prop · GU03101d2 · 2007-04-17 00:00:00 — Statsskulden (exklusive orealiserade valutakursförändringar) och statens övriga upplåning. Värdeförändringar hänförbara till statsskulden omfattas med andra ord inte av detta begrepp. Ett negativt saldo innebär att staten har gjort en nettoamortering. Saldoraden i finansieringsanalysen i årsredovisningen för staten visar förändringen av statens nettoupplåning . Myndigheter under regeringen med affärsdrivande verksamhet och större ekonomisk rörelsefrihet än vanliga statliga myndigheter. 2006 fanns fyra affärsverk: , , samt (begränsad verksamhet sedan huvuddelen av SJ övergått i bolagsform). I årsredovisningen för staten avses med statliga bolag de företag där statens ägande uppgår till i respektive bolag. De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av bl.a. aktiebolagslagen. Ett statligt borgensåtagande som oftast gäller som för egen skuld. En kreditgaranti är kopplad till en viss kredit. (I årsredovisningen för staten) all den verksamhet som staten har väsentligt inflytande över, vilket är mer än det som ingår i den konsoliderade balansräkningen, resultaträkningen och finansieringsanalysen. Väsentligt inflytande här har definierats som att staten skall ha en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. I statlig sektor ingår statliga myndigheter inklusive affärsverk, och , statliga bolag, samt . När det gäller tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Detta innebär att ett helägt bolags tillgångar tas med i sin helhet. Allmänna arvsfonden redovisas inom statlig sektor med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. En plan för huvuddelen av statens inkomster och utgifter avseende ett budgetår. Statsbudgeten består av anslag, inkomsttitlar samt nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost, vilket sammantaget ger statens lånebehov. fastställer budgeten och anvisar medel till regeringens förfogande för olika ändamål under anslag. Ofta används statsbudgeten och dess saldo för att beskriva statens verksamhet. Anslagsmedel kan även anvisas och minskas på tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut avseende den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter, vilket överensstämmer med statens lånebehov (med omvänt tecken). En kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås. Om saldot är negativt föreligger ett budgetunderskott och därmed ett statligt lånebehov, vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden. Förutom av statsbudgetens saldo påverkas statsskulden av orealiserade valutakursförändringar, tillfälliga placeringar samt direkta nedskrivningar vid inleverans av statsobligationer. Utfallet på de beståndsdelar som ingår i statsbudgeten. Ett av utfärdat obligationslån på vanligen löptid. Räntan på statsobligationer är fast, vilket innebär att den inte ändras oavsett vad som händer på räntemarknaden. Den femåriga statsobligationsräntan styr i stor utsträckning bostadslånens fasta ränta. används begreppet nominella statsobligationer för att särskilja dessa från realränteobligationer. Den centrala redovisningen för staten (tidigare benämnd riksredovisningen). Informationen används för att kunna planera, följa upp och styra den statliga verksamheten. Statsredovisningen ligger till grund för årsredovisningen för staten inklusive statsbudgetens utfall, men även för statistik om statens finanser och budgetprognoser. Summan av samtliga lån som tagits av () för statens räkning. RGK förvaltar statsskulden. Upplåningen på den svenska marknaden sker främst i form av statsobligationer, statsskuldväxlar, premieobligationer och realränteobligationer. Den utländska upplåningen sker främst via skuldbytesavtal (kron/valutaswappar). Även upplåning via statsskuldväxlar i utländsk valuta (commercial papers) och direkt på utländska kapitalmarknaden förekommer. 2006/07:101 BILAGA 1 Räntan på statsskulden. Räntorna på statsskulden redovisas i huvudsak kassamässigt på statsbudgeten. Förutom anslagsavräkningen redovisas räntekostnader enligt god redovisningssed i resultaträkningen i Årsredovisningen för staten. Skillnader uppstår mellan dessa redovisningsmetoder beroende på bl.a. orealiserade räntor, valutaförändringar och kursdifferenser. En av staten, genom , utgiven skuldförbindelse med en löptid på vanligen tre, sex eller . Det finns dock även kortare löptider. Summan av alla utgifter inom det fastställda utgiftstaket. De takbegränsade utgifterna omfattar dels utgifterna på statsbudgeten (utgiftsområde 1-25 samt 27) exklusive statsskuldräntor (utgiftsområde 26), dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att myndigheternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslagskrediter ingår. Ett finansiellt instrument som ger skyldighet att köpa och sälja en underliggande vara till ett i förväg bestämt pris. Se även Option. Summan av ingående anslagsbehållningar, statsbudget, tilläggsbudget, indragningar och omfördelningar. Se vidare anslagsbehållningar. 2006/07:101 BILAGA 1 En resurs som kontrolleras av en redovisningsenhet till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential . Summan av tilldelade medel och anslagskredit. Se vidare tilldelade medel och anslagskredit. Kompletterande budget som beslutar om som tillägg till statsbudgeten. Anslagsmedel kan anvisas eller minskas genom tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Även inkomsttitlarnas beräknade belopp kan förändras på tilläggsbudget. Se vidare statsbudget. Omfördelningstransaktioner som oftast kännetecknas av att ingen direkt motprestation erhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetalningar av bidrag m.m., oftast via statsbudgeten. Statsbudgetens saldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns dock ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som skall klassificeras som tillfälliga eller extraordinära. Därför är det väsentligt att samtliga sådana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. I allmän mening statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning används beteckningen uppbörd på de intäkter som en myndighet tar upp i sin resultaträkning men inte får disponera, vilka för staten som helhet till allra största delen utgörs av skatter. De skall redovisas mot (inlevereras till) en inkomsttitel på statsbudgeten. Intäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats , men inte fakturerats senast vid ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Sådan intäkt tas upp i resultaträkningen med motposten upplupen intäkt i balansräkningen. Kostnad för t.ex. varor och tjänster som mottagits , men där faktura inte erhållits senast vid ett visst datum i samband med årets slut. Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader tas upp i resultaträkningen med motposten upplupna kostnader i balansräkningen. Ekonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning utges. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift. Den del av ett företags vinst som utdelas till ägarna. Ekonomisk händelse genom vilken ett värde av ekonomisk natur lämnar myndigheten, vanligast i form av det ekonomiska värdet av de resurser Utgiften uppstår vid anskaffningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. Till skillnad mot kostnad kan en utgift avse flera redovisningsperioder och behöver inte minska myndighetens/statens nettoförmögenhet. Begreppet har betydelse främst i samband med redovisning mot statsbudgeten. En indelningsgrund för anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten finns 27 utgiftsområden för vilka utgiftsramar fastställts av . Varje anslag på statsbudgeten ingår i ett utgiftsområde. Ramar för statsbudgetens utgiftsområden inom den tillämpade s.k. rambeslutsmodellen, vilket är en uppifrån- och nedmetod för budgetering. Den innebär att i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. En högsta nivå för statens utgifter för ett visst år som fastställs i förväg av . Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgör en budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella termer och tar hänsyn till en viss beräknad prisutveckling . Utgiftstak för offentlig sektor Utöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentliga sektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och 2006/07:101 BILAGA 1 inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna. De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. valutareserv förvaltas av Riksbank. Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Årets över- eller underskott Den sista raden i statens resultaträkning, som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräkningen i noten till rubriken . granskning av årsredovisningar och underliggande redovisning i syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen görs även av om ledningens förvaltning står i överrensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. lämnar revisionsberättelser avseende myndigheterna till regeringen och revisionsberättelse avseende årsredovisningen för staten till . Den utgift som skulle uppstå för en tillgångs förvärv eller tillverkning om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. 2006/07:101 BILAGA 2 1.1 Statliga myndigheter m.m. ............................................................................................. 1.2Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens I de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen ingår samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , och . Dessutom ingår fonder som redovisas av myndigheter enligt ovan (tas inte upp separat i denna bilaga utan redovisas i not 41, Fonder) och . De ingående myndigheterna förtecknas nedan. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. Inte heller ingår nedlagda myndigheter som saknar ekonomiskt utfall . för (ny myndighet upphörde ) 2006/07:101 BILAGA 2 för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för Levande historia Försvarshögskolan Försvarsmakten och TV Gymnastik- och universitet (upphörde och ingår från 2007-01-01 i ) 2006/07:101 BILAGA 2 (namnändring från /) och folkminnen (namnändring från ) internationellt utvecklingssamarbete (ny myndighet från 2006- 01-01) Internationella programkontoret för utbildningsområdet Kriminalvården (namnändring från ) Tekniska högskolan Kungliga hov- och slottsstaten Livrustkammaren och med stiftelsen (namnändring från Livrustkammaren//) Lotteriinspektionen Luftfartsstyrelsen , affärsverk i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i i Myndigheten för handikappolitisk samordning (ny myndighet ) Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning (namnändring från Myndigheten för ) Myndigheten för skolutveckling Myndigheten för utländska investeringar i Nationellt centrum för flexibelt lärande Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i 2006/07:101 BILAGA 2 i i i i i i (hela polisorganisationen ingår) Rådet för Europeiska socialfonden i utbildningsstöd (myndigheten upphörde ) 2006/07:101 BILAGA 2 Statens ljud- och bildarkiv Statens museer för världskultur Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för psykologiskt försvar för EU-frågor till för Statliga myndigheter m. fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal Arbetsliv, omsorg och utbildning Internationella Programkontoret för utbild- Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Nationellt centrum för flexibelt lärande /Rådet för Europeiska socialfonden i Sameskolstyrelsen Valideringsdelegationen Verket för högskoleservice Myndigheten för utländska investeringar i 2006/07:101 BILAGA 2 Forum för Levande historia och TV (upphörde och ingår från 2007-01-01 i ) Livrustkammaren och med stiftelsen (namnändring från Livrustkammaren//) Statens ljud- och bildarkiv Statens maritima museer Statens museer för världskultur Statens musiksamlingar Svenskt biografiskt lexikon Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter 2006/07:101 BILAGA 2 Ombudsmannen mot diskriminering på grund Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Styrelsen för psykologiskt försvar Universitet, högskolor och forskning Miljö, teknik och jordbruk (namnändring från Expertgruppen för EU-frågor till för för arbetsliv och social- för miljö, areella näringar och Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning 2006/07:101 BILAGA 2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll 2006/07:101 BILAGA 3 Statliga bolag, banken och finansinstitut ................................................................................ 2006/07:101 BILAGA 3 1: Nyckeltal för statliga bolag 2006....................................................................... 2: Beräkningar av statliga sektorns andel enligt kapital 9 (9.1)................................... Statliga bolag, banker och finansinstitut Tabellen baseras på respektive bolags årsbokslut som inrapporterats till för framställande av årsrapport för företag med statligt ägande. Summa eget kapital inkluderar eventuella obeskattade reserver efter avdrag för latent skatt. Avkastning på eget kapital beräknas på ett årsmedelvärde av eget kapital. Nettoskuldsättning avser netto av räntebärande avsättningar och skulder med avdrag för räntebärande tillgångar inklusive likvida medel. Tabellen ovan avser bruttobelopp och summerar inte till värdena i statlig sektor. Beloppen i kolumnerna avseende utdelning är dock statens andel, liksom kolumnen med börsvärden. Soliditeten har inte beräknats för företag inom bank- och finanssektorn då det inte är ett relevant nyckeltal. Räntabiliteten på eget kapital har utelämnats för , Kungliga Dramatiska Teatern och eftersom nyckeltalet inte är rättvisande. 2006/07:101 BILAGA 3 I tabellen ingår även som är en egen associationsform med offentligrättslig prägel. inkluderas inte i sammanställningen av den statliga sektorn. Statens innehav i Nordea och OMX är och dessa ingår därmed endast med sitt bokförda värde som tillgång hos myndigheter och inte som statliga bolag. Den del av Svenska Spels överskott som skall utbetalas till folk- och idrottsrörelser () har omklassificerats som skuld vid sammanställningen av den statliga sektorn. ingick tidigare som dotterbolag i och . är ett avvecklingsbolag vars verksamhet har avvecklats . bolag har trätt i likvidation och ingår inte längre i tabellen nedan. 2006/07:101 BILAGA 3 2006*** Dom Shvetsii, A/O **** NIB**** ***** 2006/07:101 BILAGA 3 2006*** 2006/07:101 BILAGA 3 2006*** forskningsinstitut, SP, AB ¹ Uppgifterna i denna kolumn överensstämmer, med något enstaka undantag och efter hänsyn till ägarandelen, med uppgifterna i not 11 Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag. I de fall det kan misstämma beror avvikelsen på att uppgifterna i denna tabell är de senast redovisade siffrorna från företaget (avser 4:e kvartalet) medan uppgifterna som ligger till grund för not 11 i något fall kan avse företagets 3:e kvartalsredovisning p.g.a. 4:e kvartalets uppgifter inte fanns tillgängliga vid det tillfälle då kap 4 utarbetades. *= Uppgifterna för resultat efter skatt respektive eget kapital avser del hänförlig till aktieägare i moderbolaget **= Avser endast statens andel av utdelningen ***= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav **** = omräkningskurs euro 9,2521 (snittkurs)/ 9,0394 (balanskurs) *****=omräkningskurs NOK 1,15042/1,0945 ****** = och del av m.m. 0 = utfall avrundat till noll = ingen uppgift - = inget utfall neg = negativt utfall Ansvarigt departement U = K = 2006/07:101 BILAGA 3 Beräkning av statliga sektorns andel enligt kap 9 (9.1) -3 148 205 övrigt****** *= Avser endast statens andel av utdelningen **= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav ******= och del av 1P P Slutsumman för summa eget kapital samt bokfört värde överensstämmer inte med balansposten Andelar i dotter- och intresseföretag i balansräkningen p.g.a. ett antal justeringsposter Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. I detta kapitel redovisas en fördjupad beskrivning av skillnaderna mellan resultaträkningen och statsbudgeten. Den särskilda sammanställningen av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över omfattar en vidare definition av staten än de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och statsbudgeten (se kapitel 9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över). Sammanställningen inkluderar även statliga bolag, banker och finansinstitut samt (), AP- fonderna och . Syftet med den redovisningen är att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande och en bild av statens samlade tillgångar och skulder. I fråga om bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenskaperna (NR) som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. NR:s avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen. NR:s avgränsning skiljer sig från de ovan nämnda bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig åt avseende såväl avgränsning och struktur som redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i 2006/07:101 BILAGA 4 resultaträkningen men till helt övervägande del ligger utanför statsbudgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redovisas i resultaträkningen medan de endast påverkar statsbudgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov (se nedan). Detsamma gäller affärsverkens verksamheter. När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen), dvs. redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt) eller av utgifter och inkomster. I resultaträkningen sker redovisningen enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. redovisning av intäkter och kostnader. Avseende strukturen har statsbudgeten en ändamålsstruktur där indelningen är utgiftsområden och anslag respektive politikområden. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stället varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balansräkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . Som framgår av beskrivningarna i följande avsnitt påverkas ibland endast balansräkningen av vissa händelser i statsbudgeten medan resultaträkningen är oförändrad. I tabellen nedan ges exempel på både skillnader och likheter. Redovisningsprinciperna för resultaträkningen beskrivs i kapitel 4. 2006/07:101 BILAGA 4 Tabell 1.1 Jämförslse mellan resultaträkningen och statsbudgeten som redovisas på inkomst- Avgift av tillfällig natur Erhållna bidrag som an- Kostnad (intäkt) Löner, varor, tjänster m.m. vinst/förlust och upplupen Skatter redovisas intäktsmässigt i resultaträkningen. tillämpas periodiserad redovisning av skatter på både på statsbudgeten och i resultaträkningen och balansräkningen. Det innebär att skatterna hänförs till det år de avser. Eftersom det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte är känt förrän efter årets utgång kommer redovisningen till viss del att grundas på prognoser. I resultaträkningen påverkas därför årets utfall även av skillnaden mellan dessa beräkningar för åren närmast före aktuellt år och det slutliga utfallet . Se mer utförlig beskrivning i kapitel 4, avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Även i statsbudgeten tillämpas periodiserade skatter. Redovisningen där avviker dock på några punkter från den som görs på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten redovisas de olika skatteslagen periodiserat till aktuellt år på samma sätt som i resultaträkningen (se not 1). Däremot finns därefter olika justeringsposter fram till det kassamässiga utfallet . således inbetalningar som inkomster i statsbudgeten. De olika delarna däremot visas periodiserat, och revideras när taxeringsutfall föreligger. Vid revidering av de olika utfallen för respektive skatteslag används posterna betalningsförskjutningar och uppbördsförskjutningar som motposter, så att den totala summan är oförändrad. Den i övrigt största skillnaden är att ålderspensionsavgiften, som är en del av arbetsgivaravgifterna, bruttoredovisas i resultaträkningen medan avgiften nettoredovisas, dvs. efter överföring till pensionssystemet, på statsbudgeten. En annan väsentlig skillnad mot statsbudgeten är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda liksom skatter som statliga myndigheter betalat, har eliminerats. I resultat- och balansräkningen redovisas i princip statens samtliga avgifter och bidrag enligt bokföringsmässiga principer, vilket bl.a. innebär att endast utgifter som avser årets förbrukning redovisas som kostnader i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas endast avgiftsinkomster som berörd myndighet inte får behålla, vanligen avser detta offentligrättsliga avgifter. Därutöver redovisas vanligen de avgiftsinkomster som myndigheter får ta ut enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191), dvs. avgifter av tillfällig natur eller av mindre värde, som en utgiftsreduktion på anslaget. Övriga avgifter är sådana från offentligrättslig verksamhet och från uppdragsverksamhet som myndigheten får behålla.