationella faktorer. Diagram 4.12 visar hur stor positiv eller negativ effekt, i procentenheter, som olika varu- och tjänstegruppers prisutveckling har haft på den totala KPI-inflatio- nen. Diagrammet visar att energipriserna i hög utsträckning bidrog till inflationen under första halvan av 2006 men i något mindre utsträckning bidrog . Det faktum att priserna på andra importerade varor än olja och bensin var lägre än drog ned inflationen . Därefter har dessa importvaror haft en neutral eller svagt inflationshöjande effekt. Diagram 4.12 Effekter på KPI-inflationen av prisutvecklingen för olika varu- och tjänstegrupper Inhemska varor exkl. energi Inhemska tjänster exkl. boende Boende (inkl. skatt o ränta) -0,5 -1,0 Källor: och . Priserna på inhemska varor har i allt större utsträckning bidragit till att inflationen stigit och början av 2007. Bidraget från inhemska tjänster (exkl. boende) fortsatte att sjunka men var något högre igen . Under loppet av dessa månader steg bland annat priserna på underhåll och reparationer av fordon, teletjänster och teleutrustning samt rekreationstjänster och kulturella tjänster. Priset på teletjänster och teleutrustning har annars med undantag fallit till följd av ökad konkurrens på telemarknaden och fallande världsmarknadspriser. Boendekostnaderna är det som drar upp inflationen mest. Det beror i huvudsak på stigande bostadsräntor som bidrar till högre inflation efter att ha hållit ned inflationen alltsedan mars 2003. Sammanfattningsvis har den ökade inflationen främst hängt samman med att energipriserna, de inhemska varupriserna och boendekostnaderna stigit. Men faktum är att bidrar samtliga av de varu- och tjänstegrupper som redovisas i diagram 4.12 till att dra upp inflationen. Så har inte varit fallet . Det inhemska inflationstrycket stiger De senaste årens låga inhemska inflationstryck hänger i huvudsak samman med ett lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden. Sysselsättningen minskade såväl 2003 som 2004 innan den återigen steg 2005. Det fanns under dessa år gott om lediga resurser på arbetsmarknaden och lönerna ökade i måttlig takt som produktivitetstillväxten var hög. Den positiva sysselsättningsutvecklingen fortsatte som löneökningstakten alltjämt var måttlig och produktivitetstillväxten hög. Sysselsättningen förutses fortsätta stiga i snabb takt 2007 och 2008 och de lediga resurserna på arbetsmarknaden tas i anspråk i allt högre grad. Det s.k. sysselsättningsgapet (skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning, se inledningen till avsnitt 4) övergår från att ha varit negativt till att bli positivt och stiger ytterligare 2008. Till följd av det stigande resursutnyttjandet på arbetsmarknaden uppskattas löneökningstakten åren 20072008 bli betydligt högre än under de närmast föregående åren, se diagram 4.13. bedöms produktivitetstillväxten bli något lägre än vad den varit i genomsnitt . Det inhemska kostnadstrycket förutses därmed öka och, med viss fördröjning, leda till högre konsumentpriser. Flera av åtgärderna i budgetpropositionen och i denna proposition bedöms verka stimulerande på arbetsutbudet och ha en positiv effekt på lönebildningen. Därmed hålls löneökningstakten tillbaka och inflationstrycket stiger långsammare än vad det annars skulle gjort 2008 och framåt. Den goda efterfrågeutvecklingen i ekonomin gör det också något lättare för företagen att höja sina marginaler. 2006/07:100 BILAGA 1 Diagram 4.13 Timlön och inflation Underliggande inflation (UND1X) Källor: och . Starkare krona leder till sjunkande priser på importvaror framöver Konsumentprisutvecklingen på importerade varor beror på utvecklingen av världsmarknadspriset på de importerade varorna, på växelkursens utveckling och på den svenska handelns marginaler. Att de importerade varorna, exklusive olja, övergick från att ha en inflationssänkande effekt till att ha en inflationshöjande effekt berodde till stor del kronförsvagning. Växelkursen påverkar normalt konsumentpriserna på importvaror med viss fördröjning (se diagram 4.14). Under loppet av 2006 stärktes kronan igen, men den försvagades åter . Försvagningen förväntas vara tillfällig och kronan bedöms stärkas framöver (se vidare avsnitt 2.2), vilket bedöms leda till att importpriserna faller. Diagram 4.14 Växelkurs och importerad inflation UNDIMPX exklusive energi (vänster) Växelkurs, TCW-index, två kvartal tidigare (höger) Källor: , och . Världsmarknadspriset på bearbetade varor, dvs. de internationella producentpriserna, har 2006/07:100 BILAGA 1 under pressats av globaliseringen i form av ökad internationell handel och konkurrens på världsmarknaden. Detta har också verkat återhållande på inflationen i . På borde denna utveckling enbart inverka på konsumentprisnivån och inte på inflationstakten. Men anpassningen till den nya nivån är sannolikt en långdragen process som varar . Sammantaget bedöms såväl växelkursutvecklingen som utvecklingen av världsmarknadspriserna på bearbetade varor medföra att priserna på importerade varor i konsumentledet åter faller framöver vilket håller ned inflationen . Diagram 4.15 Oljepris i dollar och kronor samt drivmedel i KPI Index, kvartal 1 2000 =100 Index, kvartal 1 2000 =100 Råoljepris, , dollar (vänster) Oljepris i kronor (vänster) Drivmedel i KPI (höger) Källor: , och . Oljepriset dämpar inflationen framöver Oljepriset var mycket högt men sjönk . Priserna på villaolja och bensin övergick därmed från att ha en inflationshöjande effekt till att få en inflationsdämpande effekt. Inledningsvis har oljepriset återigen stigit men det ligger ändå på en lägre nivå nu än vad det gjorde under större delen av 2006. Oljepriset mätt i dollar väntas ligga kvar kring dagens nivå för att sjunka under de två följande åren (se avsnitt 1.4 och diagram 4.15). Den direkta effekten på de svenska konsumentpriserna av oljeprisutvecklingen i dollar är varken omedelbar eller fullständig utan beror liksom för övriga importerade varor också på växelkursen och handelns, i detta fall oljebolagens, marginaler. Den förutsedda kronförstärkningen gör att även om oljepriset mätt i dollar väntas ligga kvar kring dagens nivå och sjunker det mätt i svenska kronor . Konsumentpriserna på bensin och villaolja bedöms därför även framöver ha en inflationsdämpande effekt. De indirekta effekterna av ett högt oljepris är svåra att kvantifiera. Det handlar bland annat om hur företag som fått ökade kostnader för t.ex. transporter vältrar över kostnadsökningen på konsumenterna. Nuvarande bedömning är att indirekta effekter av de senaste årens höga oljepris kan fortsätta att bidra till en något högre inflation . Hyrorna är en av de stora poster i KPI som bidrog till att inflationen var så låg . slutna avtal indikerar att hyresökningarna även blir relativt låga, men högre än . Hyrorna beräknas stiga under loppet av året. bedöms högre räntor, högre energikostnader och högre kostnader för underhåll leda till att hyrorna ökar med , vilket är i linje med utvecklingen tidigare . var konsumentpriset på el högt vilket drog upp inflationen. Priset på el för omedelbar leverans, det s.k. spotpriset, på den nordiska elbörsen var högt under större delen av 2006 men föll kraftigt och har fortsatt falla under inledningen av 2007. Priset på el för leverans fram i tiden har också sjunkit men inte lika mycket som spotpriset. Genomsnittspriset på el i konsumentledet har inte sjunkit i motsvarande grad som spotpriset på elbörsen. Konsumentpriset på el bedöms sjunka ytterligare innan det börjar stiga långsamt. Elpriset beräknas dra ned KPI-inflationen och dra upp den . Stigande bostadsräntor höjer KPI Den ränteprognos som redovisas i avsnitt 2.2 innebär att räntekostnaderna för egnahem fort- sätter att dra upp KPI-inflationen under hela prognosperioden. KPI-inflationen blir därmed högre än den underliggande inflationen mätt med UND1X. väntas räntorna dra upp KPI-inflationen . därefter är effekten lägre men beräknas räntorna fortfarande bidra till KPI-inflationen . Skatte- och subventionsförändringar drar upp inflationen och drar ned inflationen 2008 genomfördes ett antal skatteförändringar som sammantaget bidrog till att dra upp KPI-inflationen. Bland annat höjdes skatterna på tobak och energi. Regeringen har aviserat ytterligare ett antal skatte- och subventionsförändringar , såsom införande av skatt på trafikförsäkringspremier, permanent införande av trängselskatt i och skattelättnader för hushållstjänster. har regeringen aviserat sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn samt ett nytt statligt tandvårdsstöd. Sammantaget bedöms nettot av ändrade skatter och subventioner bidra till att höja KPI-inflationen med och sänka den med . Inflationen över mål 20092010 Sammanfattningsvis bedöms den underliggande inflationen förbli låg . Till det bidrar bland annat en stärkt krona, låga elpriser och låga hyresökningar. Stigande resursutnyttjande på arbetsmarknaden väntas medföra att löneökningarna blir högre än och dämpas produktivitetstillväxten. Dessa faktorer slår dock igenom på inflationen med viss fördröjning. dämpas fortfarande inflationen i viss mån av de senaste årens låga löneökningar och höga produktivitetstillväxt. däremot stiger det underliggande inflationstrycket relativt snabbt. Inflationsuppgången 2008 dämpas något av de skatte- och subventionsförändringar som nämnts ovan. Den ränteprognos som redovisas i avsnitt 2.2 innebär att reporäntan fortsätter höjas successivt 20072008 och att penningpolitiken stramas åt. Som en följd därav dämpas efterfråge- och sysselsättningsutvecklingen i ekonomin, och resursutnyttjandet på arbetsmarknaden blir något 2006/07:100 BILAGA 1 mindre ansträngt 2009 än 2008. Sysselsättningsgapet är dock fortfarande positivt och löneökningstakten tilltar ytterligare något. Året därefter, 2010, sluts sysselsättningsgapet, men det goda arbetsmarknadsläget innebär att löneökningstakten endast dämpas marginellt. Löneökningarna hålls tillbaka av den utbudsstimulerande politiken. Det ansträngda resursutnyttjandet får till följd att inflationen fortsätter att stiga ytterligare något under loppet av året. Se tabell 4.5. Källor: och . Osäkerhet om energipriser och inhemskt inflationstryck Bedömningen av det inhemska inflationstrycket utgör en betydande källa till osäkerhet i prognosen, framför allt och framåt. Å ena sidan har det inhemska inflationstrycket ofta överskattats (se vidare avsnitt 6.1), och det är möjligt att en fortsatt god produktivitetsutveckling och ökande konkurrens medför att konsumentpriserna ökar mindre än vad som förutses i denna prognos. Å andra sidan kan priserna komma att stiga snabbare än väntat åren 20082010 om den starka inhemska efterfrågan leder till att företagen höjer sina marginaler mer än förutsett. Det är också möjligt att den höga efterfrågan på arbetskraft leder till högre löneökningar än vad som ligger i prognosen, generellt eller i enskilda branscher. Till detta kommer en osäkerhet kring de utbudsstimulerande effekterna av regeringens politik. Blir effekterna större än väntat bidrar det till att dämpa inflationen och vice versa. Olje- och elprisprognoserna är förenade med stor osäkerhet och påverkar inflationen i hög utsträckning. Det innebär att de under hela prognosperioden medför en risk för att inflationen blir högre eller lägre än väntat. 2006/07:100 BILAGA 1 5 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finanser är starka Den offentliga sektorns finanser beräknas nu vara starkare än vad som beräknades i budgetpropositionen . Justerat för ändrad redovisning av premiepensionssystemet uppgick det finansiella sparandet till av BNP 2006 och väntas öka (se tabell 5.1). För en genomgång av effekterna av ändrad redovisning av premiepensionssystemet se avsnitt 5.5. Tabell 5.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande VÅP 07 inkl. PPS Anm. VÅP 07 avser den aktuella prognosen. PPS står för premiepensionssystemet. BP07 avser prognosen i budgetpropositionen . Källor: och . 5.1Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finanser har stärkts och uppgick det finansiella sparande till eller av BNP. Det är en förstärkning jämfört med då överskottet uppgick till av BNP. Diagram 5.1 Finansiellt sparande, inkomster och utgifter Finansiellt sparande (vänster axel) Inkomster (höger axel) Utgifter (höger axel) Källor: och . Såväl inkomster som utgifter minskade uttryckt som andel av BNP. Samtliga delar av den offentliga sektorn visade överskott (se diagram 5.1). Vid utgången av 2006 översteg den offentliga sektorns finansiella tillgångar skulderna med eller av BNP. Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränteutgifterna. Den positiva finansiella ställningen kan ses mot bakgrund av att tillgångarna i pensionssystemets buffertfonder (AP-fonderna) uppgick till . Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom EU på av BNP. Tabell 5.2 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges -15,6 -16,9 -18,4 -20,0 -22,3 Anm.: Konsoliderad bruttoskuld definieras av EU-regler (Maastrichtvillkoren). Källor: och . Den goda ekonomiska utvecklingen ger ett finansiellt utrymme att genomföra skattesänkningar och andra reformer. beslutade och föreslagna skattesänkningar bidrar till en kraftig sänkning av inkomsterna uttryckt som andel av BNP. minskar utgifterna i samma omfattning som inkomsterna och det finansiella sparandet är i det närmaste oförändrat, jämfört med , på av BNP 2007 och 2008 (se tabell 5.2). stärks sparandet successivt. Överskotten medför en fortsatt förstärkning av den offentliga sektorns finansiella ställ- Därtill reduceras bruttoskulden till följd av de planerade försäljningarna av statens aktieinnehav. beräknas den konsoliderade bruttoskulden motsvara av BNP (se diagram 5.2). Diagram 5.2 Konsoliderad bruttoskuld Källor: och . De skatter som nationalräkenskaperna (NR) redovisar för den offentliga sektorn är något lägre än de totala skatterna. Den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU redovisas nämligen inte som skatt i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. uppgick skattekvoten till , varav eller bestod av skatt och avgifter på löneinkomster och transfereringar. Skatten på transfereringarna uppgår till av BNP. Att transfereringarna beskattas i försvårar jämförelsen av skattekvoten med länder där pensioner, sjukpenning m.m. inte är beskattade. Skatt på kapital motsvarade av BNP, vilket är den högsta andelen då kapitalskatterna uppgick till av BNP. svarade skatt på bolagsvinster för över hälften av kapitalskatterna. Skatt på kapital från hushåll har ökat till följd av ökade kapitalvinster och aktieutdelningar. Hushållens kapitalskatter uppgick till av BNP 2006, vilket kan jämföras av BNP 2000. 2006/07:100 BILAGA 1 Tabell 5.3 Skatter och avgifter Skatt på arbete och Skatt på kapital, Övrig skatt på kapital Anm.: De totala skatteinkomsterna är enligt nationalräkenskaperna fördelade på olika kategorier enligt . är nationalräkenskapernas preliminära utfall lägre än Finansdepartements bedömning. Skillnaden som motsvarar av BNP har lagts på övriga skatter i tabellen. Källor: och . Mervärdesskatten uppgick till motsvarande och övriga skatter av BNP (se tabell 5.3). har hushållens inkomstskatt sänkts genom en skattereduktion på arbetsinkomster (jobbskatteavdraget), som medför ett skattebortfall på . Skattesänkningen finansieras till en del genom reducerade avdrag (se tabell 5.4). För att öka sysselsättningen sänks arbetsgivaravgifterna för ungdomar och äldre samt inom vissa tjänstenäringar. Därtill införs en skattereduktion för hushållsnära tjänster . Den nuvarande generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter halveras. Sammantaget medför regeländringarna att uttaget av arbetsgivaravgifter minskar. Kapitalvinsterna förutses gå ned mot en historiskt sett mer normal nivå och därmed minskar hushållens kapitalskatt. Bolagskatterna väntas minska något uttryckt som andel av BNP, trots en fortsatt stark vinstutveckling. fryses taxeringsvärdena nivå. I denna proposition aviserar regeringen att förmögenhetsskatten avskaffas helt , vilket minskar inkomsterna med ca . Det aviserade förslaget om avskaffandet av den statliga fastighetsskatten är inte beaktat i beräkningarna. 2006/07:100 BILAGA 1 Mervärdesskatten som andel av BNP beräknas ligga kvar nivå, dvs. på av BNP. På punktskatteområdet har tobaksskatten höjts. För att överföra kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättningen till trafikskadeförsäkringen införs en skatt på trafikförsäkringspremier. Sammantaget minskar skattekvoten kraftigt till av BNP. Det är den lägsta nivån . Minskningen på motsvarar . Därav beräknas vara en följd av regeländringar som träder i kraft . Skattekvoten minskar något även när regeländringar träder i kraft eller får fullt genomslag. Tabell 5.4 Regeländringar i skattesystemet, bruttoeffekter jämfört med föregående år Skatt på konsumtion och Vid sidan av skatter har den offentliga sektorn andra inkomster, vilka uppgick till , motsvarande av BNP. av dessa inkomster består av kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, varav ca 1/3 är direktavkastning på pensionsfonderna. Kapitalinkomsterna ökar relativt kraftigt till följd av höjda aktieutdelningar. Övriga inkomster ökar med 2007. Därav beror på höjningen av egenavgifterna till arbetslöshetskassorna. Därutöver består övriga inkomster huvudsakligen av tillräknade pensionsavgifter och kapitalförslitning. Dessa inkomster är kalkylmässiga och som motsvaras på utgiftssidan av lika stora kostnader, som inräknas i den offentliga konsumtionen. Den offentliga sektorns utgifter uttryckt som andel av BNP (utgiftskvoten) har minskat under och uppgick till . Utgiftskvoten fortsätter att minska successivt (se tabell 5.5). Transfereringarna till hushållen, som svarade för en tredjedel av utgifterna minskar i relation till BNP . Pensionsutbetalningarna svarar för nära hälften av transfereringarna till hushållen och av de offentliga utgifterna. Antalet ålderspensionärer har varit relativt oförändrat men har börjat öka . Det ökande antalet ålderspensionärer och att nytillkommande pensionärer har högre pension medför att pensionsutbetalningarna ökar relativt kraftigt . Antalet sjukpenningdagar minskar och minskningen väntas fortsätta . därefter görs endast en beräkningsteknisk framskrivning, vilken innebär att antalet sjukpenningdagar 20082010 sätts till samma nivå som 2007. De minskade antalet sjukpenningdagar har dock inte inneburit att ohälsan totalt sett minskat i samma utsträckning . har nämligen antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension) ökat kraftigt. Denna ökning bedöms nu brytas och för perioden 20072009 beräknas att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning minskar. Utgifterna för assistansersättningen, som ökat från 2000 till 2006, förutses öka i något lägre takt . Antalet arbetslösa inklusive personer i arbetsmarknadspolitiska program minskade sammantaget något . Flera förändringar i arbetslöshetsförsäkringen gemomförs och antalet deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen reduceras. Sammantaget minskar antalet öppet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program kraftigt och ytterliggare något . Denna volymutveckling och dessutom sänkt ersättningsnivå leder till att utgifterna för arbetsmarknadsrelaterade transfereringar minskar. Transfereringar relaterade till familjer och barn ökade kraftigt till följd av att högsta ersättningsnivån i föräldraförsäkringen höjdes till 10 basbelopp . Un- der prognosperioden väntas en relativt måttlig utveckling av familjerelaterade transfereringar. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden bidrar till att övriga transfereringar till hushållen, t.ex. studiestöd och ekonomiskt bistånd (f.d. social- bidrag), minskar i relation till BNP . Övriga transfereringar och subventioner motsvarade av BNP 2006. Det internationella biståndet har ökat kraftigt och uppgick till av BNP. Avgiften till EU uppgick också till av BNP. reduceras EU- avgiften då ett beslut om nedsättning av avgiften väntas träda i kraft. Den offentliga konsumtionen som andel av BNP uppgick till och svarade för hälften av de offentliga utgifterna (utvecklingen av den offentliga konsumtionen beskrivs i avsnitt 3). ökar den offentliga konsumtionen i löpande priser långsammare än BNP, men ökar som andel av utgifterna. De offentliga investeringarna ökade kraftigt och uppgick till av BNP. En lägre men fortsatt stark ökning väntas . Tabell 5.5 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Ränteutgifterna motsvarade av BNP 2006, vilket kan jämföras av BNP 2000. Minskningen av statsskulden medför att ränteutgifterna fortsätter att minska trots att räntenivån förutses stiga. 2006/07:100 BILAGA 1 Finanspolitiken styrs av två medelfristiga mål. För det första ska den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel, överskottsmålet.