prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — En ansökan om tillstånd att anordna kampsportsmatch prövas av i län, som också utövar tillsyn. beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Den nya lagen trädde i kraft . Lagen skall dock inte tillämpas på professionell boxning förrän , då lagen om förbud mot professionell boxning upphör att gälla. Annan kampsportsmatch än i professionell boxning får anordnas utan tillstånd enligt lagen till och med . studie Unga och föreningsidrotten har analyserat folkhälso- och folkrörelseperspektivet i idrottspolitiken utifrån ungdomars egna upplevelser. Studien och föreningsidrotten (2005:9) visar att idrotten har stor betydelse i många flickors och pojkars liv. vid arbetar för att genomföra friluftspolitiken. Rådet har fortsatt sitt arbete, bl.a. genom att fördela till olika friluftsorganisationer. har fördelats som organisationsbidrag medan har gått till särskilda projekt. Rådet har valt att även 2005 ha barn, ungdomar och invandrare som prioriterade målgrupper. arrangerade rådet en tankesmedja i tillsammans med representanter från främst de ideella friluftsorganisationerna. Vid tankesmedjan följdes upp vad som hänt beträffande de fyra projektområden som lades fast vid tidigare tankesmedja: en gemensam naturportal, precisering av begreppet friluftsliv i skolans läroplan, möten med invandrarorganisationer samt ökad forskning om och kring friluftsliv. Ett stort s.k. Open Space-möte genomfördes också där många idéer kom fram om hur friluftslivet kan utvecklas. driver nu dessa frågor vidare, tillsammans med andra aktörer. I den särskilda treåriga satsningen på lokala och kommunala naturvårdsprojekt som startade ingår möjligheten till statsbidrag för projekt som bidrar till att såväl skydda mark och vatten för friluftsliv som att öka tillgänglighet, utveckla och förbättra förutsättningar för friluftsliv i olika områden. har sammantaget statsbidrag lämnats till 971 projekt i 261 kommuner, omfattandes totalt ca . Den kommunala monetära medfinansieringen av dessa projekt omfattar . Därutöver sker medfinansiering i form av arbetsinsatser etc. Totalt omfattar projekten ca vilket medför att medfinansieringen från andra källor är . En stor andel av projekten har huvudinriktning på friluftsliv. Den tidigare regeringen har fått lägesrapporter från länsstyrelserna i , och län om genomförandet av de särskilda program för hur de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård i Stockholms-, respektive kan ges ett varaktigt skydd och förvaltning. Dessa program har betydelse för tillgången på tätortsnära natur i dessa tre storstadsregioner, där en stor andel av hela vår befolkning bor. Även i övrigt har insatser gjorts beträffande områdesskydd, både att bilda nya skyddade områden och att förvalta de befintliga. Dessa insatser har även betydelse för möjligheten till friluftsliv (se vidare under utgiftsområde 20). Som en konsekvens av omställningen av försvaret finns det många fastigheter som inte längre behövs för försvarsändamål. Många av dessa ligger längs våra kuster och i våra skärgårdar. Detta ger samhället ett unikt tillfälle att genom fortsatt statligt ägande trygga en rad attraktiva områden för människors friluftsliv, men även för ändamål som naturvård och kulturminnesvård. Insatserna och politiken inom detta område redovisas under utgiftsområde 20. har på den tidigare regeringens uppdrag redovisat en forskningsstrategi för friluftsliv. Strategin innehåller förslag på en förstärkt kunskapsbas genom behovsmotiverad och grundläggande forskning inom ett antal breda områden inom friluftsforskningen. har aviserat att myndigheten kommer att avsätta under , som ett första steg i genomförandet. I strategin föreslås få ett mandat att vara samlande och pådrivande för att i samverkan med andra berörda forskningsfinansiärer, myndigheter och organisationer vidareutveckla och genomföra strategin. Den tidigare regeringen anser att strategin utgör en bra grund för fortsatt forskning kring friluftsliv och bedömer att är lämpat att ta en samlande roll. Den tidigare regeringen delar vidare bedömningen att satsningen behöver breddas och fördjupas genom att även andra forskningsfinansiärer, inom ramen för tillgängliga resurser, tar ett ansvar för forskning kring friluftsliv. FRISAM, friluftsorganisationernas samarbetsorganisation, har också arbetat vidare med frågor som rör forskning och högre utbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Insatser som relaterar till folkrörelsepolitiken genomförs inom ett stort antal andra politikområden. Nedan redogörs för insatser inom några av dessa. Inom ramen för demokratipolitiken, särskilt inom 2006 års demokratisatsning, har föreningslivet haft en framträdande roll. Det gäller t.ex. i genomförandet av insatser inför de allmänna valen 2006. Lokala kooperativa centrum, som bl.a. ansvarar för rådgivning till dem som avser att etablera kooperativ verksamhet finns i landets samtliga län. Inom ramen för näringspolitiska insatser erhåller de 25 kooperativa utvecklingscentrumen (LKU) bidrag för rådgivningsverksamheten. Stödet från utgiftsområde 24 Näringspolitik uppgick till . Bidrag till Hela ska leva! Hela ska leva! har beviljats bidrag om från utgiftsområde 19 Regional utveckling för att stimulera och stödja lokal utveckling. Bidraget har i huvudsak använts till att finansiera länsbygderådens verksamheter lokalt och regionalt, drift och fortsatt utveckling av informationssystem samt till att upprätthålla ett centralt kansli för stöd och samordningsinsatser riktade till lokala utvecklingsgrupper och bygderåd. Bidrag till idrotten från AB Vid Svenska beslutade stämman om ett bidrag till idrotten på , varav den tidigare regeringen har beslutat om närmare anvisningar för . Vid samma tillfälle fattades beslut om att av överskottet från AB skall betalas ut till idrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet via . får fritt disponera av de medel som AB Svenska 2006 beslutat bidra med. Sammanlagt tillförs idrotten 1 från AB . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Gemensam marknadsföring av som resmål Den tidigare regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Utredningen om alternativa modeller för ytterligare gemensam marknadsföring av som resmål (dir. 2006:99). Den särskilde utredaren skall även utreda förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Målet är beslutat av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Folkrörelsepolitiken är uppdelad i en sektorsorienterad och en sektorsövergripande del. Det är viktigt att det inom politikområdet Folkrörelsepolitik, som rör den sektorsövergripande delen, finns sådan kunskap som kan ge en samlad bild av bl.a. föreningslivets villkor, förutsättningar och behov. En ny rapport om människors engagemang har bidragit till att öka kunskapen om föreningslivets villkor och behov (se avsnitt 7.5.1). Genom Folkrörelseforum samlas regelbundet representanter för föreningslivet för att föra en dialog med regeringen. nådde Folkrörelseforum ut till ett 80-tal föreningar. Staten och kommunerna ger ekonomiskt stöd till föreningslivet bl.a. i form av olika typer av bidrag. De statliga bidragen fördelas i huvudsak inom respektive sektor. Inom politikområdet Folkrörelsepolitik finns bidrag till kvinnoorganisationer, bidrag till allmänna samlingslokaler, stöd till idrotten och stöd till friluftsorganisationer. Bidraget för kvinnors organisering avsåg stöd till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet och uppgick till sammanlagt . Bidraget bestod av ett grundbidrag och ett rörligt bidrag. Arton kvinnoorganisationer beviljades grundbidrag och fjorton av dessa beviljades även rörligt bidrag. inneburit att fler kvinnoorganisationer kunnat utveckla kommunikationen med medlemmarna bl.a. via IT. fördelas statsbidrag till kvinnoorganisationerna av Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (dir. 2005:137). har delegationen fattat 85 beslut om bifall till ansökan om organisation-, etablerings- eller verksamhetsbidrag. Sammanlagt har betalats ut. Därutöver har regeringen fördelat sammanlagt till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. har behandlat 251 ansökningar om bidrag ur anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler och beviljat stöd för 93 projekt. Av dessa avser 35 projekt åtgärder för handikappanpassning med ett beviljat bidragsbelopp om totalt . Resterande projekt avser ny- och ombyggnad samt standardhöjande reparationer och det sammantagna bidragsbeloppet i den delen uppgår till totalt . har fördelat bidrag till de samlingslokalägande riksorganisationerna och deras samarbetskommitté (SamSam). Av samlingslokalorganisationernas redogörelse framgår att de olika organisationerna gjort ett flertal insatser med unga som målgrupp. När det gäller SamSam:s projekt om lokal samverkan kring allmänna samlingslokaler (se även avsnitt 7.5.1) har projektet bl.a. bidragit till att ett lokalt arbete med inventeringar av tillgängliga samlingslokaler m.m. kommit igång i ett antal kommuner. Projektet har även bidragit till en fördjupad dialog mellan kommuner och samlingslokalsorganisationer om på vilket sätt samlingslokalerna bättre kan utnyttjas. Arbetet har nått ut till en bred målgrupp genom bl.a. skriften Var dags rum som innehåller goda exempel på samverkansformer och en redogörelse för behov av och vinster med samverkan. Inom ramen för anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler har därutöver använts för framtagandet av , som är en redovisning av den tidigare regeringens uppdrag till om hur föreningslivet bättre kan integrera människor med svensk och utländsk bakgrund. Skriften har spridits till föreningsliv och kommuner i syfte att inspirera till hur föreningslivet kan bidra till ökad mångfald. har använts för ett uppdrag till för att i samråd med genomföra en förstudie och förbereda inrättandet av ett verksamhetsutvecklingsbidrag inom ramen för bidragssystemet till allmänna samlingslokaler. Uppdraget skall redovisas . Vidare har givits i bidrag till och Parker för att utveckla nya former av folkbildnings- och folkrörelsebaserad verksamhet för ungdomar i allmänna samlingslokaler. Projektet skall slutredovisas senast (se även avsnitt 7.5.1). Målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang samt att ge kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. De övergripande syftena med statsbidraget är att stödja verksamhet som -bidrar till att utveckla flickors och pojkars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande, -gör det möjligt för alla flickor och pojkar, kvinnor och män att utöva idrott och motion, -syftar till att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet, -främjar integration och god etik samt -bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är en viktig del av vårt samhälle. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen är ca 3,3 miljoner varav kvinnorna utgör och männen . 2,4 miljoner människor är aktiva medlemmar. Antalet elitidrottare uppskattas till ca 7 000 personer. Flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män skall ha goda möjligheter att utöva gemensam 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Statens stöd till lokal barn- och ungdomsverksamhet inom idrotten betalas ut och fördelas av och uppgick till . Stödet skapade förutsättningar för ca 1 miljon flickor och pojkar att delta i ca 6,5 miljoner sammankomster, vilket är lika många sammankomster som 2004 och en ökning med . Antalet deltagartillfällen uppgick till ca 59 miljoner fördelade på flickor och pojkar. Under Handslagets andra år beviljades 4 928 idrottsföreningar stöd till 8 769 olika projekt. Idrottsverksamhet i hela landet skall främjas. Stödet till idrottens gemensamma administration uppgick till . Det är en ökning med jämfört med och jämfört med . () medverkar på olika sätt till utveckling av svensk idrott. Distriktsförbunden (DF) företräder på regional nivå den samlade idrotten gentemot landsting, kommuner, myndigheter och andra organisationer. Samverkan mellan RF och DF sker kring gemensamma övergripande frågor som det idrottspolitiska agerandet, samt aktuella sakfrågor och utvecklingsområden. Stödet till svensk elitidrott samordnas genom , ett samarbetsorgan mellan RF, SOK och . Idrottsverksamhet som främjar integration, jämställdhet, ökat deltagande av kvinnor och män i alla åldrar, god etik samt idrottsverksamhet som motverkar dopning, våld och diskriminering skall stödjas. har betalats ut från statsbudgeten som bidrag till varav till (). Det är en ökning med och med . Inom specialidrottsförbunden är av de aktiva medlemmarna kvinnor och män. Motsvarande siffror för styrelserepresentationen är kvinnor och män samt för styrelseordföranden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Dopning inom idrotten skall aktivt motverkas. Statsbidraget uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med och jämfört med . Antalet provtagningar uppgick till drygt 4 000 tester inklusive blodprov och epo-analyser. efterlevnad av konvention mot dopning inom idrotten har genomgått en granskning av konventionens övervakningsgrupp och fått gruppens godkännande. Idrottens forskning och utveckling Statsbidraget 2005 som syftar till att stimulera forskning och utveckling inom idrottsområdet uppgick till , vilket är oförändrat belopp jämfört med och 2003. bedriver en egen forsknings- och utvecklingsverksamhet genom att lämna ut och finansiera forskningsuppdrag samt självt bedriva utvecklingsarbete och informationsspridning. har ett antal projekt utmynnat i färdiga rapporter. till huvuduppgift att initiera, stödja och informera om idrottsforskning. Centret finansierades 2005 med sammanlagt från statsbudgeten. Elitidrottande flickor och pojkar skall ges möjlighet att kombinera idrottslig utveckling med studier vid riksrekryterande idrottsgymnasier (). Syftet är vidare att erbjuda eleverna kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö samt att förbereda eleverna för en framtida elitkarriär. Det statliga stödet uppgick till vilket var en ökning med och med . Inom Handslaget driver idrottens egen utbildningsorganisation, , grundläggande barn- och ungdomsledarutbildningar över hela landet. och Idrottsutbildarna skall hjälpa specialidrottsförbunden att ta fram strategier för att rekrytera, utbilda och fortbilda ledare i idrottsföreningarna. har 153 föreningar fått sammanlagt i bidrag för investeringar i sina idrottsanläggningar. Det är en ökning med jämfört . Organisationsstödet till friluftsorganisationerna innebär att dessa ges grundförutsättningar för att driva friluftsverksamhet, genom att nödvändiga kanslifunktioner och liknande upprätthålls. Stöd ges också som verksamhetsbidrag. Detta ger oftast ett mer konkret resultat i form av projekt och liknande. Bland de områden och teman som flera organisationer har bedrivit eller bedriver projekt inom, bör framhållas information om allemansrätten, barn och ungdom, friluftsliv för människor med invandrarbakgrund samt naturguideprojekt. Fysisk aktivitet på recept, med koppling till folkhälsoarbetet, är ett annat område som förekommer i flera projekt. Till exempel driver projektet företag, bl.a. med syfte att förebygga ohälsa. Verksamhetsberättelser och redovisning visar att de allra flesta projekten visar god grad av måluppfyllelse. I några av projekten som handlar om integration, har det varit svårt att nå de uppsatta målen om deltagande. Främst har det varit svårt att nå vuxna invandrare. Organisationerna driver också på kontinuerlig basis verksamhet för medlemmar (FRISAM har totalt drygt 1,7 miljoner medlemskap). Mot bakgrund av att i princip all verksamhet är ideell är rekrytering av ledare, och utbildning och vård av befintliga ledare, ett mycket viktig element i organisationernas verksamhet. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. En stor del av insatserna inom detta område är därför inriktade på att inhämta kunskap om såväl den ideella sektorns förutsättningar, villkor och behov som om vad det är som främjar respektive hindrar människors organisering. Denna kunskap kan sedan komma att ligga till grund för olika typer av åtgärder med syfte att bidra till goda förutsättningar för föreningslivet samt att stimulera människors organisering. Regeringen bedömer att den samlade kunskapen om föreningslivet har ökat genom bl.a. de olika insatser som har genomförts inom politikområdet, till exempel genom det s.k. Folkrörelseforum. När det gäller de bidrag som finansieras genom anslag inom politikområdet Folkrörelsepolitik kan bl.a. konstateras att det ännu är för tidigt att uttala sig om samlade effekter av det nya bidragssystemet för kvinnors organisering eftersom bidragssystemet trätt i kraft. Bidraget till allmänna samlingslokaler är enligt regeringen viktigt för att kunna tillgodose föreningslivets behov av lokaler för sin verksamhet och för att förverkliga centrala demokratiska mål i samhället. I likhet med vad Utredningen om allmänna samlingslokaler föreslagit i betänkandet Allmänna samlingslokaler demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118) bedömer regeringen att stödet behöver vidgas till att även omfatta stöd för verksamhetsutvecklingsinsatser. Regeringen redovisar i avsnitt 7.10.2 förändringar av stödet till allmänna samlingslokaler. Vidare kommer regeringen fortsätta dialogen med för att stärka uppföljningen av effekterna av stödet till allmänna samlingslokaler. Det stöd som lämnats till SamSam har bidragit till att en värdefull diskussion kommit igång kring lokal samverkan mellan organisationer som tillhandahåller allmänna samlingslokaler och ett antal kommuner. Skriften Våga öppna! har bidragit till en diskussion om hur föreningslivet kan bidra till ökad mångfald. Regeringen anser att genom de av fastställda principerna för idrottens andel av överskottet från AB samt den förra mandatperiodens särskilda satsning på idrottens barn- och ungdomsverksamhet, Handslaget, har idrottsrörelsen fått bra möjligheter att utvecklas och även nå nya grupper av flickor och pojkar. Stödet till friluftsorganisationerna från samhället är viktigt för att dessa organisationer skall kunna fortsätta att driva sin verksamhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 en av de vanligaste formerna för fysisk aktivitet och ett bra sätt att hålla åtminstone delar av befolkningen fysiskt aktiv. Organisationerna har en viktig roll, både som arrangör av konkret verksamhet och som förmedlare av kunskap och färdigheter. Även om många människor ägnar sig åt friluftsliv på egen hand så kan det finnas ett mervärde i den sociala sidan, dvs. att föreningar erbjuder en gemenskap. redovisning, som bygger på redovisningar från respektive friluftsorganisation, visar att vissa organisationer tenderar att ha en något negativ medlemsutveckling. Andra organisationer, framför allt sådana som vänder sig tämligen tydligt till avgränsade intressegrupper t.ex. båtfolk, botaniker, ornitologer, klättrare och miljö- och naturintresserade, visar tendens till ökat antal medlemmar. Noterbart är att , vars uppåtgående medlemstrend bröts , haft fler kvinnliga än manliga medlemmar. Även om det finns ett visst underlag genom olika undersökningar om fritidsvanor så saknas det tillförlitliga undersökningar om friluftslivet ökar eller minskar generellt hos befolkningen. Hur mycket tid som faktiskt läggs på friluftsliv, och vilka hinder som människor upplever för att idka friluftsliv, är dock frågor som behöver studeras närmare. Den tidigare regeringen har bl.a. mot denna bakgrund gett i uppdrag att utarbeta ett förslag till program för statistik om friluftsliv. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende de verksamheter som finns inom politikområdet Folkrörelsepolitik. En övergripande ambition för regeringen är att öka alla människors egen makt att påverka såväl sin vardag som samhället i stort. Föreningslivet har här en viktig roll att spela. Goda förutsättningar måste ges föreningslivet för att skapa bl.a. den tillit och trygghet som ger 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 människor möjligheter att växa. Detta sker bl.a. genom att det finns gott om mötesplatser där människor kan samlas och föra samtal, utöva sin tro, förkovra sig tillsammans med andra eller utöva sina fritidsintressen. Det är också i det demokratiska öppna samtalet som avvägningar mellan olika rättigheter bäst kan göras. Här spelar föreningslivet en viktig roll som mötesplats och arena för sådana och andra samtal och möten mellan människor. Enligt SCB:s rapport i (2003) är så många som av befolkning med i någon förening. Nästan varannan vuxen () av den svenska befolkningen uppger att de har försökt att åstadkomma en förbättring genom att stödja ideell verksamhet ekonomiskt. Var sjunde medborgare har arbetat i en organisation, rörelse eller ett nätverk för att påverka i någon eller några samhällsfrågor (, 2006). Enligt (2005) är också andelen som utför frivilligt arbete i eller utanför en förening fortsatt hög. av befolkningen i åldern 1685 utför någon form av ideellt arbete under minst . Det ojämlika deltagandet består dock i huvudsak. Det är framför allt de som redan har tillgång till sociala arenor som oftare blir aktiva. När det gäller insatser inom föreningslivet har inkomst och utbildning en ökande betydelse. I rapporten och hälsa (, 2005) undersöks sambanden mellan olika aspekter av fysisk och psykisk hälsa och olika typer av frivilliga insatser i samhället. Undersökningen visar att det finns ett samband mellan hälsa och frivilligt arbete. De som arbetar frivilligt eller har tillgång till andra typer av informellt ideellt baserade nätverk har ett större socialt kapital vilket i sin tur påverkar hälsan positivt. De som är aktiva har i genomsnitt bättre hälsa än de som inte är aktiva. Det finns större hälsoskillnader mellan frivilligt arbetande och icke frivilligt arbetande kvinnor än mellan frivilligt arbetande och icke frivilligt arbetande män. Ett mångfacetterat föreningsliv som ger medborgarna möjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet kan således ha betydelse när det gäller ohälsan samt utgör en bas för demokratins funktionssätt. Den statliga folkrörelsepolitiken är uppdelad i två delar, en s.k. sektorsorienterad del och en mer generell och sektorsövergripande del. Den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken, hädanefter enbart omnämnd som folkrörelsepolitiken, behandlas inom detta politikområde och är inriktad på att generellt stimulera och stödja människors organisering i föreningar och liknande sammanslutningar respektive bidra till goda förutsättningar för dessa föreningar att verka och bedriva verksamhet. Här hanteras således generella frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar, bl.a. den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken har betydelse också för hur förutsättningarna för aktörerna inom den sociala ekonomin formas. Med social ekonomi avses organiserad verksamhet som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Så- dan verksamhet bedrivs i första hand i föreningar, stiftelser och kooperativ. Verksamheterna har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft.