prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — De första renoverade och modifierade pjäserna kommer att levereras efter periodens slut. Systemet avses användas i kombination med artillerigranaten Excalibur, i syfte att stärka förmågan till precisionsbekämpning på långa avstånd. Ingenjörbataljonerna och förbindelsebataljonerna kommer att få splitterskyddade fordon och motorredskap för 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 att täcka de anmälda bristerna hos förbandet. Förbanden har en god status, men de är överlag baserade på mycket tung materiel vilket gör att deras operativa och strategiska rörlighet är begränsad. Kavalleriförbanden, d.v.s. underrättelsebataljonen, fallskärmsjägarbataljonen, jägarbataljonen, säkerhetsbataljonerna, luftburen bataljon och militärpoliskompanierna genomgår alla i olika grad organisatoriska och taktiska anpassningar till nya krav. Underrättelsebataljonen genomgår en utvecklingsfas för att skapa taktisk underrättelsebataljon. Bataljonen skall understödja den taktiska chefen på markarenan. Fallskärmsjägarbataljonen har övergått till att vara ett specialförband. Militärpoliskompanierna och jägarbataljonen genomgår en omstruktureringsfas där man ser över förbandens målsättningar och struktur. Detta arbete genomförs till del för att anpassa förbandens uppgifter till internationella uppgifter och arbetet bedöms vara färdigt . Avseende säkerhetsbataljonerna så fanns det brister vad gäller personaluppfyllnad såväl som materieluppfyllnad. Dessa brister bedöms vara åtgärdade till 2007. Utöver detta kommer en luftburen bataljon att tillföras insatsorganisationen . Försvarsmakten avser att utforma de mekaniserade bataljonerna så att det skapas sex bataljoner med tyngre fordon och två bataljoner med lättare fordon. Detta genomförs baserat på erfarenheterna från Mekaniserad bataljon lätt redovisades bl.a. i budgetpropositionen 2005. Bataljonen kommer att utvecklas i takt med att anskaffningen av ett nytt fordonssystem, splitterskyddad enhetsplattform (SEP), genomförs. Utvecklingen av SEP syftar till att ersätta flera föråldrade fordonssystem som nyttjas av Försvarsmakten. SEP kommer även medföra minskade underhållskostnader och förbättrad strategisk rörlighet för förbanden. För att möjliggöra denna utveckling avser regeringen att etablera ett utvecklingsavtal med en internationell samarbetspartner avseende SEP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Hemvärnet skall minska sin organisation ytterligare, till 60 bataljoner i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen 2004. Förbandsutvecklingen inom hemvärnet anpassas också till Försvarsmaktens förändrade uppgifter och organisation. Anpassningen innebär ytterligare differentiering och utveckling av nya förmågor samt tillförsel av materiel. innebär detta att nya förmågor inom bl.a. områdena ytövervakning, fältarbeten, CBRN och trafikreglering utvecklas, samt att ett nytt utbildningssystem utvecklas. Mot bakgrund av den ovan redovisade utvecklingen av insatsorganisationen beskrivs nedan några särskilt viktiga materielsystem. För att utveckla Försvarsmaktens förmåga att med hög eldhastighet och god uthållighet understödja manöverstrid på främst bataljonsnivå anskaffas systemet granatkastarpansarbandvagn. Jämfört med dagens granatkastare ökar eldkraften bl.a. genom minskad skjuttid och genom kortare grupperings- och omgrupperingstider. Vidare medför systemet uppträdande med autonoma enheter med korta insatstider samt förmåga till både indirekt och direkt eld från en plattform som har splitterskydd och hög rörlighet. Utvecklingen av granatkastarpansarbandvagn sker i samarbete med . Förmågan till rörlighet och skydd utvecklas bl.a. genom tillförsel av nya splitterskyddade terrängfordon som kan flygtransporteras. påbörja utveckling av nytt lätt förbandskoncept byggande på splitterskyddad enhetsplattform (SEP), påbörja utveckling och anskaffning av granatkastarpansarbandvagn, fullfölja utveckling och anskaffning av artillerigranat för precisionsbekämpning (Excalibur) samt fullfölja utveckling och anskaffning av renovering och modifiering av haubits 77B. Bedömt tillstånd i markstridskrafterna Markstridskrafterna skall 2009 i huvudsak bestå av de förband som redovisas i tabell 3.8 utveckling. Inriktning 2007 för sjöstridskrafterna Regeringen anser att det är av vikt att sjöstridskrafterna fortsätter att bedriva tillämpade övningar med behovssammansatta styrkor. Vidare bör förbanden ha god incidentberedskap. Deltagande i internationella övningar bör ges hög prioritet. Regeringens uppfattning är att en fortsatt hög ambitionsnivå inom utbildning, planerings- och övningsverksamhet är en förutsättning för att upprätthålla förmågan för förband anmälda till internationella styrkeregister. Utveckling av sjöstridskrafterna 20072009 I närtid bör Försvarsmaktens förmåga att delta med sjöstridskrafter i internationella insatser utvecklas i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen för . Sjöstridskrafterna skall fortsätta anpassningen avseende interoperabilitet, åtgärder för att direkt eller indirekt öka skyddsnivån, förmåga till graderad verkan, förmåga att uppträda från tillfällig basering samt att kunna nyttja såväl landbaserade som fartygsburna stödresurser. Sjöstridskrafterna har varit inriktade mot att möta en invasion över . På den maritima arenan har riskerna för storskaligt krig mellan stormakterna minskat medan hoten mot sjöfarten och annan maritim aktivitet blivit mer mångfasetterad, svårförutsägbar och i ökad utsträckning asymmetrisk. De tidigare förhållandena har inneburit att ytstrids-, ubåts- och amfibieförbanden optimerats för en miljö som kännetecknas av grunda och trånga vatten. Denna inriktning har resulterat i framtagandet av materielsystem och taktiska uppträdanden som i denna miljö till delar visat sig hålla en mycket hög internationell nivå. Regeringen anser att sjöstridskrafterna bör fortsatt anpassas till det förändrade omvärldsläget och de nya uppgifter som därmed uppstår. Försvarsmakten har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att redovisa en fortsatt materielförsörjning inom det området. Uppdraget kommer att redovisas . Mot bakgrund av det operativa behovet beskrivs nedan några särskilt viktiga materielsystem. De första av totalt fem Visbykorvetter kommer att levereras till Försvarsmakten och ersätta nuvarande ytstridsfartyg av Göteborgsklass. Korvetterna tillför sjöstridsförbanden smygegenskaper vilket innebär att en motståndare får svårt att upptäcka och bekämpa fartygen. Förbanden får därmed utökad förmåga att upprätthålla kontroll i områden med höga eller okända hotnivåer. Visbysystemet kännetecknas även av mångfunktionalitet vilket innebär att varje fartyg kan hantera hot under ytan, på ytan och i luften. Fartygen är därmed väl lämpade för att skydda sjöfart m.m. mot de flesta former av hot. Försvarsmakten har till regeringen anmält att vissa fördyringar har uppstått inom till följd av bl.a. förändrade regelverk, internationell anpassning av systemet samt ökade krav på säkerhetsskydd och ackreditering av IT-system. Försvarsmaktens underlag avseende de ökade kostnaderna bereds och regeringen avser att senare fatta beslut om hur dessa skall hanteras. Inriktningen är att till 2009 avveckla en ubåt av Gotlandsklass. De två ubåtar av typ , som utgör en underrättelseresurs, uppnår sin tekniska livslängd efter 2013. Torpedsystem är ett huvudvapen för sjöstridskrafterna vid upprätthållandet av den territoriella integriteten, vid skydd av Sveriges sjöförbindelser samt som försvar mot undervattensverksamhet. När nuvarande torpedsystem når sin tekniska livslängd avses ett system för Torped, Mina, Sensor (TMS) anskaffas. Minröjningsfartygen av Landsortklass kommer att halvtidsmodifieras under 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Fartygen kommer bl.a. att förses med en ny eldledningsradar och deras förmåga att skydda sig mot lufthot ökar därmed. Fartygen kommer i och med detta att kunna röja sjövägar och områden i en högre hotmiljö . fullfölja anskaffningen av korvetter av Visbyklass, fullfölja utveckling och anskaffning av TMS samt genomföra studie avseende system. Bedömt tillstånd i sjöstridskrafterna Sjöstridskrafternas väsentligaste delar kommer 2009 att bestå av: sju ytstridsfartyg varav fyra av Visby-, två av Stockholms- och en av Göteborgsklass, nio minröjningsfartyg/röjdykarfartyg varav fem av Koster-, två av Styrsöklass och två av Spåröklass, fyra ubåtar varav två av Gotland- och två av Södermanlandklass, två stödfartyg och ett signalspaningsfartyg samt en sjöinformationsbataljon och en amfibiebataljon samt Inriktning 2007 för flygförbanden Regeringen anser att det är av vikt att flygförbanden fortsätter ha god incidentberedskap och delta i regelbunden övningsverksamhet där deltagande i internationella övningar ges hög prioritet. Regeringens uppfattning är att en fortsatt hög ambitionsnivå inom utbildnings-, planerings- och övningsverksamhet är en förutsättning för att upprätthålla förmågan för förband anmälda till internationella styrkeregister. Försvarsmakten har i budgetunderlaget redovisat en handlingsplan för fortsatt inriktning för JAS 39 . Denna del av budgetunderlaget bereds . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen avser att återkomma om den fortsatta inriktningen för JAS 39 i denna fråga. Utveckling av flygförbanden 20072009 Inriktningen för perioden 20072009 är att JAS-förbandens förmåga förstärks och breddas i syfte att erhålla flexibilitet och handlingsfrihet samt att den operativa förmågan utökas då JAS 39 C/D levereras. JAS 39 förbandens förmåga byggs fortsatt upp inom flera funktioner, bl.a. vad avseende länk- och kommunikationssystem, identifieringssystem inklusive samverkansförmåga med markstridsförband genom att förmågan till understöd av markstridskrafterna () utvecklas. Tillförsel av FAC-materiel (), laserstyrda bomber och laserutpekningskapsel som ökar förmågan till korträckviddig precisionsbekämpning planeras ske . Även spaningsförmågan skall utvecklas genom tillförsel av materiel (bl.a. spaningskapsel). Vad gäller telekrigsförmågan är det viktigt att arvet från 37 systemet omhändertas i JAS 39 C/D systemet. Kompetensen kommer att nedgå innan 39-systemet fullt utvecklat telekrigsförmågan. Successiv tillförsel av bl.a. varnings- och motmedelssystem (VMS) kommer att ske . Flygtidsproduktionen (flygtid per förare) bedöms öka . Som ett led i utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan planeras SWAFRAP JAS 39, flygvapnets snabbinsatsstyrka, kunna stå i beredskap under beredskapsperiod. Regeringen anser att bör eftersträva att luftstridsförband används vid framtida internationella insatser. Kompetensuppbyggnad avseende lufttankning från TP 84 till JAS 39 C fortsätter. Avseende signalspaningsförmågan (S 102 B) är det av vikt att de brister som finns åtgärdas med hög prioritet. En ledningsflyggrupp (ASC 890) utvecklas genom att två flygplan modifieras i syfte att vara fullt operativa 2009. Vad gäller de två nya flygbasbataljonerna av typ 08 avses dessa vara operativa 2008. utvecklas mot en strilbataljon 08. Förmågan till taktiska flygtransporter vidmakthålls och utvecklas vidare . De livstidsförlängande åtgärderna (Avionic Modification Program - AMP) på TP 84 genomförs . Taktiska transportflygresurser är av stor betydelse för att erhålla effekt av bl.a. specialförband. SWAFRAP C-130 (TP84) skall vidare kunna nyttjas som stöd till den nordiska snabbinsatsstyrkan under beredskapsperiod. Utöver vad som ovan redovisats beskrivs nedan några särskilt viktiga delsystem för taktiska och operativa ändamål. Tillförsel kommer ske av: EWS39/S (spaning och motmedel) är att definiera som ett passivt telekrigssystem och utgör vidare en avgörande komponent i flygsystemets förmåga till egenskydd och flygförarens överlevnad i en operativ miljö. (igenkänningssystem) är ett interoperabelt igenkänningssystem som i första hand syftar till att förhindra vådabeskjutning i komplicerade stridsmiljöer. 39 (taktiska stridssystem) är ett planerings-, utvärderings-, och flygutbildningssystem som bl.a. ger ökad förmåga till att planera och utvärdera ett taktiskt/operativt agerande. Systemet är en viktig beståndsdel för det operativa nyttjandet av JAS 39 vid såväl nationell som internationell flygverksamhet. Radar JAS 39 avser utveckling av flygplanens markradarfunktion vilket ökar förmågan till indikering av markmål i rörelse under alla väderförhållanden. interoperabilitet JAS 39 avser ny programvara till flygplanets datorer vilket ökar förmågan till interoperabilitet med andra länders system. förmågan till korträckviddig precisionsbekämpning ökar genom tillförsel av laserutpekningskapsel (LDP) och laserstyrda bomber (LGB). Fortsatt utveckling av kommer att bedrivas mot bakgrund av att en viss bredd i operativ förmåga och kompetens måste upprätthållas. Till följd av uppkomna förseningar i kommer de deltagande länderna behöva omförhandla det MoU som styr detta projekt. Bedömt tillstånd i flygförbanden Flygförbandens väsentligaste delar kommer 2009 att bestå av: en stridsledningsbataljon 08, två flygbasbataljoner 08, fyra JAS 39-divisioner, en ledningsflyggrupp med två flygplan (ASC 890) samt en transportflygdivision TP 84. Inriktning 2007 för helikopterförbanden Inriktningen för helikopterförbandet är att fortsätta utveckla en helikopterbataljon med mark- och sjöoperativ inriktning. Helikopterbataljon 2010 skall optimeras mot att verka inom fredsfrämjande insatser. Huvuddelen av de typer av insatser som utvecklingen av förbandsmålsättningen grundas på är internationella insatser. De markoperativa typer av insatser omfattar såväl fredsframtvingande och fredsbevarande, som långsiktiga insatser. Inom ramen för samtliga typinsatser skall understöd till insats med specialförband kunna lämnas. De sjöoperativa typinsatserna omfattar såväl territoriell integritet, som internationella insatser i svensk, eller annan del av nations, sjöstridsstyrka. Bataljonen skall således kunna verka internationellt och nationellt inklusive att med tillgängliga resurser kunna stödja samhället vid stora påfrestningar. Utveckling av helikopterförbanden 20072009 Den ursprungliga tidsplanen för leveranser av nya helikoptrar har blivit förskjuten bland 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 annat p.g.a att båda leverantörerna (NHI respektive ) har haft svårigheter med certifieringen av respektive helikopter. På grund av leveransförseningarna bedöms helikopterbataljonen vara fullt operativ först . Dock bedöms förbandet med delar eller inom vissa funktioner vara operativt tidigare. Den operativa förmågan, främst den sjöoperativa, bedöms nedgå . Förmågan återtas när version B med sjöoperativ förmåga är operativ i insatsorganisationen. Tre skall fr.o.m. t.o.m. vara baserade i Kosovo i syfte att utföra lättare personal- och materieltransporter, samt eftersök, m.m. Som ett led i utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan, planeras ett helikopterförband kunna stå i beredskap för sjuktransport (MEDEVAC) under beredskapsperiod. I detta syfte skall vidmakthållas och vidareutvecklas, inledningsvis genom att tre av dessa nio helikoptrar modifieras (bl.a. med ballistiskt skydd, varnare- och motverkanssystem m.m.) inför . Resterande helikoptrar 10 avses genomgå en livstidsförlängning 20092011. Därutöver undersöks möjligheten att tillgodose den nordiska snabbinsatsstyrkans behov av transporthelikoptrar. För att utveckla specialförbandens förmåga att verka kommer Helikopterflottiljen att vidareutveckla förmågan till understöd av specialförbanden med olika insatsenheter. Förmågan till understöd av specialförbanden skall ses som en av Helikopterbataljon 2010 grundläggande förmågor. De tekniska modifieringar (t.ex. sambandsutrustning och beväpning) som krävs kommer att genomföras på i samband med livstidsförlängning och 14 och 15 först efter serieleverans. Detta ger sammantaget möjlighet att kunna skapa en integrerad styrka som skall kunna utföra internationella insatser. Avveckling av och 9-systemen planeras att bli slutförd fram . Vidare är inriktningen att den framtida grundläggande helikopterutbildningen sker i internationell kontext. Regeringens uppfattning är att den utveckling som sker för att utveckla helikopterförbandens förmåga till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 understöd av specialförband liksom det internationella engagemanget är positivt och överväger de eventuella begränsande negativa effekterna på övrig helikopterverksamhet. Bedömt tillstånd i helikopterförbanden Helikopterförbanden består huvudsakligen 2009 av: Livslängden på helikoptersystem 10, 14 och 15 bedöms vara och bortom. Försvarsmakten skall kunna utvecklas i takt med de krav som omvärldsutvecklingen ställer. Utvecklingen av NBF konceptet bör ske koordinerat med utvecklingen av motsvarande nätverkskoncept hos våra viktigaste samarbetspartners, främst inom EU och Nato. Detta bl.a. för att säkerställa nödvändig interoperabilitet. Utvecklingen inom ramen för NBF inriktas mot att stödja den fortsatta transformeringen av Försvarsmakten mot ökad insatsförmåga. Den långsiktiga ledningssystemutvecklingen inriktas mot att utveckla förmågor för operativ ledning av nationella insatser, som krävs för att leda en styrka motsvarande Combined Joint Task Force (CJTF). En väsentlig del i utvecklingsarbetet är gemensamt internationellt samarbete där Försvarsmakten deltar i Experiement (MNE) samt genomför övningen 08. Försvarsmakten har inom ramen för projektet utvecklat och anskaffat systemdemonstrator 2006 med full funktionalitet enligt uppställda mål. Vidare har underlag tagits fram för fortsatt stegvis utveckling av systemdemonstratorer mot målbilden Försvarsmaktens ledningssystem 2010. Försvarsmakten kommer i årsredovisningen bland annat att redovisa en övergripande utvecklingsplan för att nå målbilden . Denna plan skall innehålla bland annat förväntade kostnader och investeringsbehov. bör försvarsunderrättelseverksamheten fokusera på de strategiska underrättelsebehov som utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken har. Hög prioritet bör ges till stöd för det svenska deltagandet i internationella uppgifter, inklusive förberedelserna för deltagande i och ledning av den nordiska snabbinsatsstyrkan. Arbetet med att fortlöpande förbättra inriktning, inhämtningsmetoder och analyskapacitet bör fortsätta. Försvarsmaktens personalförsörjningssystem ett medel för att genomföra den försvarspolitiska inriktningen Regeringens bedömning: Ett väl fungerande personalförsörjningssystem är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjligheter att utföra sina uppgifter. Det är väsentligt att reformarbetet tar sin utgångspunkt i en analys av hur den försvarspolitiska inriktning som läggs till grund för Försvarsmaktens utveckling påverkar principerna för personalförsörjningen. Särskilt angeläget är detta i fråga om regeringens ambition att kunna öka omfattningen av fredsfrämjande insatser. Skälen för regeringens bedömning I betänkandet Vissa personalfrågor i Försvarsmakten (bet. 2005/06:FöU5) framhöll försvarsutskottet vikten av den översyn av personalförsörjningssystemet som Försvarsmakten då genomförde. Utskottet utgick vidare från att regeringen skulle återkomma med en redovisning av hur personalförsörjningssystemet utvecklas samt förslag till eventuella riksdagsbeslut. Regeringen delar utskottets uppfattning om personalförsörjningens betydelse och vikten av Försvarsmaktens översyn. Ett väl fungerande personalförsörjningssystem är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjligheter att tillgodose de krav som den försvarspolitiska inriktningen ställer. Försvarsmaktens översyn har redovisats i budgetunderlaget . Redovisningen har därefter kompletterats och förtydligats och . att detaljutveckla en befälsordning med flera karriärer, att skapa ett system för styrning och utveckling av personalbehoven, att införa ett karriärväxlingssystem baserat på att enskilda får stöd för att byta yrke, att förbättra förutsättningarna för bemanningen av den internationella verksamheten samt att analysera hur Försvarsmaktens nya inriktning påverkar myndighetens kollektivavtal. Den försvarspolitiska inriktning som regeringen redovisar i denna proposition kommer att påverka Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. Enligt regeringens mening behövs det nya visioner i reformarbetet. För att kunna behålla och nyrekrytera kvalificerad personal är det nödvändigt att driva en aktiv och konstruktiv personalpolitik. En annan drivkraft bör vara att den utbildning som staten bekostar skall komma till användning. Tillgången till personal med lämplig kompetens är av avgörande betydelse för regeringens ambition att kunna öka internationella, fredsfrämjande åtaganden. Försvarsmaktens personalförsörjningssystem är komplext och berör ca en tredjedel av myndighetens totala anslag. Det är således angeläget att klarlägga i vilka avseenden som principerna för personalförsörjningen behöver förändras och vilka konsekvenser detta får för dagens författningsreglering. Regeringen avser återkomma till med den redovisning och de eventuella förslag 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till riksdagsbeslut som kan vara nödvändiga för att uppnå en effektiv personalförsörjning utifrån den försvarspolitiska inriktningen. Regeringens bedömning: Befälsordningen för officerarna bör reformeras med utgångspunkt från de verksamhetsanknutna kraven på kompetens- och åldersstruktur. Åtgärder bör vidtas som dels förbättrar dagens situation, dels mer långsiktigt skapar förutsättningar för en personalförsörjning i balans. Anställningsformerna för officerare bör ses över. Skälen för regeringens bedömning Tillgången till officerare är inte i balans med de krav som den försvarspolitiska inriktningen ställer. finns det ca 10 300 yrkesofficerare vilket är ca 800 fler än Försvarsmakten bedömer att det långsiktigt behövs. års rekryteringsbegränsningar och rekryteringsstopp har medfört att andelen yngre officerare är väsentligt lägre än vad som är önskvärt ur ett verksamhetsperspektiv och för den långsiktiga balansen i personalförsörjningen. Situationen kommer att förvärras till dess att nya fänrikar åter examineras 2008 enligt Försvarsmaktens nuvarande planering. Trots en övertalighet totalt sett har det, som framgår av resultatredovisningen, uppstått brist på personal inom flera kompetensområden. Det finns också ett överskott på officerare inom de kompetensområden där behovet av personal minskat till följd av försvarsreformen. Utvecklingsarbetet måste beakta innebörden av den försvarspolitiska inriktningen. Behovet av personal inom administration och förvaltning minskar som andelen kvinnor och män i de internationella insatserna och i utbildningsverksamheten successivt ökar. Verksamheten utvecklas så att officersyrket inte kan vara ett livstidsyrke för alla som genomgått officersutbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En kombination av åtgärder behövs Enligt regeringens mening är det uppenbart att det behöver vidtas en rad åtgärder på både kort och lång sikt. Initialt bör arbetet fokusera på att skapa rekryteringsutrymme. Ett framgångsrikt arbete med karriärväxling ger omedelbar effekt på rekryteringsutrymmet och åldersstrukturen. Tillgången till personal kan också förbättras genom en utökad tillämpning av möjligheterna till så kallad direktrekrytering, dvs. att anställa personer med särskild kompetens som officerare efter en anpassad officersutbildning. det tar att skapa en god tillgång till yngre personal bedömer regeringen att det också är nödvändigt att Försvarsmakten omfördelar personella resurser från stabs- och förvaltningsverksamheten till kärnverksamheten. Det behövs också en målmedveten kompetensutveckling för de officerare som varit verksamma inom områden där det nu finns ett kompetensöverskott. Ovannämnda åtgärder är i allt väsentligt sådana som Försvarsmakten kan besluta om. Enligt regeringens mening bör därutöver också initiativ tas beträffande åtgärder som på ett mer genomgripande sätt förbättrar förutsättningarna för en långsiktig personalförsörjning i balans. Regeringen avser därför pröva i vilken omfattning som sådana åtgärder kan vidtas.