prop · GU03102 · 2007-04-16 00:00:00 — 2006/07:102 86 behandlingsgarantier. Den omfattande satsningen har enligt redan visat positiva effekter. Länsstyrelserna menar i sin tillsynsrapport att de statliga utvecklingsmedlen har haft stor betydelse för utbyggnaden av missbrukarvården i både små och stora kommuner. I rapporten konstateras att kommunernas samverkan med andra aktörer inom missbrukarvården på många håll har utvecklats positivt. Många kommuner arbetar för att skapa en sammanhållen och heltäckande vårdkedja och satsar på drogförebyggande och uppsökande insatser. Kostnader och prestationer Kostnaderna för kommunernas missbrukarvård ökade i fasta priser . Öppna insatser ökade , varav boende som bistånd . Tabell 4.10 Kommunernas kostnader för missbrukarvården, vuxna Miljoner kronor i löpande priser 2001 2002 2003 2004 2005 Institutionsvård 1 994 1 951 2 187 2 Familjehemsvård 130 119 132 129 135 Summa dygnetruntvård 2 124 2 Öppen vård 1 813 1 906 2 244 2 424 2 570 Totalt dygnet runt- och öppenvårdsinsatser 3 936 3 976 4 562 4 599 4 675 Källa: . hade knappt 12 300 personer med missbruksproblem (varav kvinnor) någon individuellt behovsprövad öppen insats, och gavs ca 25 800 sådana insatser (flera insatser kan vara aktuella för samma person). Drygt 2 700 personer vårdades frivilligt på institution (kvinnor). Den genomsnittliga vårdtiden var per inskrivning. av dygnsvården sker med tvång. Antalet personer i tvångsvård har varit nästan under en lång följd av år. 2006/07:102 87 Tabell 4.11 Antal vuxna i missbrukarvård respektive 2002 2003 2004 2005 Individuellt behovsprövad öppenvård 10 287 10 987 11 221 11 931 12 277 - kvinnor 3 064 3 323 3 435 3 606 3 676 - män 7 223 7 664 7 786 8 325 8 601 Bistånd för boende 5 628 5 928 6 276 6 154 5 852 - kvinnor 1 362 1 389 1 474 1 437 1 338 - män 4 266 4 539 4 802 4 717 4 514 Frivillig institutionsvård 2 388 3 084 3 120 2 781 2 702 - kvinnor 794 759 800 695 672 - män 2 388 2 325 2 320 2 086 2 030 Tvångsvård på institution* 302 289 226 206 255 - kvinnor 79 94 74 66 100 - män 223 195 152 140 155 Summa: 18 605 20 288 20 843 21 072 21 086 *Inkl. familjehemsvård LVM Källa: . Boendeinsatser En utvecklingstrend inom IFO är att det finns allt fler insatser som rör boende och boendestöd, för ungdomar, personer med missbruk och personer med missbruk och psykiska funktionshinder. fick 2002 i uppdrag att leda ett utvecklingsarbete för att utveckla metoder som kan vara verksamma för att långsiktigt komma tillrätta med problem som är kopplade till hemlöshet. För 20022004 avsattes för detta ändamål. lämnade en utvärdering av de 19 lokala hemlöshetsprojekt som genomförts inom ramen för uppdraget. Utvärderingen visar att vissa hemlösa har uppnått målet om ett eget kontrakt, som majoriteten befinner sig i olika former av andrahandskontrakt. För många hemlösa har dock situationen på kort sikt förbättrats eller en försämrad situation kunnat undvikas. Det vräkningsförebyggande arbetet har visat sig vara mycket framgångsrikt. Projekten har lett till att nya vägar för samverkan har utvecklats lokalt. Eftersom hemlöshetsproblematiken är komplex och berör flera politikområden efterlyser en helhetssyn och en samlad strategi på såväl lokal som nationell nivå. fick i uppdrag att fortsätta utvecklingsarbetet samt att genomföra en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning 2005. Stimulansmedel på är avsatta . Inom ramen för detta uppdrag har 13 hemlöshetsprojekt beviljats medel. Stimulansmedel har bl.a. fördelats till vräkningsförebyggande projekt riktade till nya målgrupper, t.ex. äldre som riskerar att hamna i hemlöshet. Äldre är en riskgrupp för vräkning på grund av kommunernas ambitioner att de skall bo kvar hemma . saknar de förmåga att betala räkningar och kommer efter med hyran. 2006/07:102 88 Ofta finns inga alternativa äldreboenden kvar och i några fall har de till slut fått bo på härbärgen. Andra projekt rör t.ex. sjukvård för hemlösa personer, boende för hemlösa kvinnor som behandlas med läkemedel för narkotikamissbruk samt kontaktpersoner för hemlösa personer. Satsningen utvärderas i sin helhet 2008. i har 2005 särskilt granskat barnperspektivet i avhysningsärenden. Av den aktuella granskningen framgår att medvetenheten om barnens situation och behov har ökat samt att det är vanligt med aktiva insatser för att undvika vräkning av barnfamiljer. Den senaste kartläggningen av hemlöshet genomfördes . Den visar att antalet personer utan egen bostad har ökat i . Minst 17 800 personer var hemlösa , 2005. Det finns hemlösa personer i av landets kommuner, men problemen är större i , och . Tre fjärdedelar av personerna är män. Den stora merparten är födda i , men personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade. är födda utomlands, jämfört av befolkningen. Av de 17 800 hemlösa personerna befinner sig 3 600 () i en akut situation. De sover ute eller bor tillfälligt på till exempel härbärgen, kvinnojourer eller campingplatser. Cirka 4 700 () personer bor ofrivilligt hos familj och vänner eller har mycket korta andrahandskontrakt. 8 400 () bor på institutioner eller i olika typer av stödboenden och saknar egen bostad när de skrivs ut. För resterande 1 100 är situationen okänd. En stor del av de hemlösa har missbruksproblem, , respektive psykiska problem, . Insatser för att förbättra missbrukarvården och den psykiatriska vården har därför stor betydelse för att komma till rätta med hemlösheten. Prostitution avser att presentera en kartläggning av prostitutionens omfattning och utveckling. Prostitutionsenheten i har () kartlagt prostitutionen på Internet. identifierades 327 personer som annonserade att de sålde sex i , vara 272 kvinnor (). Bland de 55 männen ingick sex personer som uppgav sig vara transsexuella. Prostitutionsenheten i rapporterar att det verkar ha skett en ökning av antalet män som säljare, en tendens som också finns i andra länder. Av kvinnorna sålde sex till män och av männen sålde sex till kvinnor och en drygt fjärdedel till andra män eller gifta par. Endast en uppgav sig vara under . Uppgifterna om ålder är dock osäkra. Brottsoffer Kommunen har det yttersta ansvaret för att de som vistas där får det stöd och den hjälp de behöver (enligt 2 kap. 2 § SoL). har ett ansvar för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp (enligt 5 kap. 11 § SoL). 2006/07:102 89 Mäns våld mot kvinnor Enligt 5 kap. 11 § SoL har ett särskilt ansvar för att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld i nära relationer får det stöd och den hjälp de behöver. Genom en lagändring som trädde i kraft är barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna brottsoffer. Utredningen om stöd till våldsutsatta kvinnor har i sitt betänkande (SOU 2006:65) konstaterat att det kommunala arbetet att stödja och hjälpa våldsutsatta kvinnor och deras barn till stor del har utvecklats positivt. Det finns handlingsplaner i av alla kommuner, dock med skiftande kvalitet. Trots att på flera håll har utvecklat sitt sociala arbete och sina insatser på detta område finns det alltjämt oacceptabla brister. Specialiseringen inom individ- och familjeomsorgen kan göra att det brister i helhetssynen avseende kvinnans och barnens hjälpbehov beträffande bostad, ekonomi etc. Länsstyrelsernas tillsyn 2005 visar att våldsutsatta kvinnor har svårt att få ekonomiskt bistånd när behov uppstått som en konsekvens av deras utsatta situation. Alla kommuner har inte möjlighet att erbjuda ett skyddat boende för alla de kvinnor som behöver det. I syfte att kvalitetsutveckla och förbättra arbete med stöd till våldsutsatta kvinnor och de barn som bevittnar våld eller andra övergrepp i nära relationer har regeringen till överlämnat propositionen (2005/06:38) om ansvar för våldsutsatta kvinnor. Av framgår att det tillkommit allt fler verksamheter för barn som bevittnar våld i nära relationer. Av rapporten barns upplevelser av forskaren framgår att det finns ca 87 verksamheter av detta slag i . Även verksamheter som riktar sig till män som utövar våld har ökat . finns ett femtiotal verksamheter i landet. Det finns inga säkra uppgifter om IFO:s kostnader för verksamheter och insatser för våldsutsatta kvinnor, deras barn och män som utövar våld. officiella statistik innehåller inga uppgifter som redovisar om en person utsatts för våld. Hedersrelaterat våld Hedersrelaterat våld har uppmärksammats allt mer . har avsatts för att bistå flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. har tillsammans med länsstyrelserna gjort en uppföljning av hur medlen använts under 20042005. Inom pågår ett aktivt arbete för att förstärka insatserna och skyddet för kvinnor och ungdomar som utsätts för hedersrelaterat hot och våld. Man kan se en positiv utveckling och en ökande medvetenhet om problematiken. Enligt den senaste uppföljningen finns nu 105 platser för skyddat boende i olika former. 2006/07:102 90 Unga brottsoffer av niondeklassarna uppger att de slagit någon så att personen blivit tvungen att uppsöka sjukhus och var fjärde att de utsatts för våld (Individ- och familjeomsorg lägesrapport , ). De flesta unga som drabbas av brott är pojkar och det handlar ofta om rån och misshandel. har många kommuner s.k. stödcentra för unga brottsoffer. Denna utveckling fortsätter i positiv riktning och finns det stödcentrum på 15 platser i landet, en ökning jämfört . Ungefär lika många pojkar som flickor har sökt sig till mottagningarna, vilket indikerar att det är en högre andel av de brottsutsatta flickorna som söker stöd. 2006/07:102 91 5 Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning I avsnittet redovisas förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Sameskolans och specialskolans verksamhet är statlig och redovisas inte i denna skrivelse. Alla statistiska uppgifter för /07 och vissa uppgifter bygger på preliminär statistik som kan komma att ändras. 5.1 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Förskoleverksamhet omfattar förskola, öppen förskola och familjedaghem och vänder sig till barn i åldrarna . Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet för barn i åldrarna . Nationella mål ingår förskolan och fritidshemmet i utbildningssystemet för barn och ungdom. infördes läroplan för förskolan (Lpfö 98) som gäller för alla förskolor med huvudman. Den har samma status och i stort sett samma struktur som övriga läroplaner i utbildningssystemet. Tanken är att de olika läroplanerna skall länka i varandra utifrån en gemensam syn på kunskap, utveckling och lärande. I förskolans läroplan finns de nationella målen för förskolan redovisade. Verksamheten i fritidshem omfattas av samma läroplan som förskoleklassen och det obligatoriska skolväsendet, läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Dessutom finns allmänna råd utfärdade av för fritidshemmet och för kvalitet i förskolan. För övriga verksamheter inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen finns också allmänna råd. I skollagen (1985:1100) föreskrivs att kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn i åldrarna 1 t.o.m. i den utsträckning som behövs för att föräldrarna skall kunna förvärvsarbeta eller studera eller om barnet har ett eget behov. Vidare skall kommunerna erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål, vilket anses vara efter det att föräldrarna anmält att de efterfrågar en plats. Barn i åldern , vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga, omfattas också av kommunernas skyldighet att tillhandahålla plats. I deras fall avser skyldigheten minst . Barn i åldern har rätt till avgiftsfri allmän förskola under minst . 2006/07:102 92 Måluppfyllelse och kvalitet Enligt läroplanen för förskolan skall en bedömning göras hur verksamheten utvecklas i relation till strävansmålen. Mål att sträva mot anger inriktningen på förskolans arbete. De anger en önskad kvalitetsutveckling i förskolan. I många kommuner genomförs enkätundersökningar där föräldrar får svara på frågor om hur de uppfattar förskolans verksamhet. Internationella undersökningar framhåller den svenska förskolan som ledande bland världens länder i kvalitetshänseende (Starting strong, , 2001). har kunnat konstatera att förskolornas arbete med barnens utveckling och lärande överlag är av god kvalitet i förhållande till läroplanens mål. Öppen förskola, familjedaghem och tillgång på plats Ungefär hälften av landets kommuner har öppna förskolor. Antalet öppna förskolor har minskat . Den öppna förskolan byggdes ut , men minskade antalet öppna förskolor med nästan två tredjedelar. har det emellertid tillkommit ett tjugotal nya avdelningar. Sammanlagt fanns det 470 förskoleavdelningar inom den öppna förskolan 2006. Andelen barn i familjedaghem ligger kvar . Jämfört med föregående år har andelen inte minskat, men den har minskat kraftigt . följer regelbundet upp hur kommunerna uppfyller kravet på plats utan oskäligt dröjsmål. Den senaste uppföljningen visar att nästan alla kommuner kunde erbjuda plats inom den utsatta tiden. tillsyn visar att kommunernas ekonomiska situation kan påverka i vilken utsträckning kommunerna fullgör denna skyldighet. Barngruppernas storlek och personaltäthet i förskola och fritidshem har den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan minskat från 17,5 barn per grupp till 16,7 barn per grupp 2006. I hälften av grupperna fanns mellan 16 och 20 barn. Den genomsnittliga gruppstorleken är minst i glesbygdskommuner. I småbarnsavdelningarna (barn i åldern ) är gruppstorlekarna mindre och i av grupperna fanns färre än 14 barn. I av småbarnsavdelningarna fanns det dock fler än 17 barn. Resultatet från en nationell utvärdering av förskolan som genomfört (Förskola i brytningstid, 2004) visar att det främst är ekonomiska prioriteringar som avgör barngruppernas storlek. Faktorer som personalens kompetens, upptagningsområdets karaktär, pedagogiska mål och ambitioner uppges ha mindre betydelse. Personaltätheten i förskolan har legat på en jämn nivå . var antalet barn per årsarbetare 5,1 vilket är en liten minskning jämfört med . Andelen anställda med pedagogisk högskoleutbildning i förskolan var 2006. Gruppstorlekarna i fritidshemmen har ökat och personaltätheten har minskat . Antalet inskrivna barn per avdelning ökade från 30,6 till 31,7 . var antalet barn per Skr. 2006/07:102 93 årsarbetare 18,9 vilket är en ökning med 0,3 barn per årsarbetare jämfört med året innan. hade andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning minskat med en procentenhet till . Tabell 5.1 Antal årsarbetare och andelen årsarbetare med pedagogisk högskoleutbildning Förskola årsarbetare pedagoger årsarbetare pedagoger 2002 63 104 19 107 2003 65 498 18 778 2004 67 328 17 937 2005 72 257 17 409 2006 77 506 17 390 Källa: . Spridningen i gruppstorlekar, personaltäthet och personalens utbildningsnivå är dock stor mellan landets olika fritidshem. Skillnaderna mellan kommunerna när det gäller personaltäthet är exempelvis större inom fritidshemmen än vad de är inom förskolan. Enligt lägesbedömning har inspektörerna sett många exempel på god verksamhet som är varierad och välplanerad, men det finns också många exempel där verksamheten måste betraktas som ensidig. har också ifrågasatt om huvudmännen vid planeringen utgår ifrån skollagens formuleringar om att fritidshemmens uppgift är att erbjuda en meningsfull fritid, att komplettera skolan och ge stöd till barnens utveckling. Det fordras system för planering, styrning, uppföljning och utvärdering för att bedöma måluppfyllelsen mot de nationella målen. har myndighetens inspektioner visat att skolbarnsomsorgen sällan finns med i kommunernas måldokument och kvalitetsredovisningar. Personalen på fritidshemmen har en stor del av sin arbetstid förlagd till skolan, och på många håll har man svårt att hitta tid till planering och förberedelser. Delegationen för jämställdhet i förskolan presenterade Delegationen för jämställdhet i förskolan sitt slutbetänkande för regeringen (SOU 2006:75). Delegationen hade fått i uppdrag att utveckla och förstärka jämställdhetsarbetet i förskolan. Enligt delegationen ligger inte förskolans problem i styrdokumentens utformning. Problemet är snarare bristen på kunskap. Behovet av mer kunskap är inte begränsad till förskolans personal. Bland delegationens förslag återfinns det inga krav på direkta förändringar i förskolans styrdokument. I dagens styrdokument framgår det tydligt att varje pojke och flicka i förskolan skall erbjudas möjlighet att utveckla alla sina färdigheter utan att begränsas av stereotypa könsroller. Under arbetets gång har delegationen bland annat delat ut pengar till lokala projekt som har arbetat med att utveckla jämställdhetsarbetet. Delegationen lyfter fram flera viktiga förutsättningar för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete som man har hämtat från sina projekt: förmågan att granska den egna verksamheten, kunskap, tid att reflektera och förmågan att sätta in arbetet 2006/07:102 94 i ett större sammanhang. Dessutom behövs engagemang på alla nivåer och ett kontinuerligt arbete med dokumentation och utvärdering. Målsättningen måste vara att åstadkomma varaktiga förändringar i barnens vardag. Utvärdering av maxtaxan Enligt avslutande utvärdering av maxtaxereformen har alla landets kommuner infört maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Maxtaxan är en del av ett reformpaket som infördes 2003. Reformpaketet innehöll följande delar: maxtaxa (dvs. ett tak för avgifterna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg), ökad tillgänglighet för barn till arbetslösa och föräldralediga samt införandet av en allmän, avgiftsfri förskola för alla fyra- och femåringar. valde ett par kommuner att ställa sig utanför maxtaxan, men fr.o.m. har alla kommuner i varit anslutna till reformen. En allt högre andel barn är inskrivna i förskolan vilket tyder på att efterfrågan har ökat. Utvecklingen är den motsatta inom familjedaghem, där andelen inskrivna barn har minskat. Kommunernas avgifter har sinsemellan harmoniserats som avgiftsfinansieringsgraden har minskat. Personaltätheten har ökat något och gruppstorlekarna har tenderat att minska. Variationerna i personaltäthet mellan olika kommuner har också minskat i förskolan. Det är svårt att analysera de kommunalekonomiska effekterna av maxtaxan eftersom det saknas någon naturlig kontrollgrupp att jämföra med, enligt utvärderingen. Analyser av arbetskraftsutbud och sysselsättning har dock inte kunnat påvisa några direkta effekter som kan kopplas till maxtaxans införande, enligt IFAU:s rapport inom barnomsorgen påverkar den hur mycket föräldrarna arbetar? (2007:2). Kostnad och prestationer Inskrivna barn Andelen inskrivna barn i förskolan har successivt ökat . En del av ökningen beror på att barn till föräldralediga och arbetslösa föräldrar har fått rätt till förskola. Dessutom har alla fyra- och femåringar fått rätt till allmän förskola (). går av 15 åringarna i förskolan. Antalet inskrivna barn i förskolan har ökat med 17 000 jämfört med . Det totala antalet barn i förskolan ligger på 396 000. En stor del av ökningen kan förklaras av att antalet barn i förskoleåldern har ökat med nästan 12 500 . I åtta av tio kommuner är mellan av alla barn i förskoleåldern inskrivna i förskolan. Andelen inskrivna 15 åringar i familjedaghem har minskat under en följd av år, men 2006 har minskningen bromsats och andelen inskrivna barn ligger kvar på samma nivå som 2005, dvs. Andelen barn på fritidshem ökade med en procentenhet jämfört med . gick av alla barn i åldern på fritidshem. minskade det totala antalet barn i åldern med mer än 21 000. 2006/07:102 95 Tabell 5.2 Andel barn inskrivna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i respektive åldersgrupp Procent År Åldersgrupp Åldersgrupp Åldersgrupp 2002 80 75 9 2003 82 74 10 2004 83 74 10 2005 84 77 11 2006 85 78 11 Källa: . Kostnader för verksamheten Den totala kostnaden för förskolan uppgick till . Personalkostnadens andel av den totala kostnaden i den kommunala förskolan ligger på . Avgiftsfinansieringen var i genomsnitt . Den totala kostnaden för fritidshem 2005 var . För fritidshemmen ligger personalkostnaden på av den totala kostnaden, alltså något lägre än motsvarande kostnader i förskolan. I fritidshemmen finansieras i genomsnitt av kostnaderna med hjälp av avgifter. Kostnad per barn Ett inskrivet barn i förskolan 2005 kostade i genomsnitt . Den genomsnittliga kostnaden för ett barn i förskolan ökade med . I familjedaghemmen kostar en genomsnittlig plats 80 700, vilket är en ökning med eller . Ett inskrivet barn i fritidshem 2005 kostade i genomsnitt vilket är en ökning med jämfört med . Diagram 5.1 visar bland annat ökningen av antalet barn i förskolan och minskningen av antalet inskrivna barn i familjedaghem. 2006/07:102 96 Diagram 5.1 Utveckling* av barn, personal och kostnader i förskolan 2001 2002 2003 2004 2005 Kostnader förskola familjedaghem Personal familjedaghem Barn familjedaghem * Indexerad utveckling av antalet inskrivna barn och personal i årsarbetskrafter inom förskola och antal dagbarnvårdare i familjedaghem hösten 2001hösten 2005 samt kostnadsutveckling kalenderåren 20012005 (fasta priser). Nästa diagram visar motsvarande utveckling i fritidshemmen. Fritidshemmen har tilldelats mindre resurser jämfört med förskolan. Antalet anställda i verksamheten har minskat i snabbare takt än antalet barn. Vad detta beror på har inte analyserats. Diagram 5.2 Utveckling* av antalet barn och personal i fritidshem 2001 2002 2003 2004 2005 Kostnader Personal Barn * Indexerad utveckling av antalet inskrivna barn och personal (i årsarbetskrafter) inom fritidshemmen hösten 2001hösten 2005 samt kostnadsutveckling kalenderåren 20012005 (fasta priser). 2006/07:102 97 5.2 Förskoleklass Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. Verksamheten skall betraktas som undervisning i samma mening som i övriga skolformer. Förskoleklassen ersatte 1998 den tidigare sexårsverksamheten. En avsikt med förskoleklassreformen och integrationen av förskola, skola och fritidshem var att implementera förskolans pedagogiska tradition i skolan så att lek, skapande och barnens eget utforskande ges större utrymme. Nationella mål Höstterminen det år ett barn fyller skall kommunen erbjuda en plats i förskoleklass. Förskoleklassen skall omfatta minst och vara avgiftsfri för sexåringar. Enligt skollagen (1985:1100) skall utbildningen i förskoleklassen stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. gäller läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) även förskoleklassen, vilket innebär att och förskoleklassen har en gemensam läroplan. Där anges värdegrund tillsammans med mål att sträva mot. Mål att sträva mot anger inriktningen på skolans arbete. De anger en önskad kvalitetsutveckling i skolan. Läroplanen skall stödja integrationen av förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritidshemmet. Måluppfyllelse och kvalitet Många kommuner har valt att integrera förskoleklassen med . Enligt en enkät från som riktades till ett urval av skolor kommer av alla skolor att integrera förskoleklasser med den obligatoriska skolan under terminen (Gruppstorlekar i förskola, förskoleklass och fritidshem, 2003). En dryg tredjedel av kommunerna svarade att förskoleklassen kommer att arbeta integrerat med under terminen. Kvaliteten på undervisningen i förskoleklassen är delvis kopplad till personalens utbildning. Personal med pedagogisk högskoleutbildning är viktig för att aktiviteterna inom förskoleklassen skall bli mer planerade, målstyrda och differentierade. Andelen pedagogiskt högskoleutbildad personal i förskoleklassen ligger fortfarande på en relativt hög nivå. /07 är andelen personal med pedagogiskt högskoleutbildning i den kommunala förskoleklassen .