prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — Svenska obligationsräntor väntas stiga något mer än de tyska när styrränteskillnaden gentemot euroområdet successivt minskar. Obligationsräntedifferensen mot väntas bli positiv . Prognosen för den tioåriga svenska obligationsräntan är och . Vid slutet av väntas räntan uppgå till . har inlett en åtstramning av penningpolitiken. Styrräntan har höjts från till och ytterligare åtstramningar väntas framöver. Svensk ekonomi visar på en tydlig styrka och tillväxten har varit klart högre än den potentiella. har den reala styrräntan sjunkit något sedan inledningen av 2006, trots räntehöjningar, till följd av att inflationen har stigit mer än den korta räntan. Inflationen ligger dock alltjämt under mål. Det underliggande inflationstrycket väntas också vara fortsatt lågt framöver (se avsnitt 4.3 om inflationen). har dock ledamöter i direktion uttryckt en oro för att prognosmodeller för inflationen inte fångar upp konsekvenserna av den starka realekonomiska utvecklingen. De har även breddat sin analysram. Prognoshorisonten för inflationen kan under vissa omständigheter förlängas utöver den normala tidshorisonten . Dessutom är den allmänna tolkningen av kommunikation att direktionen numera fäster större vikt än tidigare vid tillgångspriser och hushållens skuldsättning. har uttryckt en ökad oro för den starka kredittillväxten och de stigande huspriserna. En utveckling som, enligt 2006/07:1 BILAGA 2 en del direktionsledamöter, riskerar att skapa instabilitet och påverka realekonomi och inflation. signalerar också att styrräntan bör höjas mot en mer neutral nivå, vilken, enligt den, bedöms ligga mellan 3,5 och . I denna prognos bedöms reporäntan successivt höjas under fortsättningen av 2006 och 2007. En fortsatt sysselsättningsökning väntas bidra till högre löneökningstakt och ett ökat resursutnyttjande. Dessutom bidrar tilltagande hyresökningar till stigande inflation. Prognosen för reporäntan är och . Vid slutet av 2008 bedöms styrräntan uppgå till och vid utgången av 2009 väntas styrräntan vara Kronan fortsätter att stärkas Kronan har stärkts mot både dollarn och euron . Den främsta anledningen till den starka utvecklingen är förväntningar om en stramare penningpolitik i . Den förväntade ränteskillnaden mot omvärlden har minskat, vilket bidragit till att kronan har stärkts. bedöms vara en av de centralbanker som höjer styrräntan mest fram t.o.m. . Den svenska reporäntan kommer under loppet av att bli högre än ECB: s styrränta, vilket bidrar till att underliggande faktorer väntas komma i fokus. Det svenska bytesbalansöverskottet är betydande, statsfinanserna stabila och den ekonomiska tillväxten är god. Prognosen för den handelsviktade växelkursen, TCW-index, är 126 och 123 . Vid slutet av medelfriståren 2008 och 2009 förväntas TCW- index uppgå till 122. Källa: Reuters. 2006/07:1 BILAGA 2 Fortsatt uppgång på Stockholmsbörsen Stockholmsbörsen har fortsatt att stiga efter en tillfällig tillbakagång (se avsnitt 2.1 stark utveckling på börserna). Den främsta anledningen till den goda börsutvecklingen är kraftigt stigande bolagsvinster. Bolagsrapporterna var något starkare än väntat och vinsterna steg med . Basindustrin, dvs. skog, stål och mineraler, hade den starkaste vinstutvecklingen följt av verkstadsbolagen. Den enda sektor som noterade försämrade vinster var IT- sektorn, där bl.a. ingår. Den allmänna bedömningen bland analytiker är att vinsterna kommer att fortsätta växa men i en avtagande takt. Vinsttillväxten för bolagen på Stockholmsbörsen väntas, enligt analytikernas genomsnittsprognos, bli , och 2008TF5FT. Generellt kan sägas att en avmattning i vinsttillväxten indikerar att en period med svagare investeringstillväxt är att vänta (se avsnitt 3.2 om investeringarna). Förutsättningar för svensk ekonomi Utvecklingen på de finansiella marknaderna får effekt på svensk ekonomi genom att hushållens och företagens agerande påverkas av bl.a. räntenivån och växelkursen. Stigande tillgångspriser, t.ex. på aktier och bostäder, påverkar också hushållens konsumtion. Ett positivt börsklimat inverkar även positivt på bolagens kapitalförsörjning, vilket kan bidra till ökade investeringar. Bedömningen är att de finansiella förhållandena stramas åt, men att de ändå kommer att vara relativt expansiva under återstoden av 2006 och 2007. Realräntorna är låga och växelkursen bedöms fortfarande vara relativt svag. Historiskt sett är ökningen i hushållens upplåning hög och penningmängden växer snabbt. Detta är delvis ett resultat av den alltjämt expansiva penningpolitiken och bidrar till en stark efterfrågeutveckling i svensk ekonomi. 5T T Källa: JCF. Tabell 2.1 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut -0,05 Källor: och Reuters. 2006/07:1 BILAGA 2 3Svensk efterfrågan och produktion området. Detta bidrar till att varuexporten växer igod takt 2006. Den höga efterfrågan på svenska Under inledningen av 2006 har den svenska BNP-tillväxten varit mycket stark (se diagram 3.1). Enligt statistik från ökade BNP med jämfört med . Bakgrunden till utvecklingen är att efterfrågan i svensk ekonomi har växt på bred front. Exporten har efter en förhållandevis svag tillväxt återhämtat sig avsevärt, den starka investeringskonjunkturen har fortsatt att hålla i sig, och hushållens konsumtion har växt i god takt. Procentuell volymförändring jämfört med motsvarande halvår varor i utlandet utgör en primär drivkraft för den inhemska industriproduktionen och även för de industrinära företagstjänsterna som därmed väntas växa snabbt . Den för del alltmer viktiga och snabbt växande tjänsteexporten bidrar också till att produktionen av företagstjänster ökar starkt 2006. mattas den globala konjunkturen, vilket gör att både varu- och tjänsteexporten växer långsammare. -1,5 -0,2 -0,2 BNP-tillväxten dämpas framöver men blir ändå hög sett ur ett historiskt perspektiv. Bakom dämpningen, som får tydligast genomslag först , ligger bl.a. en inbromsning i investeringarna. De totala investeringarna har ökat , och inom tungt vägande branscher, såsom exempelvis industrin, företagstjänster och bostäder, har tillväxttakten varit mycket stark. Drivkrafterna bakom uppgången har bl.a. varit ett högt kapacitetsutnyttjande och gynnsamma finansiella förutsättningar i företagen. Dessa drivkrafter kvarstår, vilket talar för att nivån på investeringarna fortsätter att vara hög. Men i takt med att den nya produktionskapaciteten tas i bruk väntas investeringstillväxten i bl.a. industrimaskiner avta. Dämpningen i BNP-tillväxten 2007 beror också på att exporttillväxten mattas. stärks emellertid efterfrågan på svenska produkter i utlandet, bl.a. till följd av återhämtningen inom det för svensk exportindustri mycket viktiga euro- 1P P Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. Källor: och . Den avtagande tillväxttakten i investeringarna och exporten motverkas i viss utsträckning av en allt starkare konsumtionstillväxt i de svenska hushållen. Finanspolitiken bedöms bli svagt expansiv 2006 och neutral , och trots en allt mindre expansiv penningpolitik framöver förväntas ränteläget bli fortsatt lågt. Sysselsättningen väntas öka snabbt, vilket bidrar till en hög tillväxttakt i hushållens disponibla inkomster. Hushållen har dessutom en god förmögenhetsställning i utgångsläget. Sammantaget talar detta för att tillväxttakten i hushållens konsumtion tilltar ytterligare . Speciellt väntas hushållskonsumtionen växa kraftigt, bl.a. till följd av i denna proposition föreslagna inkomstskattesänkningar. Den offentliga konsumtionen stiger främst inom kommunsektorn och gynnas i huvudsak av starka kommunfinanser. 2006/07:1 BILAGA 2 BNP fortsätter att stiga i god takt även efter 2007 då ekonomin går mot fullt resursutnyttjande efter 2007 görs ingen bedömning av konjunkturen utan beräkningarna för BNP-till- växten bygger på bedömningar av hur stort det potentiella utbudet är, mätt som potentiell BNP. Potentiell BNP beräknas utifrån potentiell produktivitet och arbetskraftspotentialen. BNP bedöms stiga snabbt 2006 och 2007. Trots det väntas det finnas lediga resurser i ekonomin 2007. Det kan också uttryckas som att det s.k. BNP-gapet är negativt. Att BNP-gapet fortfarande bedöms vara negativt 2007 innebär att faktisk BNP kan öka snabbare än den potentiella även efter 2007. BNP beräknas sammantaget stiga mer än den potentiella tillväxten 2008 och 2009. Den potentiella tillväxttakten bedöms öka till följd av den ekonomiska politik som regeringen presenterar i denna proposition. Exporttillväxten fortsätter att dämpas 2008 och 2009 till följd av en successivt lägre världsmarknadstillväxt samt en förstärkning av kronan 20062009. En lägre exporttillväxt leder till att även importtillväxten dämpas successivt. Den inhemska efterfrågan fortsätter att stiga i god takt. Både hushållens konsumtion och investeringarna ökar något snabbare 2008 och 2009 än 2007. Den offentliga konsumtionen utvecklas dock svagt. Globala risker såsom ett oljepris som återigen stiger och förblir mycket högt , fortsatt stora sparandeobalanser samt en oväntat tvär inbromsning i den amerikanska ekonomin kan var för sig komma att dämpa den internationella konjunkturen och därmed också utvecklingen i den svenska ekonomin. Den svenska investeringsutvecklingen är svårbedömd. Det finns en risk att inbromsningen i bostadsinvesteringarna och maskininvesteringarna i industrin blir kraftigare än förväntat, bl.a. mot bakgrund av en alltmer kännbar brist på arbetskraft inom byggindustrin och att den totala nivån på maskininvesteringar inom industrin nu är mycket hög. Hög efterfrågan på bostäder, ett mycket högt kapacitetsutnyttjande och fortsatt förhållandevis lågt ränteläge talar emellertid mot att denna risk realiseras. jandet i industrin överraska och förbli fortsatt mycket högt finns även en möjlighet att maskininvesteringarna utvecklas starkare än prognostiserat. Det finns också risker kopplade till utvecklingen av konsumtionen i hushållen. Skulle de förväntade räntehöjningarna få ett oväntat stort genomslag på priserna på fastighetsmarknaden riskerar detta att hålla tillbaka tillväxttakten i hushållens konsumtion . Det finns också en möjlighet att hushållens konsumtion blir högre än väntat, framför allt på , om hushållen väljer att spara en mindre del av den disponibla inkomsten. Be- dömningen bygger på att hushållen i likhet med fortsätter att spara en förhållandevis stor andel av den disponibla inkomsten. Det finns också vissa risker som främst är förknippade med utvecklingen på lite . Det är komplicerat att bedöma hur snabbt och i vilken omfattning de åtgärder som vidtas får genomslag på den potentiella produktionsförmågan. Effekterna på arbetskraftsutbudet, sysselsättningen och BNP kan bli större än vad som ligger i nuvarande bedömning. Det är också svårt att avgöra hur stort resursutnyttjandet är och hur mycket potentiell BNP kommer att öka framöver. För att belysa osäkerheten i bedömningarna redovisas i avsnitt 6 två alternativa scenarier där svensk ekonomi utvecklas annorlunda än i basscenariot. och inledningen av dämpades den internationella konjunkturen. tog den dock åter fart och därmed stärktes även efterfrågan på svensk export. ökade exporten starkast medan den dämpades något . Sammantaget har dock exporten utvecklats starkt . Även om exporten bedöms växa svagare framöver väntas en god global tillväxt leda till en relativt hög exporttillväxt. Inte minst tjänsteexporten väntas öka starkt . Den totala exporten bedöms 2007 växa respektive . Under kalkylåren 20082009, väntas exporten öka respektive (se tabell 3.2). Tabell 3.2 Export av varor och tjänster samt prisutveckling -1,3 -0,3 1P VarugrupperP enligt SNI. Källor: och . Förutsättningar för svensk export export av varor går framför allt till länder i EU. Viktigast är länderna i euroområdet som tar emot av exporten. Andra viktiga exportregioner är och . Exporttillväxten beror i hög grad på hur importefterfrågan utvecklas i de länder som exporten går till. En indikator för att uppskatta denna är världsmarknadsefterfrågan, VME (se även avsnitt 1.4). Exporten har historiskt följt VME väl (se diagram 3.2). förväntas en hög VME medan den bedöms vara något lägre 2007, vilket talar för att den starka ökningen av exporten dämpas. Diagram 3.2 Världsmarknadsefterfrågan (VME) och svensk Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Diagram 3.3 Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 Gemensam valuta, SEK Källor: , och . Industrins relativa enhetsarbetskostnad i nationell valutaTF6FT ökade kraftigt . har den relativa enhetsarbetskostnaden i nationell valuta dock successivt sjunkit. Detta beror främst på den höga produktivitetstillväxten i i förhållande till konkurrentländerna. Den relativa enhetsarbetskostnaden i gemensam valutaTF7FT har fallit ännu mer. Orsaken är kronans successiva försvagning . De fallande enhetsarbetskostnaderna har bidragit till att svenska företags konkurrenskraft har stärkts. Diagram 3.4 Konkurrenssituationen för svensk industri Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgett att konkurrenssituationen förbättrats respektive försämrats. En annan viktig förutsättning för att exportindustrin ska kunna öka sin försäljning är att konkurrenskraften är god. Ett mått på konkurrenskraften i industrin är den relativa enhetsarbetskostnaden (se diagram 3.3). 6T T Med relativ enhetsarbetskostnad i nationell valuta menas arbetskostnaden för att producera en enhet av en vara i i förhållande till konkurrentländerna, utan hänsyn tagen till växelkursförändringar. 7T T Med relativ enhetsarbetskostnad i gemensam valuta menas arbetskostnaden för att producera en enhet av en vara i i förhållande till konkurrentländerna, då hänsyn tagits till växelkursförändringar. 2006/07:1 BILAGA 2 En mer kortsiktig indikator på konkurrenskraften finns i KI:s konjunkturbarometer (se diagram 3.4). Enligt denna upplever företagen att konkurrenssituationen för den svenska tillverkningsindustrin varit övervägande positiv . Konkurrenssituationen ser starkast ut för den mycket viktiga EU-markna- den. av fallande varuexportpriser steg dessa relativt kraftigt . har petroleumpriserna och priserna på övriga råvaror fortsatt att öka kraftigt. Priserna på bearbetade varor har dock inte utvecklats lika starkt. KI:s konjunkturbarometer indikerar att andelen företag inom tillverkningsindustrin som upplever fallande exportpriser nu är större . KI:s barometer visar även att förväntningarna om framtida ökningar av exportpriserna minskat. Det höga priset på råolja har lett till att investeringarna inom branschen har ökat. bidrar det höga oljepriset och en väntat svagare internationell konjunktur till att efterfrågetillväxten minskar. Detta bedöms innebära att oljepriset och därmed även priset på petroleumprodukter sjunker framöver (se även avsnitt 1.5). De förhållandevis låga förväntningarna inom tillverkningsindustrin på utvecklingen av exportpriserna tillsammans med det sjunkande oljepriset och förstärkningen av kronan innebär att exportpriserna väntas utvecklas svagare . Den starka utvecklingen tidigare innebär att de totala varuexportpriserna, trots detta, beräknas öka med i genomsnitt . Detta innebär att ökningen av varuexportpriserna väntas vara den högsta . Den förväntade kronförstärkningen innebär att utrymmet för framtida prisökningar minskar. Tillsammans med bland annat fortsatt sjunkande petroleumpriser leder detta till att varuexportpriserna bedöms sjunka 2007. Under kalkylåren 20082009 förväntas varuexportpriserna utvecklas mer gynnsamt. Hög efterfrågan ger stark varuexport Den globala industrikonjunkturen tog ny fart vilket ledde till en god ökning av varuexporten. Den starka tillväxten i varuexporten fortsatte under inledningen av 2006 medan utvecklingen var svagare . Sammantaget utvecklades varuexporten dock starkt . Branscher vars export ökat starkt är t.ex. petroleumproduktindustrin och läkemedelindustrin. Exporten av teleprodukter ökade långsammare . Den inbromsning av varuexporten som skedde ägde rum inom flertalet branscher. Varuexporten väntas öka långsammare . Anledningen till detta är att den globala konjunkturen väntas dämpas något. Va- ruexporten bedöms totalt ändå visa en god utveckling. Exporten av verkstadsvaror väntas öka i god takt som exporten av exempelvis petroleumprodukter väntas utvecklas mycket starkt . Sammantaget bedöms varuexporten växa 2006. väntas varuexporten öka något långsammare i och med att den globala efterfrågan på svenska exportvaror mattas av. Därtill bedöms effekterna av den väntade kronförstärkningen i högre grad än dämpa varuexporten. Varuexporten förväntas öka . Tjänsteexportens andel av svensk export har ökat och uppgår nu till omkring en fjärdedel. Med ett ökat tjänsteinnehåll i svenska företags export och ett ökat resande till väntas betydelsen av tjänsteexporten fortsätta att öka framöver. Tjänsteexporten från utvecklades starkt och ökade . Även har tjänsteexporten ökat kraftigt. Utländska besökares utgifter i benämns som export av resevaluta och räknas till tjänsteexporten. har resandet till ökat starkt och ökade exporten av resevaluta kraftigt. En god konjunkturutveckling i omvärlden, baserad på ökad konsumtion hos hushållen, väntas leda till att resandet till utvecklas starkt även . I takt med att konjunkturen dämpas något, förväntas resandet till växa långsammare . Omkring en fjärdedel av tjänsteexporten utgörs av export av transporttjänster. Det kan handla om frakt av svenska varor från den svenska gränsen till utländska kunder, frakt utförd av svenska rederier mellan utländska hamnar eller persontransporter. Exporten av transporttjänster följer således den internationella handeln och väntas därför utvecklas starkt medan tillväxten blir något lägre . Mer än hälften av tjänsteexporten utgörs av export av övriga tjänster där t.ex konsulttjänster, licenser, patent och banktjänster ingår. Till dessa tjänster räknas även så kallad merchantingTF8FT. Ex- porten av övriga tjänster följer i stor utsträckning varuexportens utveckling (se diagram 3.5). En god varuexporttillväxt i kombination med att tjänsteinnehållet i företagens export väntas öka framöver leder till att exporten av övriga tjänster väntas fortsätta att öka starkt. Diagram 3.5 Export av varor och övriga tjänster Anm.: I "övriga tjänster" ingår t.ex. konsulttjänster, licenser, patent och merchanting. Källor: och . Med en väntat svagare efterfrågan bedöms den totala tjänsteexporten växa långsammare än . Den starka inledningen innebär ändå att exporten av tjänster sammantaget bedöms växa starkt och öka . bidrar avmattningen i världskonjunkturen och den lägre tillväxten i varuexporten till att tjänsteexporten väntas växa . 8T T Med merchanting menas den handelsmarginal som uppstår när svenska moderbolag sköter fakturering av försäljning från utländska dotterbolag till ett tredjeland. Merchanting bidrog till BNP- tillväxten 2005. 2006/07:1 BILAGA 2 2005 och 2006 två starka år för investeringarna De fasta bruttoinvesteringarna har ökat i allt snabbare takt (se diagram 3.6) och den goda investeringskonjunkturen har spridit sig till en allt större del av ekonomin. Investeringarna ökade 2005 och även har investeringarna ökat kraftigt, jämfört med . Detta tyder på att 2006 blir ännu ett starkt år för de svenska investeringarna. Källor: och . Ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande och gynnsamma finansiella förutsättningar i företagen driver på investeringstillväxten 2006. Under det närmsta året väntas dock allt fler företag ha byggt ut sin produktionskapacitet som den internationella efterfrågan mattas. Därför väntas investeringstillväxten dämpas 2007. Sammantaget beräknas de totala investeringarna i den svenska ekonomin öka och (se tabell 3.3). bedöms investeringarna öka , bl.a. som en följd av de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. Dessa åtgärder väntas innebära en varaktigt högre sysselsättningsnivå, vilket ökar företagens behov av kapitalinvesteringar. Investeringarna som andel av BNP förutses att uppgå till (se diagram 3.7). 2006/07:1 BILAGA 2 Diagram 3.7 Investeringarnas andel av BNP Källor: och . Diagram 3.8 Kapacitetsutnyttjandet i industrin Mjuk inbromsning för varuproducenterna Varuproducenternas investeringar, i synnerhet de tungt vägande maskininvesteringarna i industrin, var den enskilt största drivkraften i investeringsuppgången. Den exportuppgång som inleddes resulterade i att en allt större andel av produktionskapaciteten togs i anspråk (se diagram 3.8). Detta skapade ett behov av ökade investeringar, särskilt i maskiner. Till följd av en ihållande stark utländsk efterfrågan och en allt starkare inhemsk efterfrågan ligger kapacitetsutnyttjandet nu på sin högsta nivå sedan mätningarna påbörjades trots de höga investeringsnivåerna . Or- deringången till industrin är fortsatt hög och både den utländska och inhemska efterfrågan är stark. Tillsammans med en relativt låg räntenivå och en stark vinstutveckling torde detta innebära att investeringsuppgången fortsätter. minskade dock industrins maskininvesteringar . avmattas den internationella konjunkturen och tillväxten hos svenska handelspartners går in i ett lugnare skede (se avsnitt 1). Detta innebär att efterfrågan på svensktillverkade varor kommer att mattas av något, vilket bl.a. återspeglas i tillverkningsindustrins allt mer dämpade förväntningar på orderingången från exportmarknaderna. Därmed minskar även behovet av investeringar i maskiner. Till exempel anser allt fler företag inom tillverkningsindustrin att produktionskapaciteten nu är mer än tillräcklig på tre månaders sikt. In- dustrins maskininvesteringar väntas därmed bromsa in 2006 och minska 2007. Industrins investeringar i byggnader och anläggningar har halverats . ökade dock industrins investeringar i byggnader kraftigt. På grund av ett eftersatt behov av modernisering och ombyggnation samt en god lönsamhet i företagen väntas dessa investeringar växa i god takt . SCB:s investeringsenkät pekar också på en lugnare och bredare investeringskonjunktur i industrin 2006. Enligt enkäten ökar industrins investeringar i både maskiner och byggnader något. De flesta branscher planerar för ökade investeringar, men det är inom gruppen gruvor och mineralbrott som den kraftigaste uppgången väntas. Å andra sidan minskar investeringarna starkt inom den tungt vägande massa- och pappersindustrin, där stora satsningar gjordes . Sammantaget väntas investeringstillväxten inom industrin dämpas 2006, medan industriinvesteringarna minskar . Investeringarna i energisektorn har utvecklats mycket starkt och väntas fortsätta växa kraftigt även framöver. El- bolagen gör bl.a. stora investeringar för ökad elproduktion och en förbättrad elförsörjning. Förväntningarna inom byggindustrin har dämpats något enligt KI:s konjunkturbarometer. Även om både orderingången och byggandet väntas stiga ytterligare, är det allt färre företag som räknar med en ökning. Det är även färre företag som tror sig se en förbättring av byggmarknaden . Antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter ligger nu på en hög nivå, men bedöms i denna prognos minska något . Å andra sidan har byggandet inom industrin, fastighetsverksamheten och offentliga myndigheter tagit fart. På grund av det goda orderläget och en breddad uppgång i byggandet förutses därför byggindustrins egna investeringar öka något 2006 och 2007. Sammanfattningsvis beräknas varuproducenternas investeringar öka och . -0,5 -6,0 1P ExklusiveP bostäder. Källor: och . God utveckling för tjänsteproducenterna Investeringarna inom tjänstesektorn ökade kraftigt . Ökningen var stark inom samtliga delbranscher, men i synnerhet inom finansiell verksamhet, fastighetsverksamhet samt post- och telekommunikation. Handelns investeringar ökade i mycket god takt . Den förväntade starka konsumtionsutvecklingen antas bidra till att handelns investeringar ökar i god takt även framöver. Bland annat etableras nya varuhus inom flera marknadssegment, till exempel byggvaror och heminredning.