prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — blev , vilket är lägre än 2005. 5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar politikområdet Trans- portpolitik och politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. Tabell 5.52 UO 22 Kommunikationer Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Transport- politik blev lägre än anvisat i Orsaken till det lägre utfallet var att utnyttjade av anslagskrediten för att tidigarelägga amorteringar av lån för de s.k. storstadspaketen. Utfallet för anslaget 36:12 Det beror främst på att skiljedom i tvist mellan staten och en trafikoperatör inte meddelades som beräknats. Utfallet inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post blev högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under äldreanslaget 37:7 IT- infrastruktur: Regionala transportnät m.m. blev . Jämfört med 2005 minskade utgifterna inom (2,). Väghållning och statsbidrag vars utfall minskade med 963 (5,). ovannämnda tidigareläggningen av återbetal- ningar av lån för de s.k. storstadspaketen. Utgifterna på anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter ökade med (3,). Det var främst drift, underhåll och trafikledning som ökade. 5.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Livsmedelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av Utbildnings- politik, Forskningspolitik och Samepolitik. Tabell 5.53 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med Utfallet uppgick till och var därmed (28,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Livsmedels- politik blev högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under anslaget 43:5 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att beslutade att tidigarelägga utbetalningar av gårdsstöd 2006 (prop. 2006/07:1, 2006/07:FiU11, rskr. 2006/07:12). Medel för detta anvisades i tilläggsbudget. Utgifterna under anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter uppgick till , vilket var lägre än anvisat i statsbudgeten. är främst att behovet av stöd minskat till följd av högre marknadspriser. Jämfört med ökade utgifterna inom utgiftsområdet med (20,). I huvudsak beror ökningen på den ovannämnda tidigareläggningen av utbetalning av gårdsstöd. Utgifterna för anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. ökade med jämfört med . Utgifterna på anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter minskade med . Anledningen är främst att behovet av intervention (stödköp) minskade till följd av högre marknadspriser. Utgifterna på anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för lands- utbetalningar av miljöersättningar 2005. 5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, Konsumentpolitik samt del av politikområdet Forskningspolitik. Tabell 5.54 UO 24 Näringsliv Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet hänför sig i bl.a. till det nya anslaget 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrens- kraft. Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. blev utgifterna för utgiftsområdet (9,) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling blev . Det är en ökning med , vilket förklaras av att anslaget höjdes i enlighet med beslut om proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). Utfallet för anslaget 38:14 Rymdverksamhet blev lägre än 2005. Anslaget tillfördes och för att säkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet . 5.4.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. I detta ingår merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 5.55 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Utfallet uppgick till och var därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning blev , vilket överensstämmer med beräkningen i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader, lag (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade. Utfallet för anslaget blev , vilket är högre än anvisat. Anslaget ökades på tilläggsbudget med detta belopp efter slutlig beräkning av utjämningsbidraget. Det statliga utjämningsbidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, vilken redovisas på statsbudgetens inkomstsida (inkomsttitel ). Utfallet för anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting blev , vilket är 46 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Syftet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella om- ständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. På tilläggsbudget omfördelades till det under utgiftsområde 19 uppförda anslaget 33:1 Allmänna regionalpoli- tiska åtgärder för bidrag till kommun. blev utgifterna för utgiftsområdet (5,) högre än 2005. Utfallet för anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning ökade (5,), vilket bl.a. beror på beslut om ökade tillskott. 5.4.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet Stats- skuldsräntor m.m. tillhör inte något politik- område och ingår inte under utgiftstaket eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 5.56 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Utfallet uppgick till och var därmed (14,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldför- valtningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Riksgälds- kontoret har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. Tabell 5.57 Räntor på statsskulden Räntor på lån i Räntor på lån i -7,7 -9,0 -7,0 -4,0 -6,8 -7,0 -6,9 -6,0 -6,1 -1,1 -1,2 Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är högre än anvisat i stats- budgeten. Regeringen har medgivit att anslaget får överskridas (regeringsbeslut , se även avsnitt 5.3.4 Medgivna överskridanden). I statsbudgeten beräknades stats- budgetens saldo bli ett underskott, motsvarande ett lånebehov på . Utfallet blev ett överskott på . Lånebehovet blev således lägre än beräknat i stats- budgeten, vilket bidrog till lägre ränteutgifter. Andra faktorer medförde dock att utfallet blev högre än beräknat. Orsaken till de högre utgifterna är bl.a. att de realiserade valutaförlusterna blev högre än beräknat. Hur stora valutaförlusterna respektive valutavinsterna blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs upp. Kronkursen blev 2006 något svagare jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Vidare blev nettoinkomsterna av över/underkurser vid emission lägre än beräknat beroende på att emitterade lån med lägre kupongräntor och på att färre realobligationer gavs ut. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev emellertid lägre än beräknat i stats- budgeten. De genomsnittliga räntenivåerna blev dock i stort sett som väntat. Tabell 5.58 Räntor och valutakurser 20022006 årsgenom- snitt 1P P Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev (51,) högre än 2005. Det förklaras främst av att det 2005 uppstod stora valutavinster, medan utfallet innehåller relativt omfattande valutaförluster. Skillnaden mellan de två årens valutakursdifferenser uppgick till . Utfallet för anslaget 92:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning blev , vilket är lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. 5.4.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet omfattar enbart Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.59 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utfallet uppgick till och var därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). och avvika från beräkningen i statsbudgeten beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och import- avgifter, revideringar av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), baser för mervärdesskatt, valutakurser, utfallet av EU- budgeten och ändringsbudgetar på gemenskapsnivå. Det lägre utfallet för avgiften till EU beror främst på överskott från EU:s budget 2005 samt lägre utfall än väntat på EU:s budget 2006. Därtill har justerat sina beräkningar av medlemsländernas BNI, både och . BNI har visat sig vara relativt mindre jämfört med övriga länders tidigare prognostiserade BNI . Kommissionen har även reviderat beräkningarna av finansieringen av budget- reduktion, vilket bidrog till att andel blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Den mervärdeskattebaserade avgiften blev högre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken är att gjort nya beräkningar av medlemsländernas underlag för mervärdesskatt, vilket resulterat i en högre avgift för . Jämfört med ökade utfallet för avgiften till Europeiska gemenskapen med (1,). Den mervärdeskatte- baserade avgiften ökade med , medan BNI-avgiften minskade med . Tullavgiften ökade med . Orsaken är ökad import till . 5.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Budgeteringen av förbrukningen av anslags- behållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. Denna post var i statsbudgeten . Posten utgör ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Förändring av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redo- visningen av det slutliga utfallet ingår förbruk- ning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. ändringar av anslagsbehållningar 2006 avseende ramanslag exklusive Statsskuldsräntor m.m. framgår av tabell 5.60. Tabell 5.60 Förändring av anslagsbehållningar exkl. statsskuldsräntor 2006 Ramanslag exklusive statsskuldsräntor m.m. 1P P Anvisat i statsbudgeten exkl. Förändring av anslagsbehållningar (). Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2006 till . De ökade således med jämfört med . I tabell 5.61 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar 2006 överstigande . De största anslagsbehållningarna har anslagen 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen och 8:1 Bistånds- verksamhet. Tabell 5.61 Specifikation av anslag med anslagsbehållning Avgiften till Europeiska gemenskapen Aktivitets- och sjukersättning m.m. Materiel, anläggningar samt forskning och Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (2003)t Sjukpenning och rehabilitering m.m. Investeringsbidrag för anordnade av För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas (RGK:s) nettoutlåning samt en kassamässig korrigerings- post på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för nettoutlåning . Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . I tabell 5.62 specificeras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten. PPM, ändrat stats- 1P P Endast vissa delposter är specificerade. (PPM:s) utbetal- ningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten uppgå till . Utfallet blev , dvs. högre än i statsbudgeten. tidigarelade PPM utbetalningen från RGK av pensionsrätter med en månad. Detta medförde att pensionsrätterna betalades ut i stället för . blev det alltså dubbla utbetalningar, en avseende 2004 och en avseende 2005. Inbetalningarna av premiepensionsmedel inklusive ränta blev , vilket var högre än beräknat. Dessutom har PPM köpt statsobligationer för (netto), vilket minskade kontobehållningen i RGK. Centrala lån i RGK för studielån och lån till hemutrustning beräknades i statsbudgeten öka med . beror främst på att färre än beräknat tog studiemedel som återbetalningarna av lån blev större än väntat. RGK lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggnings- tillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslån till myndigheter ökade med . Behållningarna på myndigheternas ränte- konton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. konton för EU-medel hör till de räntebelagda konton som redovisas separat. Kreditutnyttjandet på EU-konton ökade med . Det beror främst på att utbetalningar av gårdsstöd och djurbidrag görs som de avser. belastades således med onormalt stora utbetalningar av stöd. (Se även avsnitt 5.4.30 Kassamässig korrigering.) inbetalade i förskott sin andel av finansieringen av i . Inbetalningen gjordes med till ett räntebelagt konto avseende och medlen skall användas . utnyttjades av dessa medel. () ökade sin kontobehållning i RGK med , främst beroende på omplacering av en del av sitt kapital från statsobligationer. Kärn- avfallsfonden däremot minskade sin konto- behållning med . ökade sin upplåning i RGK med för finansiering av infrastrukturinvesteringar. ökade sina infrastrukturlån med . RGK tog 2005 över finansieringen av lån för de s.k. storstadspaketen i och , varav de största projekten är i och Götaleden i . Lånen uppgick totalt till ca och avvecklas i den takt de förfaller. I stället lånar i RGK. uppgick låneförfallen totalt till . Resterande påverkan på lånebehovet kommer vid lånens förfallotidpunkter . förföll inga lån. Projektet finansieras också med lån i RGK. Totalt ökade nettoutlåningen för infra- strukturinvesteringar med , vilket är mindre än beräknat i statsbudgeten. beslutade om en ny modell för omstrukturering av statliga bolag. Ett konto inrättades hos RGK dit extra utdelningar från statliga bolag förs. Från kontot utbetalas kapitaltillskott till statliga bolag. Vid ingången av 2006 fanns på kontot. dessa utbetalades till . Ränteintäkterna uppgick till . Ställningen blev därmed . I posten Övrigt, netto ingår främst minskade lån i RGK för Åt motsatt håll verkar att ökade sina lån med . ingår med både ökad utlåning () och minskad inlåning (). blev utfallet för Riksgälds- främst beror på dubbla utbetalningar av premiepensionsmedel . Posten Kassamässig korrigering och posten nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens central- konto i (), tidigare statsverkets checkräkning. Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera. Betalningar till och från medför kassamässiga korrigeringar. Utbetalning av EU-finansierade stöd till svenska jordbrukare redovisas både på anslag på statsbudgetens utgiftssida och på EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Detta medför en kassamässig korrigering. Betalningar från EU- kommissionen redovisas på statsbudgetens inkomstsida och på EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Då uppstår en kassamässig korrigering åt motsatt håll. Vid budgetårsskifte kan dessa uppstå på olika budgetår. Betalning av avgift till EU medför också en kassamässig korrigering. betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto hos RGK inom statens centralkonto. sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. EU rekvirerar sedan via medel från kontot hos RGK. Eftersom tidpunkten för anslagsbelastning och rekvisition från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korrigeringar. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår. blev utfallet för Kassamässig korrigering -. Beräkningen i statsbudgeten var noll . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -. I tabell 5.63 framgår de delposter som är möjliga att specificera. Tabell 5.63 Kassamässig korrigering Den totala kassamässiga korrigeringen för förskjutningar av EU-stöd inom jordbruks- området uppgick till -. Huvudorsaken till det negativa utfallet är att utbetalningar av gårds- stöd och djurbidrag till jordbrukarna sker som det avser i stället för påföljande år. utbetalades därmed i stället för , vilket medförde en extra stor belastning av EU-konto . Åt motsatt håll verkar att tidigarelades en motsvarande utbetalning om till . Redovisningen på anslaget för stats- skuldsräntor är inte helt kassamässig. En mindre kassamässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av RGK:s utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev -. Posten Övrigt, som uppgick till , är en restpost som till stor del är hänförlig till skillnader mellan tidpunkten för anslagsavräkning och tidpunkten för betalning. Den kassamässiga korrigeringen blev högre än 2005. En bidragande orsak till detta är att förfallande bostadsobligationer (inkl. kupongräntor) gav en negativ påverkan på den kassamässiga korrigeringsposten med , jämfört med noll 2006. var för förfall av de bostadsobligationer som överfördes från AP- fonden i samband med beslutet om det reformerade ålderspensions- systemet. 5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar inte statsbudgeten. De ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Fördelningsdelen finansieras av inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, FörstaFjärde AP-fonderna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepen- sionssystemet, som administreras av Premiepen- sionsmyndigheten (PPM). ombildades de tidigare fond- styrelserna till AP-fonder med delvis nya uppdrag. gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet. Tabell 5.64 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utfallet uppgick totalt till och var därmed (0,) lägre än beräkningen i budget- propositionen . Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , varav överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt detta. betalades ut i premiepension. Ersättningen till , Skatte- verket, Kronofogdemyndigheterna och från AP-fonderna för admi- nistration uppgick till . AP-fondernas administrationskostnader uppgick totalt till . I detta belopp ingår även för avveckling och särskild förvaltning. Före ombildningen till AP-fonder uppgick administrationskostnaderna till (). AP-fonderna ändrade redovisningsprinciper för rörelsens kostnader . Provisionskostnader redovisas som kostnader under rörelsens intäkter. Prestations- baserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. AP-fondernas administrationskostnader framgår av tabell 5.64. Jämfört med 2005 blev utfallet för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (4,) högre. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna ökade med och beror främst på högre inkomstindex och på ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. Statliga garantier och krediter 6 Statliga garantier och krediter Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalnings- förpliktelser. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer. En avgift skall tas ut som motsvarar statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte beslutar annat. Avgifterna sätts in på konton hos (), i bank eller placeras i värdepapper. Avgifterna skall täcka förväntade förluster på garantierna. Garantiverksamheten blir på så sätt själv- finansierad på lång sikt. Staten har garantiåtaganden i form av insättningsgaranti och investerarskydd, garantier om tillförsel av kapital, exportgarantier och u- kreditgarantier, andra slags kreditgarantier samt pensionsgarantier. Flera av åtagandena är mycket stora och förknippade med relativt hög risk. Därtill kommer att åtaganden eller grupper av åtaganden till stora delar påverkas av samma riskfaktorer (t.ex. ränteutvecklingen). I avsnitt 6.1.1 redovisas garantiportföljen. Riskerna i portföljen analyseras i avsnitt 6.1.2. Avsnitten 6.1.36.1.5 behandlar dels vilka avsättningar som görs för framtida garantiförlusterTF1FT , dels vilka tillgångar som finns i garantiverksamheten och slutligen hur dessa förhåller sig till varandra. Betalningsflödena i garantiverksamheten och hur dessa påverkar statens finanser visas i avsnitt 6.1.6. Statens garantiportfölj vid utgången av 2006 var , en ökning med jämfört med . I summan ingår inte kapitaltäckningsgarantier eftersom dessa är obegränsade till tid och belopp och därför inte värderas. Dessa garantier är dock få. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. Garantierna hanteras av fem myndigheter: (), RGKTF2FT, (), () samt (Sida). Störst av åtagandena är insättningsgarantin (), exportgarantier och u- kreditgarantier (), garantier om tillförsel av kapital () samt kreditgarantier av olika slag (). Övriga åtaganden, främst pensions- garantier, är . Därutöver redovisas utfästelser om att ställa ut garantier på för i huvudsak export- garantier. 1T T I texten används termerna förväntad kostnad och förväntad förlust. Skillnaden mellan dessa är att i förväntad kostnad ingår även administrativa kostnader vilka inte ingår i förväntad förlust. 2T T Garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner utfärdas och hanteras av och . RGK rapporterar endast åtagandenas storlek. Tabell 6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2006- 12-31 Typ av garanti Garantier Utfästelser Garantier om tillförsel av kapitalP 1P P Åtagandet för insättningsgarantin avser . För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 2P P Det finns två kapitaltäckningsgarantier för vilka inte några värden uppskattats eftersom garantierna är obegränsade till tid och belopp. 3P P Åtagandet för pensionsgarantierna är från . Den statliga garantiportföljen har ökat till följd av större volym insättningar som omfattas av insättningsgarantin. har portföljen omfattat ca . har beslutat att EKN får binda staten för exportkreditgarantier . Regeringen har bemyndigat EKN att av denna ram använda . För EKN:s investeringsgarantier finns en särskild ram på . Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden är , varav 1 miljard kan användas för Sidas fristående garantier. Ramen för BKN:s nya kreditgarantier är . Inom RGK:s garantigivning finns ramar för enskilda projekt och några mindre program. Syftet med insättningsgarantin är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens in- sättningar i banker, kreditmarknadsföretag och vissa värdepappersbolag samt att komplettera den övriga skyddsreglering som omger instituten.