prop · GU03100d4 · 2007-04-16 00:00:00 — Inkomstfördelning och ekonomiska drivkrafter 2006/07:100 BILAGA 3 Inkomstfördelning och ekonomiska drivkrafter och ekonomisk standard UT ..................................................................... ekonomiska standarden ökarUT ......................................................... har ökat sin andel av inkomsternaUT standard för olika grupperUT av regeringens politik på hushållens inkomster 2007UT ökar snabbare för dem med hög lönUT lönsamt att börja arbetaUT ekonomiska drivkrafter även för personer med sysselsättningseffekter av förbättrade drivkrafterUT 2006/07:100 BILAGA 3 1.1Ekonomisk standard 2007 samt förändring 19952007 för olika Individer med låg ekonomisk standard i olika hushållstyper 2005.................... Genomsnittlig lön i olika tiondelar 2005............................................................. Löneutveckling per sektor och kön 19922005 .................................................. Lön i privat och offentlig sektor 2005 ................................................................. Marginaleffekter per kön och inkomstkälla 2007 ............................................... Marginaleffekter 2007 samt förändring 19972007 för olika hushållstyper...... Ersättningsgrader för kvinnor och män 2007...................................................... Ersättningsgrad för olika hushållstyper 2007...................................................... 2006/07:100 BILAGA 3 Den översta tiondelens inkomstandel................................................................. Relativ ekonomisk standard för olika grupper ................................................... Andel hushåll med låg ekonomisk standard ....................................................... Förändring av ekonomisk standard till följd av regeringens förslag 2007 ........ Kvinnors lön som andel av mäns lön i olika löneskikt....................................... Lönespridning efter sektor och kön.................................................................... Förändring av marginaleffekter till följd av regeringens förslag 2007 .............. Marginaleffekter per inkomstintervall och inkomstkälla 2007.......................... Ersättningsgrad vid arbetslöshet och sjukskrivning........................................... Ersättningsgrad vid arbetslöshet 2007 ................................................................ Ersättningsgrader i olika inkomstintervall 2007................................................. Antal konsumtionsenheter enligt PEL-skalan.................................................... lämnar regeringen fördelningspolitiska redogörelser i anslutning till budgetpropositionen och/eller den ekonomiska vårpropositionen. Denna redogörelse, nu med det nya namnet Inkomstfördelning och ekonomiska drivkrafter, innehåller en redovisning av hushållens inkomster och inkomstfördelning till 2005 och prognoser till 2007. Vidare redovisas olika mått för drivkrafter till arbete. Ekonomisk tillväxt är en förutsättning för ökade inkomster och förbättrad ekonomisk standard. då återhämtningen från 1990-talskrisen inleddes har hushållens ekonomiska standard ökat stadigt med i genomsnitt , eller sammanlagt , . Högst genomsnittlig standard har sammanboende i åldern utan barn. Lägst standard har ensamstående kvinnor . Inkomstspridningen har ökat det , framför allt under den andra halvan av . var inkomstspridningen i stort sett stabil, men har 2006/07:100 BILAGA 3 sedan ökat något . Den ökade inkomstspridningen beror framför allt på två faktorer; att höginkomsttagarna haft en snabbare inkomstökning än övriga och att löneinkomster i allmänhet ökat snabbare än transfereringar som t.ex. pensioner. Lönespridningen har blivit något större. Lönespridningen är störst bland män, men det finns en tendens till ökande lönespridning bland kvinnor där de högavlönade kvinnorna drar ifrån. Kvinnors lön i förhållande till mäns beräknas 2005 vara när hänsyn har tagits till skillnader i ålder, utbildning, arbetstid och bransch. Ett högt arbetsutbud krävs för att upprätthålla en både god och jämn välfärd. Det är därför viktigt att det lönar sig att arbeta. Av extra stort intresse är de ekonomiska drivkrafter som möter dem med låg ekonomisk standard. Som en effekt av de regler som genomförts förväntas marginaleffekterna 2007 sjunka med i genomsnitt som inkomstspridningen ökar marginellt. Det innebär att drivkrafterna till arbete i genomsnitt blivit bättre. 2006/07:100 BILAGA 3 1Inkomster och ekonomisk standard Ekonomisk tillväxt lägger grunden till ökade inkomster och möjlighet till förbättrad ekonomisk standard. När ekonomin växer förbättras även de fördelningspolitiska möjligheterna. En aktiv fördelningspolitik är en balansgång mellan att upprätthålla goda ekonomiska drivkrafter till arbete som alla individerna i samhället ska känna trygghet och veta att de kan få stöd i de skeden av livet då detta behövs. 1.1Den ekonomiska standarden ökar då 1990-talskrisen bottnade föll hushållens ekonomiska standard med . har den ekonomiska standarden ökat stadigt med i genomsnitt , eller sammanlagt , . Hushåll med högre inkomster har haft en snabbare standardutveckling än de med lägre.T F1FT Diagram 1.1 Ekonomisk standard Källa: HEK, SCB, beräkningar I genomsnitt har den ekonomiska standarden ökat för alla hushållstyper . Om man rangordnar alla individer efter ekonomisk standard har den individ som ligger mitt emellan medianen och den med lägst inkomst, den s.k. , ökat sin standard med 1T T Analysen i följande avsnitt grundar sig huvudsakligen på SCB:s undersökning av hushållens ekonomi, HEK. Se underbilagan för en genomgång av data och definitioner. Det saknas jämförbara data för 19921994 och 20062007 är prognoser. Motsvarande värde för den individ som ligger mellan medianen och individen med högst inkomst, den s.k. , är . Individer med högre inkomster har alltså haft en snabbare standardökning. Det finns stora skillnader i standardens nivå och utveckling för individer som lever i olika hushållstyper. Personer i åldern utan hemmaboende barn har högst standard. Lägst standard har de som lever ensamstående med barn och äldre ensamstående pensionärer, i synnerhet kvinnor. Vid jämförelser mellan olika hushållstyper bör man notera att hushållsgrupperna är olika stora. Det är t.ex. fyra gånger fler individer i gruppen ensamstående kvinnor med barn än i gruppen ensamstående män med barn. Utvecklingen har varit ungefär densamma för kvinnor och män. Kvinnornas standard utgjorde i genomsnitt av mäns standard 19912007. Tabell 1.1 Ekonomisk standard 2007 samt förändring 19952007 för olika hushållstyper Median, kronor pris, samt procentuell förändring Kvinna ensam med barn Kvinna ensam 20-44 år Kvinna ensam 45-64 år Kvinna ensam 65-74 år Kvinna ensam 75+ år Man ensam med barn Man ensam 20-44 år Man ensam 45-64 år Man ensam 65-74 år Man ensam 75+ år Källa: HEK, SCB, beräkningar har den ekonomiska standarden ökat snabbare för de i förvärvsaktiv ålder än för ålderspensionärer, i synnerhet för ensamstående kvinnor , och för ensamstående Även ensamstående kvinnor med barn har haft en relativt svag standardutveckling. Faktaruta 1: Lön, disponibel inkomst och ekonomisk standard Disponibel inkomst är ett inkomstbegrepp som är sammansatt av flera inkomstslag. Lön är tillsammans med företagarinkomst det viktigaste inkomstslaget för personer i förvärvsaktiv ålder. Lönen ligger även till grund för nivån på vissa viktiga transfereringar, t.ex. sjukpenning, föräldrapenning och arbetslöshetsstöd. Om man summerar individanknutna inkomstslag, skatter och hushållsrelaterade transfereringar (barnbidrag, social- och bostadsbidrag), får man hushållets sammanlagda disponibla inkomst. Försörjningsbördan är olika i hushåll av olika storlek. För att få jämförbarhet korrigeras därför hushållets samlade disponibla inkomst med en ekvivalensskala, som tar hänsyn till antalet hushållsmedlemmar. Denna justerade disponibla inkomst benämns ekonomisk standard. Uppgifterna avser individer som har tilldelats hushållets egenskaper. Härigenom är en person lika viktig i analyserna oavsett om hon lever i ett stort eller litet hushåll. Inom hushållen antas en solidarisk fördelning, dvs. kvinnor, män och barn i ett och samma hushåll antas alla ha samma standard. Den ekonomiska situationen i hushåll av olika storlek blir därmed jämförbar för vuxna och eventuella barn. Eftersom alla i hushållet antas ha samma ekonomiska standard är en uppdelning efter kön endast meningsfull för ensamstående hushåll. blev den ekonomiska standarden något mindre jämnt fördelad. Den ökade inkomstspridningen beror framför allt på två faktorer; att höginkomsttagarna haft en snabbare inkomstökning än övriga och att löneinkomsterna i allmänhet ökat snabbare än transfereringsinkomster som t.ex. pensioner. Ökningen av inkomstspridningen skedde främst under andra delen av som var ett markerat toppår. Åren därefter minskade inkomstspridningen men började åter 2006/07:100 BILAGA 3 förutses en viss ökning av inkomstspridningen, delvis som ett resultat av genomförda och planerade regeländringar. Även efter de senaste årens ökning är inkomstspridningen mindre än . Trots den mycket djupa krisen under 1990- talet påverkades inkomstfördelningen i relativt liten utsträckning. Orsaken till detta var att olika trygghetssystem täckte inkomstförluster för de som förlorade arbetet. Ökningen av inkomstspridningen skedde främst under återhämtningsfasen . Att inkomstfördelningen var förhållandevis stabil under krisåren betyder inte att enskilda hushåll och individer inte drabbades hårt av den ekonomiska nedgången och arbetslösheten . Om allas inkomster sjunker eller ökar i samma takt påverkas välfärden, men inkomstfördelningen förblir opåverkad. Det kan också ske stora förändringar inom en given fördelning genom att hushåll byter plats med varandra, utan att fördelningens sammantagna utseende påverkas. Gini-koefficienten är ett sammanfattande mått som beskriver hur ojämnt inkomsterna är fördelade. Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1, ju lägre värde desto jämnare är fördelningen. Om koefficienten är 0 har alla samma ekonomiska standard, om den är 1 lägger en enda person beslag på alla inkomster medan övriga inte får något alls. Gini-koefficienten kan redovisas med och utan kapitalvinster, dvs. realiserade värdeförändringar för aktier och andra tillgångar. Skillnaderna ökar de år då hushållen realiserar stora nominella värdeökningar. Nominella värdeminskningar realiseras däremot sällan, och ger därför inte motsvarande hack nedåt i de registrerade inkomsterna. Gini-koefficient för ekonomisk standard Källa: HEK, SCB, beräkningar 2006/07:100 BILAGA 3 Kapitalvinster är ojämnt fördelade och varierar kraftigt mellan enskilda år. stod av befolkningen för av vinsterna. Om man inkluderar kapitalvinster blir därför Gini-koefficienten högre och varierar mer mellan enskilda år. Inklusive kapitalvinster beräknas Gini-koefficienten öka från 0,22 till 0,27 , eller med . Detta innebär att inkomsterna blivit mer ojämnt fördelade. Exklusive kapitalvinster beräknas Gini-koeffi- cienten öka från 0,20 till 0,24 eller . Ökningen förklaras främst av att de med högst standard haft en snabbare ökning av inkomsterna än övriga andra hälft. 1.3Höginkomsttagarna har ökat sin andel av inkomsterna De av befolkningen som har högst ekonomisk standard ökade sin andel av de disponibla inkomsterna inklusive kapitalvinster från 2000. Därefter har andelen sjunkit något och beräknas uppgå till 2007. Den ökade inkomstspridningen kan till stor del förklaras av inkomstutvecklingen i den översta decilen, dvs. bland de av individerna som har högst inkomst. En jämförelse med Gini-koefficienterna i diagram 1.2 visar att utvecklingen av inkomstspridningen i stor utsträckning samvarierar med höginkomsttagarnas inkomstandel.TF2FT Inom den översta inkomstgruppen har de med den allra högsta ekonomiska standarden också störst årlig variation i sina inkomstandelar. Detta förklaras av att kapitalvinsterna är beroende av prisutvecklingen för olika tillgångar, t.ex. aktier och fastigheter, och att denna varierar kraftigare än utvecklingen av löner och transfereringar. Uppgången skedde fram och fallet därefter är förmodligen relaterat till börsens utveckling . Utveckling av börs och fastighetspriser förklarar därför sannolikt den översta decilens inkomstutveckling och följaktligen även ök- ningen av inkomstspridningen i stort . När kapitalvinster exkluderas var den översta decilens andel av inkomsterna 1991, 2000 och har därefter legat på ungefär denna nivå. Den översta decilens inkomstandel har alltså ökat även när kapitalvinsterna räknats bort. Detta tyder på att arbetsinkomsterna har ökat snabbare i denna grupp än för genomsnittet. Diagram 1.3 Den översta tiondelens inkomstandel Källa: HEK, SCB, beräkningar I inkomstgruppen med den högsta ekonomiska standarden var andelen män och andelen kvinnor . Dessa andelar har varit i stort sett oförändrade under åtminstone . Inkomstandelen inklusive kapitalvinster för den allra rikaste procenten (översta percentilen) ökade från 2000. Därefter har andelen minskat något och beräknas bli 2007.TF3FT 1.4Relativ standard för olika grupper Förskjutningarna i den relativa standarden, dvs. standarden i förhållande till medianhushållet, för barn, ålderspensionärer och utrikes födda har varit små , medan ungdomarnas relativa standard har försämrats. 2T T Korrelationen för perioden 19912005 beräknas till 0,994. 3T T Andelen kvinnor i den översta percentilen var , men varierar kraftigt mellan olika år, förmodligen till följd av tillfälligheter vid valet av urvalspersoner. Den jämna fördelningen mellan kvinnor och män i den översta percentilen är sannolikt en effekt av att det främst handlar om sammanboende hushåll. Diagram 1.4 Relativ ekonomisk standard för olika grupper Andel av medianinkomst för hela befolkningen, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Barnfamiljernas relativa standard är oförändrad Barn har ingen egen ekonomi, utan deras standard bestäms av hushållet de lever i.TF4FT Efter en mindre relativ försämring är barnfamiljernas relativa ekonomiska standard ungefär på samma nivå som 1991. Den höga arbetslösheten och de minskade transfereringarna krisår påverkade även barnfamiljerna. har en återhämtning skett i takt med att situationen på arbetsmarknaden förbättrats. Situationen ser inte lika ut för alla barn då de delar sina föräldrars standard. Således har t.ex. barn till ensamstående låg genomsnittlig ekonomisk standard (tabell 1.1) liksom barn till utrikes födda (diagram 1.4). Ungdomarnas relativa standard fortsatt låg Ungdomars () ekonomiska standard var i nivå med medianen för hela befolkningen 1991 men därefter har deras relativa position försämrats påtagligt. Ungdomar drabbades särskilt hårt av den sjunkande sysselsättningen . Den relativa standarden sjönk . Därefter stabiliserades ungdomarnas relativa standard på en betydligt lägre nivå än 1991, för att falla ytterligare 2002. Huvudförklaringen till denna utveckling är att allt färre ungdomar yrkesarbetar. 2006/07:100 BILAGA 3 Utbyggnaden av gymnasieskolan med ett tredje år, en kraftigt utbyggd högskola och ett svagt arbetsmarknadsläge för ungdomar har medfört att allt fler väljer att börja studera och studerar under allt , med lägre inkomst under studieåren som följd. Ålderspensionärernas relativa standard som 1991 Pensionärerna drabbades inte lika hårt av 1990- talskrisen som övriga grupper. Följden blev att deras relativa ekonomiska standard förbättrades påtagligt , eftersom standarden sjönk realt för övriga grupper. När ekonomin vände uppåt ökade de förvärvsaktivas inkomster snabbt, vilket medförde att pensionärernas relativa position successivt återgick till ursprungsläget. växte de äldres inkomster något snabbare än för befolkningen som helhet, och den relativa positionen förbättrades, men har en viss försvagning skett. Ålderspensionärernas reala ekonomiska standard har ökat i jämn takt , men är fortfarande under genomsnittet i befolkningen (tabell 1.1). Det är stora skillnader i inkomst mellan pensionerade kvinnor och män, i synnerhet i de högre åldersgrupperna. Detta är dels en avspegling av inkomstfördelningen i stort, låg inkomst under de förvärvsaktiva åren leder till låg pension, dels beroende på att kvinnor i genomsnitt lever än män. I det pensionssystem som gällde under 1990- talet varierade inte pensionärernas inkomst med den ekonomiska utvecklingen på samma sätt som de förvärvsaktivas inkomster. I det nuvarande pensionssystemet är däremot även pensionerna till viss del, men inte fullt ut, indexerade med tillväxten i ekonomin. En effekt av detta är att skillnaden i inkomst mellan en pensionär och en genomsnittlig förvärvsaktiv ökar ju det gått sedan pensioneringen. , med ökande livslängd och allt fler år som pensionär, ökar betydelsen av denna effekt. Trots detta ökar standarden för ålderspensionärernas som grupp. Detta förklaras framförallt av att de nyblivna pensionärerna har högre pension än de äldre. 4T T Här räknas individer utan eget hushåll som barn, i enlighet med SCB nya definition. 2006/07:100 BILAGA 3 Standarden för utrikes födda påverkas av arbetsmarknadsläget Till gruppen utrikes födda räknas här samtliga invånare som inte är födda i , oavsett ålder, ursprungsland, invandringsår, och utan hänsyn till hushållsstrukturen.TF5FT De utlandsföddas relativa standard var ungefär densamma som den beräknas bli 2007. försämrades den relativa positionen successivt, men en snabb återhämtning skedde 19951998. Därefter har positionen varit stabil. Förklaringen till gruppens kraftiga försämring är att arbetslösheten steg kraftigt som invandringen var mycket hög från f.d. . Det är också sannolikt att sysselsättning och arbetslöshet för de utlandsfödda påverkas kraftigare av det allmänna läget på arbetsmarknaden än för inrikes födda.TF6FT När läget på arbetsmarknaden förbättrades efter 1990- talskrisen återhämtade sig de utrikes föddas relativa standard snabbt. I gruppen är andelen med låg ekonomisk standard och beroendet av ekonomiskt bistånd betydligt högre än i befolkningen som helhet. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden och andelen med tidsbegränsade anställningar är lägre bland utrikes födda personer än bland personer födda i . Skillnaden är dock stor mellan olika grupper av invandrare beroende på ursprungsland, utbildningsnivå, tidigare erfarenheter och vistelsetiden i . Sysselsättningsgraden är lägst för nyanlända flyktingar. efter att flyktingar mottagits i en kommun är av kvinnorna och av männen sysselsatta. efter mottagandet är av kvinnorna och av männen sysselsatta Andelen individer med låg ekonomisk standard, räknat som de med en inkomst av medianinkomsten, Detta gäller i synnerhet grupper med hög andel transfereringsinkomster, t.ex. pensionärer och ensamstående mödrar.T F7FT Orsaken till den svaga utvecklingen för pensionärer och andra grupper där andelen med låg ekonomisk standard är förhållandevis hög, har bl.a. att göra med utvecklingen av vissa transfereringar. Medianinkomsten ökar ungefär i takt med lönerna medan transfereringar ofta indexeras i lägre takt. Detta innebär att de med transfereringsinkomster får en lägre standardökning, och i vissa fall kan inkomsten komma att understiga gränsen för låg ekonomisk standard. Andelen med låg ekonomisk standard har varit förhållandevis stabil trots den dramatiska ekonomiska utvecklingen . Bilden av utvecklingen är emellertid inte entydig, utan beror på vilket mått på låg ekonomisk standard som används. Till följd av de kraftiga svängningarna under 1990-talskrisen varierar också bilden av utvecklingen beroende på vilket basår man väljer. När förekomsten av låga inkomster ska beräknas utgår man vanligen från en inkomstgräns och betraktar alla individer eller hushåll vars inkomst understiger denna gräns som ekonomiskt utsatta. Inkomstgränsen kan vara absolut eller relativ. Här används två vedertagna relativa mått på låg ekonomisk standard; andelen hushåll som har en ekonomisk standard som understiger av medianinkomsten. En egenskap hos dessa relativa mått är att inkomstgränsen varierar över tiden. I en lågkonjunktur sänks gränsen genom att medianinkomsten sjunker och resultatet kan då bli att andelen med svag ekonomi minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under den inkomst som utgör gränsen för svag ekonomi. Därför kompletteras redovisningen med ett absolut mått som anger andelen med inkomst under 5T T I gruppen utlandsfödda ingår samtliga utlandsfödda oavsett om de ingår i någon av de andra grupperna i avsnittet. 6T T Se t.ex. IFAU rapport 2003:5. som visar att det även på finns negativa effekter på inkomster och sysselsättning av att komma till i en lågkonjunktur. 7T T Det finns metodproblem och felkällor i inkomststatistiken som gör det svårt att beräkna hur många personer som har låg ekonomisk standard. Det finns flera olika mått och resultaten är svårtolkade och måste därför bedömas med stor försiktighet. På grund av detta presenteras endast utfall till 2005 och inga prognoser i detta avsnitt. 2002/03:100, bilaga 3 har mätproblem samt för- och nackdelar med olika tänkbara mått på låg inkomst diskuterats mer ingående. I stället för att beräkna en ny gräns används medianinkomst uppräknad med prisutvecklingen. De relativa måtten andel av medianinkomsten utvecklas i ungefär samma takt, men på olika nivåer. Enligt dessa mått minskade andelen med svag ekonomi något när ekonomin utvecklades svagt och arbetslösheten ökade. ökade andelen i takt med att ekonomin förbättrades. Ökningen var särskilt tydlig för 60-procentsnivån vilket betyder att andelen med inkomst mellan av medianinkomsten ökade . Diagram 1.5 Andel hushåll med låg ekonomisk standard Källa: HEK, SCB, beräkningar Med det absoluta måttet ökade i stället andelen med svag ekonomi i början av perioden och minskade i slutet. över hela perioden minskade andelen med låg inkomst enligt det absoluta måttet. Inkomsterna för de med lägst inkomst har ökat realt , men ökningen har varit mindre än ökningen i medianinkomst. Detta innebär att andelen med inkomst under den relativa gränsen gradvis har ökat, vilket innebär att fler klassas som ekonomiskt utsatta enligt detta mått. Utvecklingen varierar mellan olika hushållstyper och åldersgrupper. ökade andelen med en inkomst understigande av medianinkomsten mest för kvinnliga pensionärer , och för ensamstående kvinnor med barn. Generellt har ökningen varit liten för sammanboende. 2006/07:100 BILAGA 3 Tabell 1.2 Individer med låg ekonomisk standard i olika hushållstyper 2005 Andel med standard av medianen, procent Kvinna ensam med barn Kvinna ensam 20-44 år Kvinna ensam 45-64 år Kvinna ensam 65-74 år Kvinna ensam 75+ år Man ensam med barn -5,5 Man ensam 20-44 år Man ensam 45-64 år Man ensam 65-74 år Man ensam 75+ år Källa: HEK, SCB, beräkningar De ålderspensionärer som har lägst inkomst är ofta äldre kvinnor som inte varit förvärvsaktiva och därför endast har garantipension och BTP (bostadstillägg för pensionärer). Hyra under en gräns ger i motsvarande grad lägre BTP. Även förmögenhet kan medföra lägre BTP. En förhållandevis hög andel med låg ekonomisk standard bland pensionärer kan därför delvis förklaras av reducerad BTP till följd av låg boendekostnad, förekomst av förmögenhet eller att de inte sökt BTP. För andra åldersgrupper kan en del av ökningen förklaras av att nivån för ekonomiskt bistånd inte ökat lika snabbt som medianinkomsten. De som varaktigt lever på ekonomiskt bistånd har därför i vissa fall fått en ekonomisk standard som är lägre än av medianinkomsten. Som framgått ovan finns det vissa svagheter med de relativa mått för ekonomisk utsatthet som presenterats. Ett alternativt sätt att mäta låg ekonomisk standard är att se på beroendet av ekonomiskt bistånd. Även detta mått har sina svagheter. En är att alla som är berättigade inte 2006/07:100 BILAGA 3