prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Tätortsnära landsbygd uppvisar en högre ökningstakt jämfört med större tätorter. I norra minskar befolkningen i alla områden. Andelen kvinnor på landsbygden i åldersgruppen uppgår till jämfört för hela landet. Det finns en tydlig skillnad i utvecklingen på landsbygden mellan perioden 19952000 och perioden 20002004 jämfört med utvecklingen för hela landet. Den minskning av befolkningen som fanns för perioden 19952000 i mindre tätorter och landsbygd som inte är tätortsnära har avstannat. För perioden 20002004 var befolkningen i dessa områden nästan . Landsbygd som inte är tätortsnära har haft en oförändrad befolkning och mindre 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regionala skillnader förekommer. Regionala förändringar i omfattningen av jordbruket har valts som en indikator för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Åkerarealen och antalet jordbruksföretag har visat en nedåtgående trend . Trenden har varit mer påtaglig särskilt i norra och i skogsbygder. Enligt preliminära uppgifter har jordbruksarealen emellertid ökat med jämfört med . Ökningen är större i norra än i och avser främst vallodling, vilket bedöms vara en effekt av den jordbruksreform som genomfördes i och det faktum att ytterligare arealer kan bli berättigande för stöd än vad som har varit fallet. Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas kompensationsbidrag vars syfte är att upprätthålla ett öppet odlingslandskap och att bibehålla sysselsättning i områden som är mindre gynnade av naturbetingade skäl. Åtgärden bidrar således till att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap såväl som till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Anslutningen till kompensationsbidraget uppgick till ca fördelat på 20 261 företag. Den anslutna arealen minskade med ca . Även antalet företag har minskat något . Minskningen i areal gäller i huvudsak spannmålsodling i norra som minskat med . Minskningen är sannolikt en följd av jordbruksreformen. har både antalet företag med stöd och den anslutna arealen minskat. Kostnaden för kompensationsbidraget uppgick till ca 2005. Det är en ökning med ca jämfört med , vilket beror på att stödnivåerna höjdes i samband med den förstärkning av Miljö- och landsbygdsprogrammet som genomfördes . EU finansierar en fjärdedel av den totala kostnaden för åtgärden. Det nationella stödet till norra syftar till att säkerställa jordbruksverksamhet i regionen. Stödet är i flera fall av helt avgörande betydelse för fortsatt jordbruksproduktion i regionen. Stödet medverkar också till att bromsa befolkningsminskningen i området och där- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 igenom skapa bättre underlag för service i de glesbefolkade landsbygdsområdena i regionen. Jordbruksproduktionens samlade värde i norra har minskat under . Mjölkproduktionen i stödområdet minskade jämfört för hela landet. Produktionen av slaktsvin, bär och grönsaker samt potatis ökade något . Antalet företag och den totala åkerarealen i stödområdet har ökat jämfört med föregående år. Ökningen är i huvudsak en effekt av regelverket kopplat till införandet av gårdsstödet och innebär inte någon ökning av jordbruksproduktionen i området. Den uppsatta referensnivån för det nationella stödet, som fastställdes i samband med att blev EU-medlem, får inte överskridas. Utbetalningarna låg under referensnivån . redovisade en rapport om effekterna av det nationella stödet till jordbruket i norra för perioden 20012005. Skillnaderna mellan stödområdet och landet totalt vad gäller lönsamhet och strukturutveckling bedöms i rapporten som måttliga med tanke på de relativt stora skillnaderna i produktionsförutsättningar. Kostnaden för det nationella stödet till norra inklusive stöd för kadaverhantering uppgick till ca 2005. Utvecklingen inom de mindre gynnade områdena inklusive norra speglar den allmänna strukturutvecklingen i landet mot färre och större gårdar. Åtgärderna inom politikområdet, framför allt miljöersättningar och kompensationsbidrag och det nationella stödet till norra , bedöms ändå bidra till att det öppna landskapet finns kvar samt motverkar nedläggning av åker- och betesmark. Detta gäller i första hand i regioner där produktionsförutsättningarna är relativt dåliga. Strukturåtgärder riktade mot jordbruket beviljades 1 096 investeringsstöd om totalt ca i landet. Både antalet beviljade investeringsstöd och beslutade belopp har ökat kraftigt jämfört med . Detta beror delvis på att ytterligare medel tillfördes investeringsstödet i samband med den förstärkning av Miljö- och landsbygdsprogrammet som genomfördes men också på en ökad investeringsvilja hos jordbrukare inte minst i det s.k. Mål 1-området. Större delen av investeringsstödet går till djurmiljöinvesteringar. Andra investeringar avser bl.a. gödselvårds- anläggningar, kompletterande verksamhet och växthus. Investeringsstödet bedöms ha haft en god måluppfyllelse avseende att underlätta och påskynda en anpassning till ett ekologiskt hållbart jordbruk samt till att öka landsbygdsföretagens konkurrensförmåga och främja ökad sysselsättning på landsbygden. Investeringar i kompletterande verksamhet har kontinuerligt ökat och utgör nu av det totala stödet i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Stöd till investeringar i förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är främst inriktat på innovativ och småskalig livsmedelsförädling. beslutades om 97 projekt om ca i landet. Antalet projekt och beviljat stöd är i nivå med omfattningen men med ytterligare ökat fokus på småskalig livsmedelsförädling. I Mål 1- området har det totalt sett skett en viss minskning i beslutade projekt. På renköttsområdet har emellertid märkts en ökad investeringsvilja bland företag som är verksamma med förädling. Tillgänglig statistik visar att de i programmen fastställda sysselsättningsmålen per beviljat stöd för både investeringsstödet till jordbruksföretag och stödet till investeringar i förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör kunna nås . beviljades 214 startstöd till yngre jordbrukare till en kostnad av i hela landet varav 50 stycken i Mål 1-områ- det. Antalet beviljade startstöd är något lägre 2005 jämfört med och målet i Miljö- och landsbygdsprogrammet om 200 beviljade startstöd utanför Mål 1-området är inte uppfyllt. I norra har antalet nystartade renskötselföretag varit betydligt högre än förväntat. Avseende de övergripande målen för hela landet bedöms startstödet ha haft en positiv effekt för att underlätta övertagande eller nyetablering. Däremot är det svårt att visa på effekter avseende konkurrenskraft, tillväxt samt anpassning av jordbruket till nya yttre förhållanden. För att utveckla och bevara en livskraftig landsbygd krävs ett diversifierat näringsliv med en bredare utveckling av landsbygden. En diversifierad landsbygdsekonomi är viktig för sysselsättning, inkomst och uthållig tillväxt och har därför valts som indikator för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Ett mål med åtgärder inom politikområdet är att öka antalet jordbruksföretag med kompletterande verksamhet. En undersökning pekar på att antalet jordbruksföretag med kompletterande verksamhet ökade med , vilket bl.a. bedöms bero på att fler jordbruksföretag av företagsekonomiska skäl ser ett behov av att diversifiera sitt företagande. Det saknas emellertid uppgifter om utvecklingen . Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet och Mål 1-programmen finns samverkande åtgärder med syftet att främja en diversifierad sysselsättning på landsbygden. beslutades om att tilldela ca till 465 projekt i syfte att främja anpassning och utveckling av landsbygden. Omfattningen av beviljade projekt 2005 är ungefär i samma storleksordning som 2004, dock med en viss minskning i Mål 1-området. Projekten rör framför allt diversifiering av lantbruksföretag, landsbygdsturism, marknadsföring av kvalitetsprodukter med anknytning till lantbruket och byutveckling. Antalet påbörjade projekt har ökat påtagligt och det totala antalet projekt som satts igång uppgår till nästan 1 700 varav knappt hälften är avslutade. Kompetensutvecklingsaktiviteter bedrivs i hela landet och genomförs i syfte att förstärka effekten av andra åtgärder som bidrar till att främja en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Kompetensutvecklingsåtgärder uppskattas , genom länsstyrelsernas verksamhet utanför Mål 1-området, ha nått ca 14 800 deltagare, vilket är en ökning med ca 1 800 jämfört med . Av antalet deltagare 2005 är kvinnor och män. Andelen kvinnliga deltagare har ökat . En särskild satsning på kompetensutveckling inom området småskalig livsmedelsförädling genomfördes . Denna satsning nådde ca 2 600 deltagare varav är kvinnor och män. Programmet Leader+ skall utifrån lokala förutsättningar och initiativ stödja oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse på landsbygden. beslutades inom ramen för Leader+ programmet om 124 nya projekt om ca . Liksom för övriga projekt för främjande och anpassning av landsbygden löper flertalet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 verksamheter och är ännu inte avslutade, vilket gör det svårt att dra generella slutsatser om resultat och måluppfyllelse av verksamheten. Resultat pekar emellertid på att mål avseende antal nya arbetstillfällen till följd av verksamheten kommer att nås. Enligt preliminär statistik har ca 400 arbetstillfällen skapats genom avslutade projekt varav ungefär hälften är kvinnor och hälften män. Den oberoende halvtidsutvärderingen av programmet som genomfördes visar att programmet i sin helhet fungerar bra. Samtliga av EU medfinansierade program inom politikområdet, vilka löper , dvs. Miljö- och landsbygdsprogrammet, Mål 1-programmen och Leader+programmet, kommer att slututvärderas . I slututvärderingen kommer särskilt fokus att läggas på programmens bidrag till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden, inte minst avseende åtgärdernas bidrag till en diversifiering av landsbygdens näringsliv. Resultaten av insatserna under politikområdet har i stort sett varit i överensstämmelse med de uppställda målen. Större delen av verksamheten inom politikområdet bedrivs inom ramen för fleråriga program, framför allt Miljö- och landsbygdsprogrammet men även Mål 1-programmen och programmet Leader+. Inom varje program finns fastställda operativa mål för de åtgärder som ingår i programmen. De operativa målen för insatserna inom politikområdet har i de flesta fall uppnåtts eller kan förväntas uppnås . I halvtidsutvärderingen av Miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105) drogs slutsatsen, utifrån resultat , att programmet i huvudsak fungerat väl och att det har bidragit till uppfyllelsen av mål på samtliga nivåer. Enligt utvärderingen bidrar programmet på ett påtagligt sätt till uppfyllelse av de övergripande miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. Denna bild bekräftas av uppföljning av 16 miljömål (rapport: de facto 2006). Trots insatser kopplade till jordbruket kan miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Giftfri miljö, vilka även berör andra politikområden, vara svåra att nå. Även delmål kopplade till miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker avseende anläggning av våtmarker kan vara svåra att nå. Avseende ekonomisk och social utveckling av landsbygden framfördes i halvtidsutvärderingen att programmet har bidragit till uppfyllelsen av flera av målen men att bilden är mer otydlig och att ytterligare analyser behöver göras. Slututvärderingen av de olika programmen under politikområdet kommer att genomföras och kommer bl.a. att fokusera på åtgärdernas bidrag till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden. Årsredovisningen för inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. En allmän utgångspunkt för målet och insatserna inom politikområdet är att de skall medverka till en positiv utveckling av en väl fungerande landsbygd som är ekonomiskt och socialt livskraftig och som har höga natur- och kulturvärden. För att utveckla och bevara en livskraftig landsbygd krävs ett diversifierat näringsliv med en bredare utveckling av landsbygden. Ett ökat lokalt och regionalt inflytande över landsbygdspolitiken bör eftersträvas. beslutades att tillsätta en utredning med parlamentarisk medverkan med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Denna strategi skall ta ett samlat grepp om politiken och utgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden inbegripet de areella näringarnas roll och utvecklingsförutsättningar. I uppdraget ingår även att behandla förvaltningen av landskapets natur- och kulturvärden. skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen kommer att utarbeta en strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. Förutsättningar för ett nytt landsbygdsprogram 20072013 Nuvarande Miljö- och landsbygdsprogram löper ut . Nästa landsbygdsprogram kommer att träda i kraft och löpa till 2013. beslutades rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. I förordningen fastställs att de nya programmen för landsbygdsutveckling skall vara uppbyggda kring fyra områden eller axlar: i) förbättrad konkurrenskraft inom såväl jordsom skogsbruk, ii) förbättring av miljö och markförvaltning och iii) diversifierad ekonomi och god livskvalitet på landsbygden. Slutligen finns ett tematiskt område: iv) innovativ lokal landsbygdsutveckling som bygger på en metod för landsbygdsutveckling som utifrån lokala förutsättningar och initiativ skall stödja projekt med oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse. I förordningen ställs krav på balans i varje enskilt nationellt program gällande fördelningen av EU-medel mellan de fyra områdena. väntas besluta om tillämpningsregler till rådsförordningen . överlämnade den tidigare regeringen skrivelsen Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogram till (skr. 2005/06:87, bet. 2005/06:MJU13, rskr. 2005/06:220). I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling beslutade rådet om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen för programperioden 20072013 (2006/144/EG). Beslutet lägger grunden till en gemensam strategi för landsbygdsutveckling i hela EU och pekar ut sex prioriteringar för landsbygdsutveckling 2013: 1.att förbättra jord- och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft, 2.att förbättra miljön och landsbygden, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 3.att förbättra livskvaliteten i landsbygdsnella medfinansieringen som krävs enligt EU:s områden och främja en diversifiering av landsbygdsekonomin, 4.att bygga lokal kapacitet för sysselsättning och diversifiering, regelverk, kommer programmets omfattning att öka jämfört med Miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006. 5.att säkerställa enhetlighet i programplaneringen, och 6.komplementaritet mellan gemenskapsinstrument. De strategiska riktlinjerna för landsbygdsutveckling på EU-nivå ligger till grund för den nationella strategin för landsbygdsutveckling som den tidigare regeringen beslutade om samt det förslag till nytt landsbygdsprogram som samma regering beslutade att överlämna till . Den nationella strategin beskriver den övergripande inriktningen av landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Enligt strategin skall fokus tydligare ligga på åtgärder som främjar företagande och som stärker lantbruket och landsbygdsföretagens konkurrensförmåga. Miljöambitionen skall också vara fortsatt hög så att miljömålen uppfylls. Programmets åtgärder skall främja ett diversifierat näringsliv, en god livsmiljö, lokal service och infrastruktur samt stödja en bredare utveckling av landsbygden. Arbetet med att ta fram den nationella strategin för landsbygdsutvecklingen och förslaget till nytt landsbygdsprogram har bedrivits i samråd med organisationer, myndigheter och andra landsbygdsintressenter. Det delbetänkande som överlämnades av (SOU 2005:36) och från (SOU 2005:39) samt de synpunkter som har inkommit under remissbehandlingen har också utgjort underlag till det förslag till landsbygdsprogram som överlämnades till EU-kom- missionen. Landsbygdsprogrammet skall finansieras av både EU-medel och nationella medel. Omfattningen av tilldelade EU-medel till för programperioden 20072013 har beslutats. Enligt beslutet tilldelas i löpande priser ca till landsbygdsprogram inklusive s.k. moduleringsmedel (EU-medel överförda från direktstöd till landsbygdsprogrammet). Genom att tillföra ytterligare nationella medel utöver den nödvändiga natio- Inriktningen av nästa landsbygdsprogram Tillsammans med övrig offentlig finansiering kommer nästa landsbygdsprogram att uppgå till i genomsnitt . I enlighet med kommer programmet att vara uppdelat på fyra områden, s.k. axlar, med olika mål och innehåll. Axel 1 handlar om att stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft utan att snedvrida konkurrensen mellan olika företagare. Axel 2 handlar om förvaltning av landsbygdens naturresurser. Insatsområdet bör prioriteras framför övriga insatsområden. Fokus skall ligga på frågor som rör aktivt jordbruk och landskapsvård dock bör även insatser för att minska jordbrukets växtnäringsläckage prioriteras. Hästnäringen är en viktig framtidsnäring, vilket bör beaktas. Insatser inom skogsbruket skall begränsas till miljöåtgärder som innebär samhällsnytta. Målet för axel 3 är att öka bredden på landsbygdens näringsliv och ökad livskvalitet på landsbygden. I prioriteringen mellan axel 1 och axel 3 bör särskilt beaktas hur användningen av medlen bäst kan bidra till att utveckla service och företagande på landsbygden. Möjligheter till nya och alternativa verksamheter är viktiga förutsättningar för en socialt hållbar utveckling. För axel 4 är målet ett effektivt genomförande av landsbygdsprogrammet genom de mervärden som följer med lokal förankring och möjlighet att tillämpa den s.k. Leader-metoden i hela landet. Leader är en särskild metod för landsbygdsutveckling som utifrån lokala förutsättningar och initiativ skall stödja projekt med oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse. Slutligen skall ett ökat lokalt och regionalt inflytande tillgodoses inom ramen för det nya landsbygdsprogrammet. I samband med behandlingen av förslaget till landsbygdsprogram 20072013 övervägs att göra vissa förändringar i det förslag som överlämnades till av den tidigare regeringen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det svenska förslaget till nytt landsbygdsprogram kommer att behandlas av EU-kommis- sionen . fortsätter förberedelsearbetet för genomförande av programmet nationellt. har en samordnande roll i arbetet med genomförandet. När det gäller förberedelserna regionalt och lokalt har länsstyrelserna en viktig roll. kommer att ges en motsvarande roll i fråga om samiska insatser inklusive rennäringen. har en roll i fråga om de skogliga insatserna. I förberedelserna ingår även att upprätta ett nationellt nätverk för landsbygdsutveckling samt resurser för att säkerställa ett effektivt genomförande av programmet inklusive uppföljning och utvärdering av programmet och dess bidrag till en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart utveckling på landsbygden. samheten inom programmet. Anslaget finansierar även kvarvarande utbetalningar från programperioden 20002006. Under anslaget finansieras det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget används även för att finansiera ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med förordning (1997:75) om anläggningsstöd till plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa. Under förutsättning att godkänner det svenska förslaget till landsbygdsprogram, kommer fortsatt anläggningsstöd för energiskog att finansieras inom ramen för detta program . Slutligen finansierar anslaget återföringen av skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Del av skatten på handelsgödsel utgör medfinansiering i landsbygdsprogrammet 2007 2013. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på 6.8.144:1 Åtgärder för landsbygdens fleråriga förpliktelser om utbetalningar. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera strukturstöd och miljöersättningar inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Åtgärder i programmet avser bl.a. miljöersättningar riktade mot jordbruket, stöd till mindre gynnade områden, kompetensutveckling, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder för landsbygdens utveckling. Del av programmet som finansieras under anslaget avser s.k. teknisk assistans, vilket omfattar bl.a. uppföljning, utvärdering, administration och kontroll av verk- innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst 1 , högst 1 , högst 1 150 000 000 2 350 000 000 begärda bemyndiganderamen finns åtaganden som kommer att infrias med redan anvisade medel. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Budgetförslaget tar sin utgångspunkt i det förslag till landsbygdsprogram 20072013 som överlämnats till för godkännande. kommer från EU-budgeten att tilldelas ca , inklusive s.k. moduleringsmedel, för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Utöver den nödvändiga nationella medfinansieringen bör ytterligare nationella medel tillföras för att öka programmets omfattning. I anslagsberäkningen ingår att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel kommer att återföras. Del av skatten på handelsgödsel återförs i form av medfinansiering i landsbygdsprogrammet 20072013. Övriga skatter kommer att återföras till ändamål som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . beräknas anslaget till 3 och till 3 . Tabell 6.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö- och struktur Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 6.8.244:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Under anslaget anvisas medel motsvarande EU:s finansiering av strukturstöd och miljöersättningar inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Finansiering sker via (). Åtgärderna i landsbygdsprogrammet redovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget finansierar även kvarvarande utbetalningar från Mål 1- och Leader+programmen från perioden 20002006, vilka finansieras av Jordbruksfondens utvecklingssektion. 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 6.8 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1 och Leader+. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen.