prop · GU031d9 · 2007-01-01 00:00:00 — kommer att bidra till Afrikanska utvecklingsfond genom regelbundna s.k. påfyllnader. kommer även att bidra till fond för utlåning till fattiga länder () genom regelbundna påfyllnader. Den senaste påfyllnaden för 2006-2008 (IDA14) fokuserar särskilt på söder om där man är längst ifrån att uppnå millenniemålen. Som dominerande utvecklingsfinansiär spelar en viktig roll i arbetet med att uppnå dessa mål. Det är också genom det multilaterala arbetet inom , , , AfDB och andra organisationer som de stora insatserna kan göras i kamp mot hiv/aids. FN:s roll för kapacitetsuppbyggnad inom olika områden och som kanal för humanitärt bistånd och för återuppbyggnad efter konflikt är också central för . påbörjas arbetet med en ny Afrikaskrivelse som skall behandlas av under /08. Trots att fattigdomen i minskar hyser regionen fortfarande drygt två tredjedelar av jordens fattiga. Bara i bor ungefär en halv miljard fattiga människor. Medan de flesta länder ser ut att klara millenniemålet att halvera fattigdom och hunger har många uppenbara problem med att klara de övriga målen. De mål som rör utbildning, hälsa och miljö bedöms bli svårast att nå men skillnaderna mellan och inom länderna är stora. De länder i som har haft starkast tillväxt är också de som varit mest framgångsrika när det gäller att minska fattigdomen. Ekonomisk tillväxt leder dock inte automatiskt till att de allra fattigaste får det bättre. Fördelningspolitik och investeringar inom utbildning och hälsa kan härvidlag spela en central roll. Klyftorna tenderar annars att öka, vilket vi ser tecken på i olika delar av . Mänskliga rättigheter och demokrati, god samhällsstyrning, miljö, hiv/aids, samt fredsfrämjande och konfliktförebyggande kommer att vara prioriterade områden för utvecklingssamarbetet med . Ökad samordning och harmonisering med andra givare, däribland Asiatiska (AsDB), kommer att eftersträvas. Graden av respekt för demokrati och mänskliga rättigheter varierar inom regionen. Insatser för en demokratisk utveckling och större respekt för mänskliga rättigheter kommer att vara viktiga delområden i samarbetet. Exempelvis har de många etniska minoriteterna som regel en eftersatt och utsatt position. Kvinnors och barns rättigheter är ofta starkt eftersatta och handel med kvinnor och barn är ett utbrett problem i regionen. Kampen mot hiv/aids kommer att ha hög prioritet i det svenska utvecklingssamarbetet med . Smittspridningen av hiv/aids går snabbare än väntat och är ett växande hot mot den ekonomiska och sociala utvecklingen i stora delar av regionen. Hiv/aids-frågor kommer att vara prioriterade i såväl det bilaterala som i det regionala samarbetet. Målet om att stoppa spridningen av malaria och andra sjukdomar tycks bli svårt att nå. är den mest förorenade regionen i världen och miljöproblemen tilltar. De fattiga är mer direkt och allvarligt drabbade. Viktiga förklaringar till miljöförsämringen är otillräcklig institutionell kapacitet och undermålig miljöpolitik. Miljöfrågorna kommer att prioriteras i såväl det bilaterala som det regionala samarbetet. Ökade ansträngningar görs för att förebygga väpnade konflikter samt för att bidra till konfliktlösning och förebyggande av terrorism. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i präglas av fortsatt instabilitet, vilket 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 understryker behovet av stärkt multilateral samverkan och förebyggande åtgärder. Inomstatliga konflikter riskerar också att hota den regionala stabiliteten samt har lett till omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och stora internflyktingströmmar. eftersträvar ett fördjupat samarbete med AsDB, bl.a. genom pågående diskussioner om ett närmare samarbete i Mekongområdet. En viktig fråga i arbete med bankerna är att uppmärksamma rättvise- och miljöfrågornas betydelse för att främja en hållbar ekonomisk tillväxt som kommer de fattiga till del. är en region som är utsatt för ett starkt förändringstryck. Bristen på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är ett centralt problem. De ekonomiska skillnaderna mellan länderna i Mellanöstern- och är stora. Regionen inkluderar både de oljerika och länder som med en stor andel fattiga. Konflikthärdarna i de palestinska områdena samt har bidragit till en utbredd fattigdom. Den regionala samarbetsstrategin för utvecklingssamarbetet med länderna i och (MENA- strategin) för utgår ifrån de många spänningarna i regionen, både mellan och inom länderna, och kommer att möjliggöra regionala insatser för att stärka och vidga utvecklingssamarbetet med regionen. Strategin skall bidra till en förstärkt demokratiseringsprocess i regionen. MENA- strategins regionala ansats skapar förutsättningar för större genomslag genom möjligheten att samverka med och komplettera andra bilaterala och multilaterala aktörers insatser, särskilt EU, FN och de multilaterala utvecklingsbankerna. Målet för det regionala samarbetet är att främja: -ett hållbart nyttjande av vattenresurser, med inriktning på regionala och gränsöverskridande vattenfrågor, både i ett fattigdomsbekämpande och konfliktförebyggande perspektiv, -regional ekonomisk utveckling och tillväxt. i kommer fortsatt att bidra till dialog och ökad ömsesidig förståelse. Det svenska biståndet till och syftar till att främja en fredlig utveckling och verka för en på folkrätten baserad och av parterna framförhandlad tvåstatslösning samt att stödja framväxten av en demokratisk och ekonomiskt bärkraftig palestinsk stat med en fungerande ekonomisk och säkerhetspolitisk infrastruktur. Merparten av biståndet kommer att kanaliseras via det civila samhället och multilaterala kanaler. Biståndet kommer huvudsakligen att inriktas på barns välfärd, sysselsättningsskapande program, stöd till hälsovård och undervisning och betydande insatser på det humanitära området. kommer att ge omfattande stöd till UNRWA, det FN-organ som har till uppgift att stödja de palestinska flyktingarna. UNRWA:s insatser fokuserar framför allt på stöd till sociala sektorer som hälsa och undervisning, inklusive nödhjälp till de palestinska flyktingarna. Utöver detta bidrar även med personal till insatserna Presence in (TIPH), European Union Border Assistance Mission for the Rafah Crossing Point (EU BAM Rafah) och European Union Mission for the Palestinian territories (EUPOL COPPS). ger inget direkt bilateralt budgetstöd till den palestinska myndigheten. Som tidigare framgått är förutsättningarna för att stödja den palestinska myndighetens ministerier förändrade sedan Hamas seger i det palestinska valet och påföljande regeringsbildning. -demokrati och god samhällsstyrning, bl.a. situationen i de palestinska områdena ytterligare genom insatser för att stödja framväxten av ett starkt civilt samhälle, -respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive kvinnors och flickors lika rättigheter, villkor och möjligheter, liksom förbättra förutsättningarna för dialog om bl.a. rättighetsperspektiv och universella värdegrunder, Dessa nya omständigheter motiverar en översyn av det samlade svenska stödet till de palestinska områdena. avser att spela en aktiv roll i uppföljningen av konferensen för tidiga återuppbyggnad, som ägde rum i . Denna uppföljning planeras ske i nära samarbete med den libanesiska regeringen och berörda FN-organ. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Utvecklingssamarbetet med kommer att vägledas av en förstärkt önskan från och EU att stödja landet på vägen mot demokrati, stabilitet, jämställdhet och ekonomisk återuppbyggnad. Det säkerhetspolitiska läget är fortsatt mycket bekymmersamt och förutsätter stor flexibilitet vid utformandet av de svenska insatserna. I utvecklingsstrategin för , 2004- 2007, prioriteras stöd till mänskliga rättigheter och demokrati samt utveckling av infrastruktur. Huvuddelen av biståndet kommer att kanaliseras genom multilaterala organ, framför allt FN:s och återuppbyggnadsfond. verkar för att stärka FN:s roll som internationell samordnare av återuppbyggnadsinsatser i . Regeringen kommer att sträva efter möjligheten att bilateralt och inom ramen för EU ge stöd till inom mänskliga rättigheter, demokrati och institutionsbyggnad. Utvecklingssamarbetet med styrs av fyra regionala respektive landspecifika strategier (och , , och ). Samtliga strategier upphör att gälla . Arbetet med att ta fram nya samarbetsstrategier för (, , samt och , , och ) inleds därför , för att slutföras . Framtida prioriteringar för regionen och samarbetsländerna kommer att påverkas av de pågående strategiprocesserna. De svenska insatserna för att främja en övergång till demokrati och marknadsekonomi i kommer att breddas och fördjupas. Regeringen planerar att öka demokratistödet och stödet till det civila samhället. Trots det tillväxt har omfattande inkomst- och förmögenhetsklyftor, med en stor andel fattiga. Svårigheterna för länderna på kontinenten att nå millenniemålen framstår tydligt. Om millenniemålen skall kunna nås behövs betydande insatser för demokrati och mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande, fattigdomsbekämpning, motverkande av marginalisering samt hållbart nyttjande av naturresurserna. Fred och stabilitet är en grundläggande förutsättning för att bekämpa fattigdom. Svaga institutioner och rättsstater, korruption och organiserad brottslighet utgör andra angelägna problem. Det svenska utvecklingssamarbetet i och förväntas fortsatt koncentreras till de fattigaste respektive mest konfliktfyllda länderna. Ökad harmonisering och samordning med andra givare kommer att eftersträvas. Utvecklingssamarbetet med skall bidra till ett närmande av landet till europeiska strukturer, samarbetstraditioner och värdegrunder. Ett sådant närmande vars kärna är en fortsatt reformprocess, bidrar till en positiv politisk, ekonomisk, miljömässig och social utveckling i landet och därmed en hållbar minskning av fattigdomen. Till följd av den gynnsamma ekonomiska utvecklingen i minskar det svenska utvecklingssamarbetet med landet och en gradvis övergång sker till ett grannlandssamarbete grundat på ömsesidiga intressen. Inom en totalt sett minskande ram kommer insatser som främjar utvecklingen av det civila samhället i och insatser för återuppbyggnad och försoning i norra inklusive vara en ökande del av samarbetet. Insatser för miljö kommer att vara prioriterade. , och länderna i södra , där utvecklingssamarbetet koncentreras till , prioriterar en allt närmare integrering med EU. Ländernas ekonomiska utveckling och förutsättningar att minska fattigdomen är nära kopplade till genomförandet av de handlingsplaner som man upprättat tillsammans med EU och som också är en viktig ram för det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen avser att inrätta ett sammanhållet utvecklingsprogram för stöd till EU:s östra grannländer. De svenska insatserna för att främja en övergång till demokrati, rättsstat och marknadsekonomi i skall breddas och fördjupas. Regeringen planerar att öka demokratistödet och stödet till det civila samhället. För länderna på västra och för är EU-närmandet en viktig drivkraft för reformer som påskyndar ekonomisk utveckling och anpassning till gemensamma europeiska värdegrunder. att stödja denna process. Ett beslut om Kosovos framtida folkrättsliga status förväntas och det beslutet kommer troligtvis att ställa krav på det internationella samfundet att genomföra omfattande och extraordinära insatser i såväl Kosovo som södra . Regeringen kommer att ha en beredskap att inom ramen för humanitära insatser och konfliktrelaterad verksamhet bidra till sådana insatser. För flera av länderna i södra är miljöfrågor ett viktigt område, inte minst frågor kring vattenförsörjning. De nordiska regeringarna beslutade att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen, från till . Med anledning av denna höjning har bemyndigat regeringen att ställa ut garantier för dessa lån. Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om högst 2007 för NIB:s miljöinvesteringslån. Eventuella infrianden av garantier finansieras av garantireserv. Regeringen bedömer att inga inbetalningar av garantiavgifter kommer att behöva göras till garantireserven , varför något anslag för att finansiera sådana avgifter inte heller behöver föras upp på statsbudgeten. Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Inom ramen för den del av anslaget som disponerar finns möjlighet att använda medel för temporär verksamhet inom avgränsade projekt. För anslagsdelen som Sida disponerar finns en ram för finansiering av personal i fält som direkt handlägger program och projekt. uppgår ramen till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. För anslagsdelen som disponerar får högst användas för förvaltningskostnader. För anslagsdelen som disponerar får högst användas för förvaltningskostnader. Kostnaderna avser den utökade biståndsverksamhet regeringen föreslår vid myndigheten i . Anslagssparandet, dvs. den del av anslagsmedlen som kvarstod vid budgetårets slut, inom anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick vid utgången av 2005 till . Detta är en minskning i förhållande till föregående år med ca . Av det totala anslagssparandet var ca intecknade genom avtal eller beslut. Med anledning av bl.a. innevarande års utgiftsbegränsning på anslaget beräknas anslagssparandet vid utgången av 2006 uppgå till ca . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.13 Utgående anslagssparande på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Den sammanlagda föreslagna bemyndiganderamen för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgår till . För den del som disponerar (se tabell 3.14) beräknas nya förpliktelser ingås 2007 till ett belopp om . Framför allt rör det sig om påfyllnad av Globala fonden mot aids, tbc och malaria samt kapitaltillskott till det statligt ägda bolaget . För insatser inom 8:1 Biståndsverksamhet beräknas regeringen ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utestående utfästelser uppgår till högst (se tabell 3.14). För den del av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar (se tabell 3.15) beräknas regeringen ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda åtaganden uppgår till . För den del av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet som disponerar (se tabell 3.16) beräknas regeringen ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda åtaganden uppgår till . För den del av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet som disponerar (se tabell 3.17) beräknas regeringen ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda åtaganden uppgår till . Tabell 3.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.15 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande har fastställt en total ram för garantigivning om 12 , varav för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och , samt som i huvudsak rör Sidas garantigivning varav huvuddelen är biståndsgarantier för u-krediter. Vid utgången av uppgick garantiförbindelserna för u- krediter till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp inklusive tidigare ställda garantier, om totalt 12 för garantigivning inom det internationella utvecklingssamarbetet. är ett statligt riskkapitalbolag som erbjuder finansiering och kompetens för investeringar i utvecklingsländer samt vissa länder i (inte EU-länder). Bolagets mål är att bidra till utvecklingen av lönsamma företag och därmed stimulera hållbar ekonomisk utveckling i de länder där investeringar görs. affärsmässiga villkor tillsammans med olika samarbetspartners, ofta svenska företag som vill etablera sig på en ny marknad eller expandera verksamheten. Samarbetsföretaget skall dela den finansiella risken med och ta ett operativt ansvar. Sedan bildande (då som en statligt ägd stiftelse som 1991 omvandlades till ett statligt bolag) har staten skjutit till kapital om ca , varav 465 miljoner för verksamheten i utvecklingsländer och 455 miljoner för . I det senare beloppet ingår 240 miljoner för en särskild satsning på sanering av den finansiella sektorn i de tre baltiska länderna, som bedrevs i ett dotterbolag till . Denna framgångsrika satsning avslutades , varvid det överskott som uppkommit (ca ) delades ut till ägaren och grundkapitalet tillfördes moderbolaget som tillskott till kärnverksamheten. Därutöver har bolaget betalat skatt enligt gällande lagstiftning på de vinster som verksamheten genererat. Sedan bolagets tillkomst har investerat i ca 180 projekt, varav två tredjedelar i form av aktier och en tredjedel som lån. Investeringarna har gjorts i mer än 50 länder, de flesta i eller . Det totala kapitalet uppgick vid 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utgången av 2005 till . fattades 23 investeringsbeslut om totalt , att jämföra med 15 investeringsbeslut till ett belopp av respektive 13 investeringsbeslut om totalt . Genomsnittligt antal anställda var 18 personer att jämföra med 16 personer . anhöll om kapitaltillskott om över mot bakgrund av kommande likviditetsbehov och önskemål om att expandera verksamheten. har utifrån bolagets framställan analyserat och bedömt framtida verksamhet och inriktning. I analysen görs bedömningen att är ett väl fungerande men litet statligt riskkapitalbolag. investeringsengagemang löper ofta , att jämföra med privata riskkapitalbolag . Det gör att bolagets kapital i hög grad låses fast. Enligt bolagets anhållan om kapitaltillskott beräknades de likvida medlen för investeringar i utvecklingsländer vid utgången av 2006 minska till och vid utgången av 2007. (har sedan skrivelsen inkom tillförts från den s.k. miljömiljarden för miljöinvesteringar i utvecklingsländer). Det är av vikt att kan upprätthålla en jämn och uthållig nivå på nya investeringar även under de år då återflödena är begränsade, vilket är naturligt i en riskfylld verksamhet som skall präglas av långsiktighet. Bolaget gör bedömningen att riskkapitalsatsningar skall göras med eget kapital snarare än med upplånade medel. kan spela en viktig och större roll för att främja näringslivs- och privatsektorutveckling i utvecklings- och östländer. Bolagets verksamhet ligger väl i linje med synen på näringslivet som en nyckelaktör för utveckling och stöd till privatsektorutveckling och främjande av ett gott investeringsklimat i samarbetsländerna. Bolagets verksamhet skall styras av målen för politiken för global utveckling och för utvecklingssamarbetet. arbetar utifrån kommersiella principer och metoder för att bidra till lönsamma företag. Bolaget har därmed en roll för att engagera svenska företag i utvecklingsarbetet och bidra till deras internationalisering. Svenskt näringsliv utgör en viktig resurs som positivt kan bidra till utvecklingssamarbetet och skall i sin verksamhet sträva efter att främja svenska företags investeringar. För att skall bli ett mer relevant instrument i utvecklingssamarbete, i samarbetsländerna och visavi svenskt näringsliv, behöver utveckla kärnverksamhetens innehåll och kvalitet samt bolagets profil. Ett viktigt led i detta är att införa verktyg för att bedöma och redovisa verksamhetens utvecklingseffekter. I takt med att alltfler länder i har blivit EU-medlemmar, samt att och klassificerats som utvecklingsländer, har uppdelningen av verksamhet i utvecklingsländer och fått allt mindre betydelse. Av nuvarande verksamhetsländer är det bara som inte kvalificerar sig för utvecklingsfinansiering. Regeringen anser därför att bolagets verksamhet inte längre behöver redovisas uppdelad enligt ovan, inte minst mot bakgrund av att återflöden från de kapitaltillskott som har anvisats utanför biståndsramen kommer att fortsatt kunna finansiera denna typ av investeringar. De senaste kapitaltillskotten till skedde 2000 till verksamheten i utvecklingsländer och 2002 till verksamheten i . Det är regeringens mening att bolaget bör tillföras ett väsentligt kapitaltillskott för att kunna växa, ge ett större mervärde och bli en effektiv utvecklingsaktör. Regeringens bedömning är att har en viktig roll att spela inom utvecklingssamarbetet och att verksamheten på ett bra sätt kompletterar andra utvecklingspolitiska instrument. Regeringen föreslår därför ett aktieägartillskott till om varav . Medlen skall användas för verksamhet i utvecklingsländer samt de länder i som inte kvalificerar sig för utvecklingsfinansiering och inte är EU- medlemmar. Regeringen föreslår att regeringen får besluta om medel för teknisk assistans om högst att disponeras av . Medlen skall kunna finansiera insatser som syftar till att initiera nya samarbeten genom t.ex. stöd till förinvesteringsaktiviteter och insatser för att höja kvaliteten i potentiella eller befintliga projekt. Insatserna skall vara kopplade till potentiella investeringar eller existerande projekt. De skall initieras av eller i dialog med en potentiell investerare eller ett partnerföretag. Stödet utgår som bidrag för delfinansiering av kostnaden med krav på egeninsats från intressenten. Biståndsorganen i , , och har bildat PIDG Trust (). Syftet är att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt genom att öka tillgången till långfristig finansiering av infrastrukturprojekt i låginkomstländer. Grundläggande principer inom PIDG är att biståndsmedlen skall användas för att mobilisera privat kapital som skall stå för huvuddelen av de kapitalkrävande investeringar som behövs. De infrastrukturbolag som får stöd genom PIDG skall erhålla finansieringen på kommersiella villkor. PIDG har bildat bolaget . Syftet med bolaget är att öka tillgängligheten och rollen för finansiering i lokal valuta för bärkraftiga infrastrukturprojekt och att stärka kapitalmarknaderna i utvecklingsländer. Verksamheten skall genom garantier för upplåning i lokal valuta mobilisera långfristigt kapital för finansiering av infrastrukturutbyggnad med privat deltagande i låginkomstländer. En garantipolicy reglerar t.ex. miljöbedömning av de enskilda projekten samt spridning av garantierna på länder, sektorer och garantitagare. Dessutom skall endast infrastrukturprojekt som ägs, åtminstone i majoritet, och drivs av den kommersiella sektorn komma ifråga. De enskilda projekt som får finansiering från Guarantco skall vara kommersiellt bärkraftiga och kunna betala riskavspeglande . Guarantco är ett pilotprojekt under en inledande försöksperiod . Totalt, inklusive den föreslagna svenska insatsen om , skapas ett aktiekapital om . Övriga investerare är , och . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att lämna ett villkorslån till PIDG Trust () om , ca , för att finansiera riskkapital i Guarantco. föreslår regeringen att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet anvisas varav är klassificerat som utvecklingsbistånd i enlighet med /DAC:s definition. beräknas anslaget till respektive . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp inklusive tidigare ställda garantier om totalt för garantigivning inom det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen föreslår att bemyndiganderamen för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgår till . Regeringen föreslår att förvaltningskostnaderna för Statens räddningsverks biståndsverksamhet finansieras från anslaget 8:1 i stället för från anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. beräknar regeringen att dessa kommer att uppgå till . Kostnader för myndighetens genomförande av insatser till stöd för humanitär biståndsverksamhet kvarstår under anslaget 8:1.