prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — Förväntningar om lägre positiv ränteskillnad gentemot andra valutaområden och har lett till att dollarn återigen försvagats. I takt med att tillväxt- och ränteskillnader minskar är bedömningen att dollarförsvagningen kommer att fortsätta. I prognosen förväntas dollarn försvagas till 1,35 mot euron och 115 mot yenen vid utgången av 2007. 2006/07:100 BILAGA 1 2008 förväntas dollarn noteras till 1,35 mot euron och 110 mot yenen. Diagram 2.3 Dollar mot yen och euro USD/JPY (vänster) EUR/USD (höger, inverterad skala) Källa: Reuters. Lån i lågräntevalutor för placering i högräntevalutor En av faktorerna som påverkat valutakursutvecklingen i hög grad är s.k. carry trades. Mycket förenklat kan en carry trade beskrivas som att investeraren lånar i en lågräntevaluta för att sedan placera i en högräntevaluta. Motsvarande transaktion kan också göras genom att använda valutaterminsmarknaden. Principen är emellertid densamma, nämligen att utnyttja skillnaderna i räntor mellan två länder. Enligt teorin borde det inte vara möjligt att systematiskt generera vinster på räntearbitrage, i stället borde ränteskillnaderna avspegla sig i att lågräntevalutor ska komma att appreciera medan högräntevalutor depreciera. Historien påvisar emellertid att denna räntearbitragehandel genererat vinster och påverkat valutakursutvecklingen. Den japanska yenen har successivt försvagats gentemot dollarn och euron. Investerare har då lånat till låg ränta i yen för att sedan placera i högräntavalutor såsom dollar och euro. Effekten av den låga japanska räntan är att yenen ytterligare har försvagats. Det som kan kullkasta en carry trade gjord i exempelvis japanska yen gentemot dollar är att förutsättningarna för penningpolitiken förändras. har makrostatistik visat på att den japanska tillväxten tagit fart och höjde den japanska styrräntan. Förändringar i penningpolitiken kan leda till att valutaströmmar snabbt förändras och växelkursnivåer justeras. Bedömningen är emellertid att den japanska kommer att höja styrräntan i en långsam takt. Ökad volatilitet på börserna De stora internationella börsindexen har visat på en ökad volatilitet.3 Osäkerhet kring den amerikanska konjunkturutvecklingen i kombination med oro för bidrog till stora rörelser på de internationella börserna. Det återstår emellertid att se om detta är en tillfällig och övergående korrektion av den långa börsuppgången eller om det är början på en mer varaktig nedgång. De svenska bolagens resultat var överlag något starkare än analytikerna väntat sig. Konsensusbedömningen på marknaden är emellertid att bolagens vinster framgent kommer att vara något lägre . I såväl som är börserna fortfarande lågt värderade i förhållande till obligationsmarknaden. Stigande ränte- och arbetskraftskostnader riskerar dock att pressa bolagens marginaler på . Diagram 2.4 Börsutvecklingen i euroområdet, , och Källa: Reuters. steg den svenska 10-åriga obligationsräntan, därefter har de långa räntorna fallit tillbaka. Utvecklingen har varit i linje med den för internationella obligationsräntor. 3 Volatilitet är ett begrepp som uttrycker priskänsligheten hos exempelvis aktier. Volatilitet anger hur mycket priset på en finansiell tillgång svänger eller varierar. bakgrund av den starka konjunkturen är dock obligationsräntorna fortfarande på låga nivåer. Diagram 2.5 Skillnaden mellan 10-åriga obligationsräntor i och -0,1 -0,2 -0,3 Källa: Reuters. Den svenska 10-årsräntan har varit lägre än den tyska motsvarigheten. I ett historiskt perspektiv är detta ovanligt. Förhållandet förklaras främst av att den svenska styrräntan varit lägre än den för euroområdet . Men en del av förklaringen står även att finna i det nya regelverket för pensionsfonderna som inneburit en ökad efterfrågan på långa svenska obligationer. är den svenska statsskulden krympande och förhållandevis liten, vilket innebär att utbudet av långa statsobligationer är begränsat. I prognosen förutses att svenska obligationsräntor kommer att stiga och i takt med att de lediga resurserna i ekonomin minskar och penningpolitiken blir allt mindre expansiv. väntas svenska obligationsräntor stiga något mer än de tyska när styrränteskillnaden gentemot euroområdet successivt minskar. Prognosen för den tioåriga svenska obligationsräntan är och . Vid slutet av väntas räntan uppgå till . fortsätter att höja styrräntan har fortsatt att strama åt penningpolitiken. Styrräntan har höjts från till och ytterligare åtstramningar väntas framöver. Trots den starka tillväxten är inflationen låg. Den reala styrräntan har ökat till följd av att inflationen varit låg som styrräntan höjts. Inflationen ligger alltjämt under mål. Det underliggande inflationstrycket väntas emellertid under andra 2006/07:100 BILAGA 1 halvåret av 2007 att stiga och vid slutet av 2007 bedöms UND1X-inflationen vara . Vid utgången av 2008 och 2009 bedöms UND1X-in- flationen att vara respektive (se avsnitt 4.3 om inflationen). redovisar reporänteprognosen med ett osäkerhetsintervall baserat på historiska prognosfel.4 I denna prognos bedöms reporäntan successivt höjas . En fortsatt sysselsättningsökning väntas bidra till högre löneökningstakt och ett ökat resursutnyttjande. Prognosen för reporäntan är , och . Vid utgången av 2010 bedöms styrräntan vara . Diagram 2.6 Reporäntan med osäkerhetsintervall Källor: och . Kronan kommer att stärkas stärktes kronan gentemot euron och dollarn. Den främsta anledningen till förstärkningen var förväntningar om en stramare penningpolitik i . har emellertid kronan försvagats gentemot både euron och dollarn. Det är framför allt förändrade förväntningar om hur räntedifferenserna gentemot omvärlden ska komma att utvecklas som lett till kronförsvagningen. De positiva underliggande faktorerna såsom bytesbalansöverskott, stabila statsfinanser samt god ekonomisk tillväxt och dämpad inflation kommer framgent leda till en starkare krona. Prognosen för den handelsviktade växelkursen, 4 Avvikelserna baseras på prognoser gjorda i Vårpropositionen 1998- 2006. 2006/07:100 BILAGA 1 TCW-index, är 124 och 120 . Vid slutet av prognosperioden, 2009 och 2010, förväntas TCW-index uppgå till 121. Källa: Reuters. fortsatte Stockholmsbörsen att stiga. Den främsta anledningen till den goda börsutvecklingen var stigande bolagsvinster. Osäkerhet om den amerikanska konjunkturen och den amerikanska bolånemarknaden ledde emellertid till fall i börskurserna internationellt. I skrivande stund tycks dock utvecklingen ha stabiliserat sig. Bolagsrapporterna var något starkare än väntat och vinsterna steg med . Basindustrin, dvs. skog, stål och mineraler, hade den starkaste vinstutvecklingen följt av verkstadsbolagen och läkemedelssektorn. Den allmänna bedömningen bland analytiker är att vinsterna kommer att fortsätta växa men i en avtagande takt. Vinsttillväxten för bolagen på Stockholmsbörsen väntas, enligt analytikernas genomsnittsprognos5, bli , och 2009. Generellt kan sägas att en avmattning i vinsttillväxten indikerar att en period med svagare investeringstillväxt är att vänta (se avsnitt 3.2 om investeringarna). 5 Källa: FactSet Consensus Estimates (JCF). Förutsättningar för svensk ekonomi Utvecklingen på de finansiella marknaderna får effekt på svensk ekonomi genom att hushållens och företagens agerande påverkas av bl.a. räntenivån och växelkursen. Tillgångspriser, t.ex. priser på aktier och bostäder, påverkar hushållens förmögenhet och i förlängningen hushållens konsumtion. Bedömningen är att de finansiella förhållandena kommer att vara relativt expansiva under återstoden av 2007. bedöms emellertid de finansiella förhållandena stramas åt då successivt kommer att höja styrräntan. De korta realräntorna har stigit, till följd av att höjt styrräntan, som inflationen varit fortsatt låg. Hushållens upplåning ökar alltjämt snabbt även om tillväxttakten mattats något. Detta är delvis ett resultat av den alltjämt expansiva penningpolitiken och bidrar till en stark efterfrågeutveckling i svensk ekonomi. Den svenska växelkursen är relativt svag men bedöms stärkas och 2008. Tabell 2.1 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut -0,15 -0,25 Källor: och Reuters. 3 Svensk efterfrågan och produktion Den svenska ekonomin har utvecklats mycket starkt , och ökade BNP (se diagram 3.1). Bakgrunden till utvecklingen är att efterfrågan har växt på bred front. Exporttillväxten har varit hög, och den långa investeringsuppgången har hållit i sig som hushållens konsumtion har ökat i god takt. Källor: och . Fortsatt hög BNP-tillväxt 2007 och 2008 BNP-tillväxten dämpas 2007 och 2008 (se tabell 3.1) men förblir ändå hög. Orsaken till dämpningen är en avmattning i export- och investeringstillväxten. Exporten beräknas växa något långsammare framöver till följd av avmattningen i den globala konjunkturen och en förstärkning av kronan. Tillväxten i exporten blir ändå god sett ur ett historiskt perspektiv. En fortsatt stark efterfrågan, ett högt kapacitetsutnyttjande och gynnsamma finansiella förutsättningar i företagen bidrar till fortsatt höga investeringsnivåer i bl.a. industrin och nya bostäder. Men i takt med att efterfrågan dämpas något som de senaste årens utbyggda produktionskapacitet tas i anspråk, väntas tillväxttakten i investeringarna bli lägre 2007 och 2008. Avmattningen i export- och investeringstillväxten motverkas i viss utsträckning av en allt starkare konsumtion hos de svenska hushållen. De disponibla inkomsterna växer snabbt, sysselsättningen fortsätter att öka, och hushållen har en god förmögenhetsställning i utgångsläget. Sammantaget talar detta för en hög konsumtionstillväxt 2007 och 2008. 2006/07:100 BILAGA 1 väntas hushållens konsumtionstillväxt bli , då även inkomstskattesänkningar bidrar till att öka de disponibla inkomsterna. Den offentliga konsumtionen stiger främst inom kommunsektorn och gynnas av goda kommunfinanser. 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källor: och . BNP-tillväxten dämpas 2009 och 2010 efter 2008 bygger beräkningarna för BNP-tillväxten på bedömningar om hur stort det potentiella utbudet, mätt som potentiell BNP, är. Som beskrivs i en fördjupningsruta på sidan 47 beräknas potentiell BNP utifrån potentiell produktivitet och arbetskraftspotentialen. BNP och sysselsättningen väntas stiga snabbt 2007 och 2008. Därmed bedöms resursutnyttjandet bli ansträngt. Det kan också uttryckas som att det s.k. BNP-gapet är positivt. Att BNP-gapet är positivt 2008 medför att löne- och prisökningstakten tilltar och att höjer räntan, vilket bidrar till att stärka kronan och dämpa den inhemska efterfrågan. Både hushållens och den offentliga sektorns konsumtion samt investeringarna ökar långsammare 2009 och 2010 än 2008. Kronförstärkningen bidrar till att exporttillväxten mattas något. Sammanfattningsvis dämpas efterfrågan i ekonomin 2009 och 2010, och BNP ökar långsammare än potentiell BNP. 2006/07:100 BILAGA 1 sammantaget öka med mindre än potentiell BNP dessa år. En oväntat tvär inbromsning i den amerikanska ekonomin som dämpar den internationella konjunkturen och därmed också utvecklingen i den svenska ekonomin, utgör den huvudsakliga risken för den svenska BNP-prognosen. Som redogjorts för i avsnitt 1.1 är dock huvudscenariot att den amerikanska ekonomin mjuklandar. Det finns vissa risker som främst är förknippade med utvecklingen på lite . Ef- fekterna av regeringens politik, och när de kan realiseras, är svåra att bedöma. Det är också svårt att avgöra hur högt resursutnyttjandet är och hur mycket potentiell BNP kommer att öka framöver. Dessa faktorer är av avgörande vikt för hur ekonomin kan utvecklas . För att belysa osäkerheten i bedömningarna redovisas i avsnitt 6 två alternativa scenarier där svensk ekonomi utvecklas annorlunda än vad som presenteras här. export ökade kraftigt och den positiva utvecklingen ser ut att fortsätta. Uppgången var bred med en ökning inom de flesta produktgrupper och till i stort sett alla regioner utom . Exportökningen till var särskilt hög och den starka tyska konjunkturen bidrog till att återigen blivit största exportland. Förutsättningarna för den svenska exporttillväxten är fortsatt goda, då den europeiska konjunkturen har stabiliserats på en hög nivå och efterfrågan från omvärlden är fortsatt stark. Exporten väntas fortsätta att öka i god takt men dämpas successivt till följd av att kronan förstärks och världskonjunkturen mattas. Exporttillväxten väntas totalt sett uppgå till och . Under 20092010 bedöms exporttillväxten fortsätta att dämpas något. Fortsatt goda förutsättningar för svensk export Förutsättningarna är goda för en fortsatt robust exporttillväxt. Världskonjunkturen är stark liksom världsmarknadsefterfrågan på svenska exportprodukter. Exporten ökar stadigt till alla stora regioner utom , och framför allt till där konjunkturen är stark. Den europeiska konjunkturen är dessutom stabilare nu då den alltmer gått från att vara driven av den externa efterfrågan till att bli mer inhemskt konsumtionsdriven. är den absolut största mottagaren av svensk export då av den totala exporten går dit. Diagram 3.2 Tillväxten i världsmarknadsefterfrågan och Källor: och . De svenska företagens finansiella situation är också mycket positiv med höga vinster och starkt resultat . Framför allt industribolagen gynnas av en ihållande hög industrikonjunktur och i synnerhet inom verkstadsindustrin är framtidsoptimismen stor. Konkurrenskraften inom industrin är också god. Industrins enhetsarbetskostnad i relativt andra länder har fallit trendmässigt både i nationell och gemensam valuta (se diagram 3.3 nedan). Anledningen är dels relativt sett högre produktivitetstillväxt och dels att den svenska kronan försvagats . barometer för investerings- och insatsvaruindustrin tyder på en fortsatt stark exporttillväxt. Även inköpschefsindex indikerar att den starka industrikonjunkturen håller i sig. Bearbetade varor såsom motorfordon, teleprodukter och läkemedel visade en mycket stark tillväxt framför allt . Den positiva utvecklingen väntas i stort hålla i sig 2007 även om tillväxttakten bedöms bli något svagare än . Inom råvaruindustrin är situationen bland företagen också positiv och barometerstatistiken pekar på fortsatt god tillväxt. Dock väntas en kraftigare inbromsning av råvaruexporten än exporten av bearbetade varor . Exempelvis dämpas exporten av petroleumprodukter tydligt till följd av utbudsbegränsningar efter en mycket stark tillväxt . Sammantaget väntas varuexporten fortsätta att öka i god takt , även om tillväxttakten successivt dämpas till följd av en avmattning i världskonjunkturen kombinerat med en förstärkning av den svenska kronan. Varuexporten bedöms öka 2007 och 2008. Diagram 3.3 Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 14 Gemensam valuta, SEK Källor: , och . Tjänsteexporten fortsätter att öka i god takt Tjänsteexporten följer utvecklingen av varuexporten men växer trendmässigt något snabbare än varuexporten. Tjänsternas andel av den totala exporten har därför ökat och uppgick . ökade tjänsteexporten och väntas den fortsätta att öka i god takt. Den starka världshandelskonjunkturen har lett till en snabb ökning av transporttjänsteexporten liksom till ökad export av företagstjänster. Även exporten av resevaluta, dvs. utländska besökares konsumtion i , har gynnats av den starka konjunkturen i omvärlden som alltmer baserats 2006/07:100 BILAGA 1 på en ökad konsumtion hos hushållen. Liksom varuexporten väntas dock tjänsteexporten dämpas något i takt med att världskonjunkturen mattas och den svenska kronan stärks. Tjänstehandeln har visat ett positivt netto och exporten av tjänster bedöms fortsätta att öka snabbare än tjänsteimporten . Den starkare kronan gör dock att importen av resevaluta, dvs. det svenska utlandsresandet och följande konsumtion i utlandet, väntas öka lite snabbare än exporten av resevaluta . Sammantaget bedöms exporten av tjänster öka 2007 och 2008. Tabell 3.2 Export av varor och tjänster samt prisutveckling -0,7 -0,3 Källor: och . Exportpriserna faller igen framöver Exportpriserna har ökat främst som en följd av stigande bensin- och metallpriser samt en svagare krona. väntas priserna åter falla då råvarupriserna faller tillbaka och den svenska kronan stärks. Metallpriserna, som steg kraftigt , väntas sjunka under innevarande år. Efterfrågan på metaller är dock fortfarande hög och prisnedgången väntas inte bli lika stor som prisökningarna . Kronan väntas stärkas vilket sätter press på företagen att hålla nere priserna på sina produkter för att inte förlora konkurrenskraft. Även här dämpas dock prisnedgången av att många företag fortfarande möter en stark efterfrågan på sina produkter. Trots att råvarukostnaderna har ökat betydligt och produktionskostnaderna därmed är högre har vissa företag fortfarande möjlighet att föra en del av de högre omkostnaderna vidare till sina kunder i form av högre priser. Detta gäller till exempel stora stålbolag som aviserat prishöjningar . 2006/07:100 BILAGA 1 Sammantaget väntas det totala exportpriset falla och . På väntas exportpriset öka något igen bl.a. till följd av att effekten av kronförstärkningen inte är lika stark som . bedöms exportpriset öka och 2010 . De fasta bruttoinvesteringarna har ökat i allt snabbare takt (se diagram 3.4) och den goda investeringskonjunkturen har spridit sig till en allt större del av ekonomin. Därmed ökade investeringarna med i genomsnitt . Inte har investeringstillväxten varit så stark . Källor: och . Investeringarna ökar i god takt framöver Ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjande och gynnsamma finansiella förutsättningar i företagen driver på investeringstillväxten framöver. Även regeringens politik, som väntas öka sysselsättningen och därmed företagens behov av kapitalinvesteringar, bidrar till en fortsatt god investeringstillväxt. Under det närmaste året väntas dock allt fler företag ha byggt ut sin produktionskapacitet som den internationella efterfrågan mattas. Investeringstillväxten bedöms därmed successivt dämpas . Sammantaget beräknas de totala invester- ingarna i den svenska ekonomin öka och (se tabell 3.3). Under 20092010 bedöms investeringarna öka . Investeringarnas andel av BNP förutses att uppgå till , vilket är den högsta nivån (se diagram 3.5). Diagram 3.5 Investeringarnas andel av BNP Källor: och . Varuproducenternas investeringar ökar starkt igen Den exportuppgång som inleddes har resulterat i att en allt större andel av industrins produktionskapacitet tagits i anspråk (se diagram 3.6). Detta skapade ett behov av ökade investeringar, särskilt i maskiner. ökade maskininvesteringarna på bred front inom industrin, men det var i synnerhet stora satsningar inom pappersindustrin som bidrog till den starka tillväxten. När pappersindustrins maskiner togs i bruk minskade investeringarna kraftigt, vilket dämpade investeringstillväxten i industrin 2006. Inom övriga delar av industrin var tillväxten dock fortsatt stark, och maskininvesteringarna i industrin ökade . Till följd av en ihållande stark utländsk efterfrågan och en allt starkare inhemsk efterfrågan ligger kapacitetsutnyttjandet nu på sin högsta nivå sedan mätningarna påbörjades trots de höga investeringsnivåerna . Orderingången till industrin är fortsatt hög och både den inhemska och utländska efterfrågan är stark. Tillsammans med en relativt låg räntenivå och en stark vinstutveckling innebär detta att förutsättningarna för en fortsatt stark investeringstillväxt är goda. Diagram 3.6 Kapacitetsutnyttjandet i industrin SCB:s investeringsenkät pekar också på en stark uppgång 2007. De flesta branscher planerar för ökade investeringar, men det är inom kemisk industri och gruvindustrin den kraftigaste uppgången väntas. Även inom pappersindustrin väntas investeringarna öka något, medan industrins investeringar i byggnader förutses minska. dämpas dock den internationella konjunkturen och den svenska exporten går in i ett lugnare skede. Detta innebär att efterfrågan på svensktillverkade varor kommer att mattas av något, vilket bland annat återspeglas i tillverkningsindustrins allt mer dämpade förväntningar på orderingången från exportmarknaderna. dämpas även behovet av investeringar i maskiner. Sammantaget bedöms investeringarna inom industrin öka starkt 2007 men bromsa in något 2008. Investeringarna i energisektorn har ökat kraftigt . Denna utveckling väntas fortsätta framöver, inte minst till följd av energibolagens stora satsningar för ökad elproduktion och en förbättrad elförsörjning. Förväntningarna inom byggindustrin har dämpats något enligt KI:s konjunkturbarometer. Även om både orderingången och byggandet väntas stiga ytterligare, är det allt färre företag som tror sig se en förbättring av byggmarknaden . Bostadsinvesteringarna väntas dock öka kraftigt och byggandet inom fastighetsverksamhet och offentliga myndigheter har tagit fart. På grund av det goda orderläget och en breddad uppgång i byggandet förutses därför byggindustrins egna investeringar öka i god takt 2007 och 2008. 2006/07:100 BILAGA 1 Sammantaget innebär detta att varuproducenternas investeringar väntas öka och (se tabell 3.3). -1,5 Källa: och . Investeringarna inom tjänstesektorn ökade i god takt . Ökningen var starkast inom finansiell verksamhet, fastighetsverksamhet samt post- och telekommunikationer. Även handelns investeringar ökade i god takt . En stark konsumtionstillväxt väntas bidra till att handelns investeringar tar ytterligare fart . Bland annat etableras nya varuhus inom flera marknadssegment, till exempel byggvaror och heminredning. Även investeringarna inom hushållstjänsteverksamhet förutses växa i god takt 2007 och 2008. nedgång i investeringarna inom fastighetsförvaltning (exklusive bostäder) växte investeringarna återigen 2005 och tog fart ytterligare . Det är framför allt en stark utveckling av hushållens konsumtion som driver investeringarna även inom denna bransch, bland annat genom nybyggnad och utbyggnad av köpcentrum. väntas investeringarna inom fastighetsförvaltning därför öka i god takt. Inom post- och telekommunikation ökade investeringarna starkt , inte minst på grund av utbyggnaden av 3G-näten. 3G-näten väntas vara färdigställda . Även utbyggnaden av 450 MHz-bandet, som ska förbättra täckningen för mobiltelefoni i glesbygdsområden, ska vara klar . Därför förutses investeringarna i branschen minska och . minskade investeringarna inom transport (exklusive fartyg och flygplan) något. 2006/07:100 BILAGA 1 Enligt konjunkturbarometern har efterfrågan på transportsektorns tjänster minskat väsentligt och den svaga investeringsutvecklingen väntas därför fortsätta . Sammantaget innebär detta att tjänsteproducenternas investeringar väntas öka . förutses investeringarna öka , inte minst som en följd av den starka sysselsättningsökningen inom sektorn. Offentliga investeringar ökar i god takt Statens och kommunernas investeringar ökade starkt . Det var framför allt statens maskininvesteringar och kommunernas investeringar i byggnader som ökade kraftigt. Stora infrastruktursatsningar av och bidrar till att statens investeringar ökar starkt både 2007 och 2008. investeringar omfattar bland annat , i och tunneln genom . I investeringar ingår bland annat och utbyggnaden av . Efter den starka investeringsuppgången i kommunerna väntas tillväxten dämpas något 2007. Sammantaget bedöms de offentliga myndigheternas investeringar öka och . Fortsatt god utveckling för bostadsinvesteringarna Byggkonjunkturen har utvecklats starkt , vilket i hög grad är en följd av ökningen i byggandet av bostäder. Antalet påbörjade bostäder ökade med i genomsnitt 2002-2005 (se diagram 3.7). I budgetpropositionen föreslog regeringen att det statliga räntebidraget och investeringsstödet skulle upphöra . Detta bedöms ha medfört att byggstarten av uppskattningsvis 7 0008 500 bostäder tidigarelades. Enligt preliminära uppgifter från SCB ökade därmed antalet påbörjade bostäder med , till drygt 44 500. Byggkonjunkturen är fortsatt stark, men på är förväntningarna på byggmarknaden mer dämpade.