prop · GU031d23 · 2007-01-01 00:00:00 — Genom ändring i förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, m.m. har det rörliga friluftslivet lagts till som ett särskilt skäl för att fast egendom, som inte längre behövs i statens verksamhet, fortfarande skall ägas av staten. Denna ändring trädde i kraft . Hänsynen till kulturminnesvården, totalförsvaret, naturvården och också det rörliga friluftslivet kan således utgöra särskilda skäl för att en egendom fortfarande skall ägas av staten. bör mot denna bakgrund, tillsammans med berörda myndigheter, fortsätta att utreda vilka fastigheter som bör behållas i statlig ägo. Tryggandet av statlig mark av värde för det rörliga friluftslivet kan uppnås antingen genom bildandet av naturreservat eller genom ett fortsatt offentligt ägande av området i fråga. Ett fortsatt statligt ägande bör när så är lämpligt kombineras med upplåtelse till naturvårds- eller friluftsstiftelse eller annan organisation som bedriver verksamhet för det rörliga friluftslivet. Statens stöd till friluftsorganisationer behandlas under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 3.6.1.11 Genetiskt modifierade organismer Cartagenaprotokollet om biosäkerhet hade sitt tredje partsmöte . Under partsmötet beslutades om fler dokumentationskrav för genetiskt modifierade organismer (GMO) avsedda för direkt användning som livsmedel, foder eller för bearbetning. I och med beslutet måste export av GMO medföljas av information om vilka organismer sändningen innehåller vilket underlättar tillsyn. Beslut togs även i frågor om riskutvärdering och riskhantering, kapacitetsuppbyggande åtgärder samt om förmedlingscentrumet om biosäkerhet (Biosafety Clearinghouse). Förhandlingar kring en skadeståndsordning under protokollet har fortsatt . lades ett tilläggsuppdrag på miljöskadeutredningen (Dir. 2006:41) att utreda ansvar vid eventuella skador på den naturliga biologiska mångfalden när GMO används. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsuppdraget är ett led i att lantbrukare skall få en möjlighet att odla genetiskt modifierade grödor vid sidan om konventionella grödor. Utredningen skall undersöka om det finns ett behov av en särskild skadeståndsreglering eller om gällande regelverk är tillräckligt för att avkräva skadestånd vid eventuella skador på den naturliga biologiska mångfalden. gav den tidigare regeringen i uppdrag att undersöka vilka effekter och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer kan ha på svenska myndigheters rutiner och om ytterligare svensk lagstiftning kan behövas. Uppdraget redovisades och har remissbehandlats. Förslagen bereds inom . har av den tidigare regeringen även fått i uppdrag att utreda hur användning av GMO kan påverka möjligheterna att uppnå vissa miljökvalitetsmål. 3.6.1.12 Samhällsplanering och byggande har en parlamentarisk kommitté gjort en översyn över plan- och bygglagstiftningen (PBL). lämnade sitt slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77). Kommitténs förslag syftar till att uppfylla de tre övergripande målen för översynen av (1987:10, PBL), dvs. att effektivisera beslutsprocessen med säkerställt och utvecklat medborgerligt inflytande, att stärka och utveckla plan- och bygglagstiftningen så att rollen som ett instrument för hållbar utveckling stärks och att det skapas bättre förutsättningar för samhällsbyggande. Se vidare utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. För att få underlag till formulering av nya eller ändrade delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har anvisat medel för att genomföra en undersökning av bl.a. byggnaders tekniska egenskaper. Arbetet med detta pågår inom . 3.6.1.13Sanering och återställning av förorenade områden Inventeringar och undersökningar av förorenade områden har pågått även . Syftet är dels att klarlägga hur stort miljöproblem de förorenade områdena utgör, dels att avgöra vilka åtgärder som bör vidtas. Allt fler förorenade områden utreds och undersöks, och kvaliteten på utredningarna har ökat. Länsstyrelser och kommuner har en central roll i arbetet med att sanera de förorenade områdena. fördelar statliga bidrag för sanering av områden där det saknas ansvariga verksamhetsutövare eller markägare. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 i statliga bidrag till arbetet med efterbehandling. Enligt skall efterbehandling betalas av den som orsakat föroreningen. startades ett tillsynsprojekt som syftar till att få tillsynsmyndigheterna att i större utsträckning utkräva att ansvariga verksamhetsutövare finansierar saneringen. kan länsstyrelserna även få bidrag för tillsyn över förorenade områden i syfte att öka antalet saneringar som privatfinansieras. fördelade i bidrag till detta arbete . Vid fördelning av bidrag till efterbehandlingsarbetet har prioritet givits åt områden som utgör mycket stora risker för människors hälsa och miljön. På ca hälften av de 700 områden som givits högst prioritet pågår utredningar. 256 områden befinner sig i olika skeden av undersökning. Saneringsåtgärder pågår på 28 områden. Bland dessa finns bl.a. många impregneringsanläggningar och gruvområden. På 31 områden har åtgärder genomförts. redovisade 2006 att man tagit fram en kvalitetsmanual för att säkra att efterbehandlingsarbetet genomförs på ett enhetligt sätt. Vidare har tagit fram en vägledning om riskbedömning av förorenade områden. Den innehåller riktvärden för hur långtgående efterbehandlingen måste vara för att området skall kunna användas för olika ändamål. Tillsammans med har verket redovisat hur man bör hantera byggnader som innehåller föroreningar. har i enlighet med förslag i miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) beslutat om ändrade delmål rörande efterbehandling av förorenade områden. 3.6.1.14 Miljöövervakning och forskning ansvarar för den nationella miljöövervakningen. inom fördelar medel för miljöövervakning samt medel till de miljömålsansvariga myndigheterna för uppföljning av miljökvalitetsmålen. har miljöövervakningsprogrammen för kust och hav, sötvatten, miljögifter samt hälsorelaterad miljöövervakning setts över för att bättre motsvara kraven enligt EU:s ramdirektiv för vatten och tydligare belysa hur de nationella miljökvalitetsmålen uppfylls. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 en inventering av vilken miljöövervakning som bedrivs av sektorsmyndigheterna. En liknande inventering gjordes 1998. Flera av de myndigheter som var med i inventeringen då har ökat sin miljöövervakning högst väsentligt. Samtliga tillfrågade i förra årets inventering arbetar också med verksamheter som i någon form stödjer miljöövervakningen. föreslår inte några större förändringar när det gäller ansvarsfördelningen mellan de myndigheter som bedriver någon form av miljöövervakning. poängteras vikten av att ansvarsfördelningen diskuteras vid nyetablering eller utökning av pågående program. I miljömålspropositionen har beskrivits sektorsmyndigheternas ansvar inom ramen för det särskilda sektorsansvaret för miljömålsarbete. Myndigheterna skall bl.a. föra en dialog med målansvariga myndigheter om behov av dataförsörjning för att följa upp miljökvalitetsmålet. återrapporterade arbetet med att etablera ett varningssystem som skall slå larm när miljö och hälsa hotas. För att miljöövervakningen skall fylla det syftet krävs bl.a. ett väsentligt utökat stationsnät. Dagens miljöövervakning kan dock stramas upp i vissa led och på så sätt bättre bidra till att nya hot upptäcks. har remissbehandlats och bereds inom . För utökad miljöövervakning i havsmiljön och för att skapa utrymme för extra insatser i de fall övervakningen visar att något ovanligt inträffar i miljön föreslås att anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. förstärks. stödjer och initierar miljöforskning inom ett flertal angelägna områden. Av de ca som verket fördelar för forskning används drygt hälften till fleråriga forskningsprogram. Nya forskningsprogram har börjat planeras inom områdena luft, klimat, avfall och friluftsliv. Två program är på väg att avslutas, ett om styrmedel inom klimatområdet och ett om ökad effektivitet i miljöpolitiken. Nytt är ett samarbete mellan och för att ta fram kunskap om miljöeffekter av vindkraft inom programmet Vindval. har också eget ansvar för att ta fram relevant kunskap om vindkraftens effekter och sprida denna för att underlätta och påskynda utbyggnaden av vindkraft. har fokus legat på miljökvalitetsmålen Begränsad klimat- påverkan, Giftfri miljö, Hav i balans, Ett rikt odlingslandskap samt Ett rikt växt- och djurliv. Verket finansierar också tillsammans med näringslivet projekt vid IVL . Vidare finansierar forskning kring hållbar förvaltning av vilt med anslag från Viltvårdsfonden. För att stärka kunskapsbasen för arbetet med bevarande och hållbart utnyttjande av havsmiljön tillsatte den tidigare regeringen en utredning om organisationen av miljöövervakningen samt kunskapsuppbyggnad och forskning om havsmiljön. medverkar i det EU-finansierade samarbetet mellan forskningsfinansiärer om miljöförhållandena i i ERA-netprogrammet BONUS for the Baltic Sea Science. Samtliga länder kring inklusive deltar i forskningssamarbetet. Från svensk sida medverkar , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och (). Långt framskridna planer finns nu på att utvidga detta program inom ramen för EU:s fortsatta forskningssamarbetet. Regeringen anser att ett sådant framtida forskningssamarbete är viktigt och att skall delta. Övrig forskning som berör miljöområdet beskrivs under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Insatser beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, beträffande friluftsfrågor och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, beträffande energifrågor under utgiftsområde 21 Energi, beträffande trafikbuller under utgiftsområde 22 Kommunikationer, beträffande de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar och beträffande hushållning med grundvatten och naturgrus under utgiftsområde 24 Näringsliv. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser som berör miljöpolitiken. Den tidigare regeringen har redovisat en vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126). omfattar alla tre dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Se vidare under utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Försvarsmakten arbetar systematiskt med inventering och sanering av förorenad mark. Det gör även , och . geologiska undersökning (SGU) fortsätter att utreda objekt som förorenats genom statlig verksamhet. (Spimfab) har fram till nu sanerat 730 nedlagda bensinstationer och depåer och undersökt över 2200 objekt. Detta har, enligt , lett till att kunskapen och behandlingskapaciteten för oljeförorenade jordmassor är god i landet. Regeringen avser att stärka arbetet med hållbar utveckling och därvid tillsätta en hållbarhetskommission. skall bl.a. se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av organisation, regelverk och styrmedel som behöver göras för att underlätta arbetet för ett hållbart samhälle och främja miljödriven tillväxt och för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. Arbetet med hållbar utveckling redovisas under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. 3.6.2.2 Hållbar konsumtion och produktion ekonomiska vårproposition fick () ökat anslag för att kunna utveckla materialflödesstatistik för att bedöma den samlade miljöpåverkan från vissa material. Den tidigare regeringen presenterade skrivelsen Tänk om! En handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (skr. 2005/06:107, bet. 2005/06:LU36, rskr. 2005/06:363). Ett förslag till handlingsplan för hållbar konsumtion och produktion i näringslivet och den offentliga sektorn håller på att tas fram inom . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.6.2.3 Ekonomiska styrmedel på miljöområdet (Fi 2003:96) redovisade sitt delbetänkande En BRASkatt? beskattning av avfall som förbränns (SOU 2005:23). Slutbetänkandet En BRASkatt! beskattning av avfall som deponeras (SOU 2005:64) redovisades . Utredningens förslag om en avfallsförbränningsskatt behandlades i propositionen Beskattning av visst hushållsavfall som förbränns (2005/06:125). De nya reglerna om skatt på förbränning av visst hushållsavfall i lagen (1994:1776) om skatt på energi trädde i kraft . Lagen om trängselskatt (2004:629), som trädde i kraft , har tillämpats vid passage av vissa angivna betalstationer i . införde , efter ett uppdrag från den tidigare regeringen, nya farledsavgifter för sjöfart. De nya avgifterna innebär att miljörabatten höjs för svavel och för kväveoxider. och har redovisat en inventering av ekonomiska styrmedel som kan ligga till grund för en kommande utvärdering. () har redovisat regeringsuppdrag om ekonomiska styrmedel rörande bekämpningsmedel. Det har remitterats och bereds inom . Vidare har ett antal stöd införts i syfte att främja energieffektivisering. (Se vidare under utgiftsområde 21 Energi.) Huvuddelen av de statliga myndigheterna, ca 220 stycken, har den tidigare regeringens uppdrag att införa och arbeta med miljöledningssystem som bygger på principerna i Internationella standardiseringsorganets miljöstandard ISO 14001 och EG:s miljölednings- och miljörevisionsförordning (EMAS). Fjorton myndigheter har vidareutvecklat sitt miljöledningsarbete genom att certifiera det enligt ISO 14001 eller registrera det enligt EMAS och ytterligare några är på gång. Riktlinjerna för myndigheternas årliga redovisningar av miljöledningsarbetet har ändrats så att redovisningarna för myndigheter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 med stor miljöpåverkan utvecklas och redovisningarna för myndigheter med liten miljöpåverkan förenklas. Antalet certifieringar enligt ISO 14001 fortsätter att öka medan antalet registreringar enligt förordningen om frivilligt deltagande för organisationer i EG:s miljölednings- och miljörevisionsförordning, EMAS-förordningen (761/2001/EG) minskar. AB , som är svenskt registreringsorgan enligt EMAS-förordningen, har fått avsevärt minskade intäkter från förnyade och nya EMAS-registreringar. möjligheter att bryta denna trend genom t.ex. ökad information minskar i samma takt. Belastningen på väntas vidare öka som en följd av den nu förestående revideringen av EMAS-förordningen och den därpå följande uppgiften att informera om den och de nya förutsättningar som då kommer att gälla. Regeringen föreslår därför att tillförs EMAS-verksam- heten 20072009. 3.6.2.5 Miljöanpassad offentlig upphandling har uppmanat medlemsländerna att utarbeta treåriga nationella handlingsplaner för att stärka arbetet med miljöanpassning av den offentliga upphandlingen. redovisade , på uppdrag av den tidigare regeringen och tillsammans med andra berörda aktörer, ett förslag till en sådan handlingsplan. Förslaget innebär arbete för bland andra , , och Verket för förvaltningsutveckling. Mot bakgrund av det föreslår regeringen att medlen till dessa verksamheter förstärks med högst 2007 och 20082009. Under arbetet med översynen av EG:s upphandlingsdirektiv verkade den tidigare regeringen för ökade möjligheter att ta sociala hänsyn och miljöhänsyn vid offentlig upphandling, vilket återspeglas i direktiven. tillsattes för att införliva de nya EG-reglerna. I utredningens slutbetänkande (SOU 2006:28) föreslås införandet av en bestämmelse som innebär att en upphandlande enhet bör ställa miljökrav och sociala krav. Betänkandet bereds inom Regerings- I skrivelsen Strategiska utmaningar En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (Skr. 2005/06:126) har den tidigare regeringen redovisat mål och åtgärder för ökad miljöanpassning av offentlig upphandling. Regeringen anser att den offentliga sektorn bör gå före med att ställa miljökrav i upphandlingen för att understödja teknikutvecklingen. Fordon som upphandlas offentligt bör t.ex. som regel vara miljöbilar. Undantag skall endast kunna göras för fordon med krav på vissa prestanda eller där miljöalternativ saknas. Detta kan t.ex. gälla vissa utryckningsfordon. 3.6.2.6 Samhällsplanering och byggande Propositionen Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk godkändes av (prop. 2005/06:143, bet. 2005/06:NU21, rskr. 2005/06:362), se vidare utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik samt utgiftsområde 21 Energi. Länsstyrelserna har av den tidigare regeringen fått i uppdrag att i samarbete med berörda kommuner utarbeta planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar. har på den tidigare regeringens uppdrag redovisat hur en hållbar utveckling av Sveriges kustzoner överensstämmer med de principer och uppgifter som anges i EG- rekommendationen (2002/413/EG) om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområdena i . Rapporten belyser hur det svenska planeringssystemet fungerar i våra kustlän. Den är förutom som underlag för rapportering till EU användbar för långsiktiga insatser för utveckling av den kommunala översiktsplaneringen. En konferens i om integrerad förvaltning av kustområden har genomförts under det svenska ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd. 3.6.2.7 Biologisk mångfald och naturvård Den tidigare regeringen har till EG- kommissionen överlämnat ett förslag till nationellt landsbygdsprogram för perioden 20072013. Förhandlingar med EG- kommissionen sker och programmet beräknas träda i kraft Åtgärderna i programmet kommer bl.a. att omfatta miljöersättningarna för bevarandet och hållbart nyttjande av jord- och skogsbrukslandskapets natur- och kulturvärden. har till den tidigare regeringen redovisat en särskild utvärdering av stormen effekter. En generell bild är att skogens kulturmiljövärden drabbades av stora skador. framgår att skogar med olika former av höga naturvärden, t ex nyckelbiotoper och skog i olika former av formellt skydd, fick lindrigare skador än övrig skog. Ett ministermöte om miljöpåverkan från sjöfart och fiske, inom ramen för , genomfördes i . Ministrarna enades i en deklaration om att stödja en försöksverksamhet med fiskedagar i stället för kvotsystem för för att minimera att fångst kastas överbord, s.k. utkast, som är en följd av dagens kvotsystem. Under mötet togs beslut om hur Nordsjöländerna skall arbeta vidare för att minska sjöfartens miljöpåverkan. Konferensen avslutades bl.a. med en överenskommelse om mål för reduktion av sjöfartens utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid. har fortsatt öka övervakningen över utsläppen av olja och andra skadliga ämnen. Även antalet lagföringar har ökat. Ett problem i fisket är att nät som går förlorade fortsätter att snärja in fisk, fågel och däggdjur. Framför allt gäller detta bottensatta nät och är en företeelse som går under benämningen spökfiske. I ett projekt som finansierades av draggades efter spökgarn i och garn kunde tas tillvara. har förbättrat kunskapen om flera nyttjade fiskbestånd och därmed förbättrat möjligheterna att bedriva ett hållbart fiske. har också reviderat flera åtgärdsprogram för hotade arter samt upprättat nya. Den första karakteriseringen och översiktliga bedömningen av grundvattenförekomster rapporterades till EG- kommissionen och ger framöver en viktig bas för prioritering av åtgärder. Ett uppföljningssystem för miljökvalitetsmålet Grund- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 vatten av god kvalitet är enligt under utveckling. Uppbyggnaden av databasen med information om grundvattenförekomster och deras kvalitet (DGV) fortsätter. Certifieringen av energi- och brunnsborrare har kommit igång, vilket innebär säkrare borrningar ur såväl miljösom kundperspektiv. har beslutat om biotopskydd för tio strand- eller svämskogar och för 34 mindre vattendrag och småvatten. Forskning som berör miljöområdet och som finansieras bl.a. genom för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och () beskrivs under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. lämnade sin årliga rapport om uppföljningen av miljökvalitetsmål. Det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, som beslutade om , följs upp . I årets uppföljning bedömer att fler miljökvalitetsmål blir svåra att nå inom tidsramen. Utöver Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Levande skogar kommer även luft, Bara naturlig försurning och det nya målet Ett rikt växt- och djurliv att bli svåra att nå inom utsatt tid. konstaterar att många insatser görs och utvecklingen går åt rätt håll. Anledningen till att fler miljökvalitetsmål blir svåra att nå trots det intensiva natur- och miljömålsarbetet beror främst på att det tar för naturen att återhämta sig och att fler länder än påverkar situationen. För miljökvalitetsmålet luft bedöms luftföroreningar som partiklar fortfarande orsaka hälsoproblem. För miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning visar förbättrad kunskap att utvecklingen i huvudsak går åt rätt håll men att det kommer att ta för naturen att återhämta sig. För det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bedömer att målet blir 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 svårt att nå givet den tid det tar att vända hotbilden för såväl vissa miljöer som arter. har i årets rapport valt att lyfta fram konsumtionens miljöpåverkan. Det behövs enligt rådet förändringar i såväl livsstil som konsumtionsmönster i samhället i stort och hos alla och envar för att miljökvalitetsmålen skall kunna nås. På regional nivå pågår länsstyrelsernas arbete med att revidera de antagna regionala målen i enlighet med de nya och förändrade nationella miljökvalitetsmålen som beslutades . Flertalet länsstyrelser har i bred förankring i länen tagit fram åtgärdsprogram för att genomföra de regionala miljökvalitetsmålen. Flera länsstyrelser arbetar med att integrera miljömålsarbetet med genomförandet av regionala strategier för hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringar skall stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller svenska utsläpp av växthusgaser. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av de sex växthusgaserna, räknat som koldioxidekvivalenter, enligt Kyotoprotokollet och den internationella klimatpanelen IPCC:s definitioner tillsammans skall stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm i atmosfären. Enligt delmålet skall de svenska utsläppen av växthusgaser som ett medelvärde vara lägre för perioden 20082012 jämfört med . bör de svenska utsläppen vara lägre än koldioxidekvivalenter per invånare och år, för att därefter minska ytterligare. Utsläppen uppgick för till koldioxidekvivalenter vilket kan jämföras med utsläpp som uppgick till . Det betyder att utsläppen då hade minskat . Utsläppen varierar mellan olika år beroende bl.a. på temperatur och tillgång på vatten i kraftverksdammarna. Utsläppen utvecklas olika i olika samhällssektorer. Växthusgasutsläppen inom bostads- och servicesektorn har tack vare minskad oljeanvändning minskat med . har oljeanvändningen minskat i allt snabbare takt, som användningen av fjärrvärme ökat. Genom bl.a. utbyggnad av fjärrvärmesystem har en energiomställning på från el- och oljeuppvärmning till förnybara bränslen gjorts. Därutöver har åtgärder genomförts som effektiviserar och minskar energianvändningen med .