prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — Frågor inom social ekonomi handlar huvudsakligen om närings- och sysselsättningspolitik. Detta ryms därför främst inom närings-, regional- och socialpolitiken. Ett av syftena med den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken är att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida när det gäller såväl relationer till folkrörelser och föreningar av olika slag som villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ett annat syfte är att synliggöra och lyfta fram den betydelse föreningslivet har för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. tillkallades en särskild utredare för att göra en översyn av den samlade folkrörelsepolitiken. Detta är den första samlade översynen sedan politikområdet inrättades. Ut- redaren har i uppdrag att se över den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet samt se över hur forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan fortsätta att utvecklas. Utredarens förslag kommer att ligga till grund för regering- ens överväganden om den framtida samordningen och inriktningen av folkrörelsepolitiken. Vidare kommer regeringen inom ramen för arbetsgruppen för frågor rörande folkrörelser och social ekonomi att fortsätta utveckla samordningen av folkrörelsepolitikens olika delar. Regeringens arbete för att förbättra villkoren och förutsättningarna för folkrörelserna och det övriga föreningslivet kommer att utvecklas ytterligare. För detta krävs kontinuerlig kunskapsinhämtning för att få kännedom om och förståelse för den ideella sektorn, bl.a. mot bakgrund av de förändringar i människors engagemang som pågår. Den kontinuerliga dialogen mellan föreningslivet och regeringen är här en värdefull kunskapskälla (se mer nedan). Ett helhetsgrepp kring villkor och förutsättningar tas inom den pågående folkrörelseutredningen. Utredarens förslag kommer att ligga till grund för regeringens överväganden om ytterligare åtgärder inom området. Folkrörelsepolitiken omfattar även generella frågor kring bidrag till folkrörelser och föreningar. Grundläggande värden för folkrörelsepolitiken är föreningarnas självständighet och oberoende, såväl gentemot den offentliga sektorn som gentemot det privata näringslivet. är det viktigt att säkerställa att skattemedel används på ett ändamålsenligt sätt. En viktig uppgift inom denna del av folkrörelsepolitiken är att finna vägar för att kunna kombinera statens behov av kontroll med föreningarnas behov av integritet och självständighet. nämnda folkrörelseutredning har i uppdrag att föreslå åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet. Utredningen kommer genom tillläggsdirektiv få i uppgift att analysera effekterna av villkorade statsbidrag inom folkrörelsepolitiken och undersöka möjligheter för att öka andelen villkorslösa statsbidrag. Vidare avser regeringen att låta se över hur en permanent ordning för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt kan utformas. I avsnitt 7.10.2 redovisar regeringen förändringar i bidragssystemet till allmänna samlingslokaler. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Folkrörelser och övriga föreningslivet är betydelsefulla företrädare för olika grupper och intressen i samhället. Dessutom har de lokala föreningarna en stor betydelse för vitaliseringen och förnyelsen av det politiska systemet. Det är således viktigt med en kontinuerlig dialog mellan regeringen och föreningslivet. Detta sker bl.a. inom ramen för Folkrörelseforum, som inrättats för dialog mellan, å ena sidan, företrädare för regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och, å andra sidan, företrädare för föreningslivet och andra aktörer inom den sociala ekonomin. I syfte att skapa kontaktytor mellan forskarsamhället och den ideella sektorn avser regeringen att genomföra ett folkrörelseforum om forskning om den ideella sektorn. Statistik och annan kunskapsbildning En viktig uppgift inom politikområdet är att bidra till en ökad kunskap om föreningslivet och dess verksamheter. Det avser kunskap om dels föreningarnas och folkrörelsernas samhällsroll och betydelse för den demokratiska infrastrukturen, dels om föreningslivets sammansättning, omfattning och verksamhetsinriktning. Inom ramen för den tidigare nämnda folkrörelseutredningen skall frågan om hur statistikförsörjningen kan stärkas och utvecklas när det gäller folkrörelserna och det övriga föreningslivet i syfte att säkerställa en mer kontinuerlig sådan kunskap behandlas. I detta sammanhang skall behovet av könsuppdelad statistik beaktas. Utredaren skall även undersöka och lämna förslag om hur forskningen om folkrörelser och det övriga föreningslivet kan utvecklas med beaktande av områdets egna forskningsinsatser. Därutöver anser regeringen att det behövs bestående och kontinuerliga kontakter mellan den ideella sektorn och forskningsvärlden. Som ovan nämnts avser därför regeringen genomföra ett folkrörelseforum på temat forskning om den ideella sektorn. Målen för idrottspolitiken är att ge flickor och pojkar, kvinnor och män möjlighet att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang samt att ge kvinnor 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. En god folkhälsa är en betydelsefull komponent för välfärden i vårt samhälle. Det är viktigt att flickor och pojkar tidigt skaffar sig goda motionsvanor som består även i vuxen ålder. Vi- dare är det väsentligt att äldre människors och funktionshindrades behov av motion uppmärksammas. Den fria och självständiga idrottsrörelsen, som själv formar och utvecklar sin verksamhet utifrån medlemmarnas intressen och behov, är särskilt viktig för att ge människor möjlighet att utöva motion och idrott. Det allmänna och idrottsrörelsen har en gemensam utmaning i att tillsammans pröva nya former för att bryta den utveckling som innebär att många människor i olika åldrar inte motionerar i behövlig omfattning, vilket riskerar att leda till sämre hälsa. Ett nära samarbete är här särskilt viktigt för att nå framgång i det lokala utvecklingsarbete som bedrivs inom storstadspolitiken i utsatta stadsdelar. Det är av stor vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till flickors och pojkars, kvinnors och mäns motion och idrott. Den svenska folkrörelseidrotten med dess många lokala föreningar, breda verksamhet och omfattande ideella engagemang har lagt grunden för idrottens utveckling i vårt land. För de flesta människor och för samhället i sin helhet är idrotten värdefull genom att uppmuntra till sunda motionsvanor, bidra till en god folkhälsa och demokratisk delaktighet samt vara en vardaglig mötesplats för personer med olika etnisk och kulturell bakgrund. En fri och självständig idrottsrörelse bör därför fortsatt ges ett aktivt stöd för att bedriva verksamhet som ger flickor och pojkar möjligheter att idrotta, främjar bredd- och motionsidrott, värnar om god etik och ger lika möjligheter för kvinnor och män med olika social bakgrund och ekonomiska förutsättningar att motionera och idrotta. Flickor måste ges lika möjligheter som pojkar att delta utifrån sina intressen och förutsättningar. Regeringen föreslår en ny utvidgad särskild satsning på svensk idrott där idrottsrörelsen tillförs under det första verksamhetsåret. Den nuvarande ordningen, där idrotten erhåller statsbidrag från för sin folkbildningsverksamhet, har haft vissa negativa effekter. Det är bl.a. i många fall svårt att skilja mellan å ena sidan folkbildningsverksamhet och å andra sidan idrottens traditionella ledar- och utbildningsverksamhet. Mot denna bakgrund finns anledning att ändra den nuvarande bidragsfördelningen. Regeringen föreslår därför att statens stöd till idrottens utbildningsverksamhet bör kanaliseras direkt till idrotten och finansieras från anslaget 25:12 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Underhållningsidrotten har sitt värde främst genom att den skapar förströelse och glädje för många idrottsintresserade människor i vårt land. Elitidrottsutövare är ofta betydelsefulla förebilder för många flickor och pojkar och kan därigenom inspirera dem till att börja idrotta. Den av generalkonferens antagna globala konventionen mot dopning inom idrotten har ännu inte trätt i kraft. Regeringen anser att det är viktigt att det sker så att arbetet med implementeringen av konventionens bestämmelser kan genomföras. Närhet och tillgång till natur- och friluftsupplevelser är värdefullt för väldigt många människor. Friluftsliv har positiva effekter för vårt välbefinnande eftersom det ger möjlighet till fysisk aktivitet och avkoppling. Friluftsliv stimulerar till miljöintresse och ökat ansvarstagande för gemensamma resurser. Friluftslivet har också en stark koppling till den sociala dimensionen av hållbar utveckling. Det personliga engagemanget och ideella organisationers aktiviteter bidrar starkt till att utveckla miljöarbetet och öka folkhälsan. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket värdefull för samhället. Friluftsorganisationernas verksamhet kan utvecklas, inte minst för barn och unga. 7.9Bidrag till idrottsrörelsen från AB Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2007 verkar för att bolagsstämman dels beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels beslutar om ett bidrag på att fördelas till idrotten, dels beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 del av bolagets överskott 2006 från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål. De två sistnämnda bidragen skall fördelas enligt de närmare anvisningar som kan komma att beslutas av regeringen. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2007 dels verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels verkar för att stämman beslutar om ett bidrag på som en ny utvidgad särskild satsning på svensk idrott att fördelas till idrottsrörelsen enligt de närmare anvisningar för bidraget som kan komma att beslutas av regeringen. Vid stämman beslutas även idrottens andel av överskottet från AB avseende 2006. Regeringen föreslår vidare att godkänner att regeringen på AB Svenska Spels ordinarie bolagsstämma 2007 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 del av bolagets överskott för från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till ifrågavarande ändamål enligt de närmare anvisningar som kan komma att beslutas av regeringen. 7.10.1 30:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition. Anslaget disponeras för stöd till idrotten huvudsakligen enligt förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet för sådan verksamhet som avses i lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Under anslaget reserverar regeringen medel för bl.a. förberedelser till och svenskt deltagande vid och Paralympics samt till en talangsatsning inom svensk idrott. Därutöver avser regeringen även fortsättningsvis att reservera medel för ett riksidrottsmuseum. Regeringen föreslår att anslaget 2007 skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till 445 551 000 . Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 30:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005(06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.10.230:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition. Anslaget disponeras för statsbidrag till köp, ny- eller ombyggnad och standardhöjande reparationer av allmänna samlingslokaler samt för handikappanpassning som utförs utan samband med andra bidragsberättigande åtgärder enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. samlingslokaldelegation fördelar medel enligt förordningen. Vidare finns inom anslaget medel till för fördelning av bidrag till samlingslokalorganisationerna för informationsin- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 satser och utredningsarbete med inriktning på ungdomars nyttjande av samlingslokaler. Därtill finns medel som regeringen disponerar för utvecklingsinsatser. En särskild utredare har sett över stödet och i betänkandet Allmänna samlingslokaler demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118) lämnat förslag om förändringar av detta. Betänkandet har remissbehandlats. 7.10.2.1 Bidrag till allmänna samlingslokaler Det övergripande målet för anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler är att skapa förutsättningar för en god tillgång till bra och ändamålsenliga samlingslokaler. Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler får statligt bidrag till en allmän samlingslokal lämnas för 2.ombyggnad och standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning, eller 3.handikappanpassning som utförs utan samband med 1 eller 2. Bidrag lämnas efter särskild ansökan till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kommunala företag. För att få bidrag krävs att vissa förutsättningar är uppfyllda. fördelar medel enligt förordningen samt meddelar föreskrifter för verkställighet av denna. Stödet till allmänna samlingslokaler utgör en viktig del av folkrörelsepolitiken genom att tillgodose föreningslivets behov av lokaler för sin verksamhet och för att förverkliga centrala demokratiska mål i samhället. Regeringen delar utredarens uppfattning att det utöver ett investeringsbidrag (punkterna 13 ovan) skall inrättas ett bidrag till verksamhetsutveckling för att utveckla föreningsdrivna samlingslokaler. Regeringen anser att ett sådant bidrag framför allt behövs för ge ungdomar, särskilt i storstadsområdena, bättre tillgång till allmänna samlingslokaler som är anpassade till ungdomars kultur- och fritidsformer. Ändamålet att stärka ungdomars kultur- och fritidsformer bör därför inte, som utredaren föreslagit, begränsas till , utan bör i stället gälla tills vidare. Verksamhetsutvecklingsbidraget bör lämnas till en förening som tillhandahåller en samlingslokal eller till en riksorganisation för föreningar som tillhandahåller allmänna samlingslokaler. Nivån på maximibeloppet för bidrag för handikappanpassning bör i enlighet med utredarens förslag höjas från till . En höjning av tidigare nivå har inte skett . Regeringen delar även utredarens uppfattning att i de fall då åtgärderna för att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade ingår i en större eller mindre om- eller tillbyggnad skall föreningen kunna bryta ut handikappdelen och ansöka om bidrag bara för den. Detta kommer enligt regeringen att leda till fler åtgärder för att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade. Kravet på medfinansiering bör även fortsättningsvis finnas kvar. Den kommunala nivån har en viktig roll och det är där en struktur som passar lokala förhållanden kan byggas upp och nödvändiga prioriteringar göras. Re- geringen instämmer i utredarens förslag att formen för medfinansiering bör göras mer flexibel. Kommunen skall lämna ekonomiskt bidrag, eller på annat sätt garantera, av det bidragsunderlag som berättigar till det statliga bidraget. Detta kan enligt regeringen underlätta för fler föreningar att söka bidrag. Vidare delar regeringen utredarens uppfattning att det vid ändring av byggnad (ombyggnad) samt standardhöjande åtgärder inte skall finnas någon begränsning i bidragsunderlaget. Nuvarande regel anger som begränsning. Ombyggnad av redan byggda större föreningsdriva lokaler har missgynnats med nuvarande ordning, vilket bl.a. lett till att utveckling och nödvändig anpassning av lokaler i landets större tätorter inte skett i tillräcklig omfattning. Förändringarna i bidragssystemet avses preciseras närmare genom ändringar av förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7.10.2.2Övriga frågor rörande anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler Den del av anslaget som fördelas till samlingslokalföreningarnas centrala organisationer skall användas dels för organisationernas allmänna informations- och rådgivnings- och utvecklingsarbete, dels för respektive organisations arbete i anslutning till ansökningar om statligt stöd. Medlen skall inte längre enbart användas till insatser och utredningsarbete rörande ungdomar. Det nya bidraget till verksamhetsutveckling skall i stället bidra till att ge ungdomar bättre tillgång till allmänna samlingslokaler. Dock förutsätter regeringen att samlingslokalföreningarna även fortsättningsvis använder stora delar av sitt stöd för att nå ut till ungdomsgruppen. Medlen till samlingslokalföreningarna skall , i enlighet med utredarens förslag, inte längre fördelas av utan av . De medel som ställts till regeringens disposition för utvecklingsinsatser upphör . Dessa medel tillförs det nya verksamhetsutvecklingsbidraget. Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till . tillförs anslaget för det nya verksamhetsutvecklingsbidraget. beräknas anslaget uppgå till . Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005(06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.10.330:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition. Anslaget disponeras för bidrag för kvinnors organisering. Vidare får anslaget användas för att finansiera administration rörande bidragshanteringen av bidrag som fördelas enligt förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. Regeringen föreslår att anslaget 2007 skall uppgå till . sker en permanent ökning av anslaget med . beräknas anslaget uppgå till . Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 30:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005(06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7.10.4 30:4 Stöd till friluftsorganisationer Tabell 7.9 Anslagsutveckling 30:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition. Anslaget disponeras för statsbidrag till friluftsorganisationer. fördelas dessa medel av det Friluftsråd som den tidigare regeringen inrättat vid . Ansökningar om bidrag prövas enligt förordningen (2003:133) om statsbidrag till friluftsorganisationer. har organisationsbidrag och verksamhetsbidrag lämnats till , , Svenska botaniska föreningen, , och . Endast organisationsbidrag har lämnats till Cykelfrämjandet, Friluftsorganisationer i samverkan, FRISAM, och . Endast verksamhetsbidrag har lämnats till , , 4H, Studiefrämjandet, , Svenska och . Verksamhetsbidragen avser bl.a. projekt om närnaturguider, barn- och ungdomsprojekt, ledarutveckling, mångfald och integration, vattensäkerhet samt information om allemansrätten. Friluftsorganisationerna har en viktig roll i att erbjuda såväl barn och ungdomar som vuxna friluftsaktiviteter, som ger både upplevelser och fysisk aktivitet. Friluftsorganisationerna gör också ett värdefullt arbete med att öka kunskapen om natur och miljö, och i förlängningen skapa en grund för miljömedvetande och engagemang. Organisationerna informerar om allemansrätten, om miljöproblemen men också om hur man som individ kan bidra till lösningar på dessa. De bedriver också i varierande grad ett arbete för att öka integrationen genom att erbjuda friluftsaktiviteter till människor med invandrarbakgrund. Friluftsorganisationerna har därmed en viktig roll i arbetet för en god folkhälsa. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 30:4 Stöd till friluftsorganisationer . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20072009 beräknats enligt följande: Tabell 7.10 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 30:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 8 Politikområde 25 Utbildningspolitik Politikområde 25 är uppdelat mellan utgiftsområdena 15, 16 och 17. I den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 16 återfinns redovisning av insatser, resultat och politisk inriktning för hela politikområdet. 8.1.125:1 Bidrag till folkbildningen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 083 254 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 083 254 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Tilldelade medel utbetalas till () som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnar statsbidrag till folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. beslutar vilka folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan som skall få statsbidrag och fördelar tillgängliga medel mellan dem. sierar vidare egen verksamhet och utgifter för Folkbildningsnätet. Anslaget finansierar även utgifter för i . Regeringen har i volym 8 avsnitt 6 Vuxenutbildning redogjort för resultatet av verksamheten. Regeringen bedömer att anslaget behöver förstärkas med med anledning av det förslag om en höjning av folkbildningsanslaget som aviserades i folkbildningspropositionen Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192). I samma proposition bedömdes att det bör prövas om statens stöd till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet kan kanaliseras direkt till idrotten. Med anledning därav skall utgifter för denna verksamhet, som beräknas till och som tidigare finansierats från detta anslag, överföras till anslaget 25:12 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning, utgiftsområde 16. Stödet bör utbetalas som ett särskilt verksamhetsstöd. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag på 3 . beräknas anslaget till 3 respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 8.2 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 25:1 Bidrag till folkbildningen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 8.1.225:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Tabell 8.3 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Anslaget finansierar utgifter för bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen enligt förordningen (1996:570) med instruktion för . Målet för denna verksamhet är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för personer med funktionshinder.