prop · GU031d23 · 2007-01-01 00:00:00 — Inom det svenska Miljö- och landsbygdprogrammet (LBU) lämnas ersättning till lantbrukare för åtgärder för att minska växtnäringsläckaget. Det förslag till program för 20072013 som den tidigare regeringen har skickat till EU- kommissionen för förhandling innehåller fortsatta satsningar för att minska läckaget. Projektet näringen, som finansieras inom LBU och genomförs i samverkan mellan lantbruksnäringen, och länsstyrelserna, har enligt fått ett 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 stort genomslag och projektet har med jämna mellanrum utökats till fler län. Musselodlingars förmåga att ta bort kväve i vatten används nu som en alternativ metod till utökad rening i reningsverken, i . Genomförandet av ramdirektivet för vatten är betydelsefullt för att minska övergödningen av sjöar, vattendrag, kustvatten och hav, inte minst och . 3.7.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter samt åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar. Delmålet om skydd av natur- och kulturmiljöer har förändrats . Nio naturreservat bildades med syfte att bevara naturvärden i sjöar och vattendrag. har inrättat biotopskydd, bl.a. tio stycken för strand eller svämskogar och 34 för mindre vattendrag och småvatten. Länsstyrelserna har tagit fram och förankrat bevarandemål och bevarandeplaner för Natura 2000-områden för limniska naturtyper. När det gäller restaureringsåtgärder visar en uppföljning som i gjort att återskapande av fungerande fiskvägar har brister. menar att detta pekar på ett ökat behov av planering och uppföljning. Trots stöd till kommunerna för en säkrare dricksvattenförsörjning och vägledning om hur genomförande av skydd bör ske redovisar Miljömåls- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 rådet att av ytvattentäkterna har skyddsområde. Reglerna för utsättning av främmande fiskarter och stammar har skärpts . Ett nytt åtgärdsprogram för hotade arter har tagits fram och tre har reviderats. 3.7.8.2 Analys och slutsatser Genomförandet av vattendirektivet bidrar till att miljökvalitetsmålet kan nås. menar bl.a. att gamla och otidsenliga vattendomar utgör ett hinder för att nå målet. Frågan bereds inom . Regeringen anser att områdesskydd bör införas där miljöerna är mest skyddsvärda. behövs en rimlig bio-geografisk täckning, liksom tydliga mål och en tydlig ansvarsfördelning mellan de berörda myndigheterna. Både större och mindre vattenområden bör kunna omfattas av skyddet. Regeringen överväger att återkomma med förslag om ändring när det gäller delmålet om åtgärdsprogram för värdefulla natur- och kulturmiljöer. 3.7.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, förändringar i grundvattennivån samt kvalitetskrav för grundvatten. Den första karakteriseringen och översiktliga bedömningen av grundvattenförekomster rapporterades till EG-kommis- sionen och ger en viktig bas för prioritering av åtgärder. Många vattentäkter, såväl allmänna som andra större vattentäkter, saknar enligt fortfarande fastställt skyddsområde. Av de 1 271 allmänna grundvattentäkter som finns inrapporterade till geologiska under- sökning (SGU) saknar 471 vattenskyddsområde. Även flertalet av de grundvattenförekomster, som inte utnyttjas för vattenförsörjning men som kan komma att få stor framtida betydelse, saknar skydd. Grusbrytning ur våra rullstensåsar kan utgöra ett hot mot viktiga grundvattentillgångar. Grusuttagen minskar men är enligt fortfarande störst ur de sand- och grusavlagringar där SGU bedömt att de bästa förutsättningarna till grundvattenuttag finns. Inom de områden där SGU identifierat stora grundvattenresurser i jordlagren, som bedöms vara viktiga för vattenförsörjningen, var uttaget av grus 2004 lägre än 1997 jämfört med en minskning på av det totala naturgrusuttaget. 3.7.9.2 Analys och slutsatser konstaterar att stora mängder av de ämnen som ingår i våra dagliga konsumtionsvaror såsom mat, hygienprodukter, läkemedel, tvättmedel och rengöringsmedel lämnar hushållen genom avloppet. I områden med enskilda avlopp infiltreras ofta avloppsvattnet efter slamavskiljning och risken är stor att skadliga ämnen når grundvattnet och kan påverka dricksvattenkvaliteten. Omfattningen av denna påverkan är i stort sett okänd. SGU har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att utreda behovet av ett delmål för enskild vattenförsörjning, att föreslå formuleringen av ett sådant delmål och utreda konsekvenserna av ett nytt delmål. Uppdraget skall rapporteras . Bedömningen av en stor andel grundvattenförekomster är osäker och kräver ytterligare undersökningar. bedömer att mycket av vårt grundvatten sannolikt kommer att vara påverkat av jordbruk, förorenade områden och försurning även efter 2020, p.g.a. långsamma markprocesser och lång omsättningstid för grundvatten. I syfte att säkerställa lämplig grundvattenkvalitet avser regeringen att fastställa kvalitetskrav för vatten som skall användas som dricksvatten. Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten inklusive dotterdirektiv angående grundvatten bidrar till att nå miljökvalitetsmålet. 3.7.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Sju delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken samt minskade utsläpp från fartyg. Utvecklingen när det gäller övergödning och algblomning redovisas i huvudsak under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I och med bildandet av naturreservaten , estuarium och Fifång har målet om fem nya naturreservat nåtts. Formuleringen av delmålet för kust- och skärgårdsområden har därefter ändrats. Totalt finns nu tolv reservat och området runt har inrättats som ett fiskefritt område. Delmålet om strategi för kulturarv och odlingslandskap har uppnåtts i och med att har tagit fram en strategi för att bevara, berika och bruka kulturarvet i kust- och skärgårdsområden. Åtgärdsprogram för tolv hotade arter har inletts och det finns förslag till åtgärder för samtliga hotade fiskstammar. Situationen för flertalet av de däggdjuren har enligt förbättrats något. råder ett allvarligt läge för flera kommersiellt nyttjade fiskarter. Trots att antalet fartygsrörelser ökar så fortsätter enligt den positiva trenden med minskande antal spill. Antalet utsläpp av olja och andra skadliga ämnen uppgick till totalt 313, vilket är en minskning jämfört med 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 föregående år, enligt . Mängden oljerester som levereras till hamnarnas mottagningsanläggningar har ökat. 3.7.10.2 Analys och slutsatser konstaterar att en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård uppnås, är att också miljökvalitetsmålen om övergödning och giftfri miljö nås. Regeringen, som instämmer i slutsats, bedömer att havsmiljöarbetet även fortsatt måste drivas brett med ansvar och genomförande fördelat på ett stort antal berörda aktörer, både nationellt och internationellt. Den samordningsgrupp som inrättats utgör en grund för vidareutvecklad och stärkt samordning mellan myndigheterna. Ett havsmiljöråd har inrättats vid . har till uppgift att vara ett rådgivande samordningsorgan och bistå verket och samordningsgruppen för havsmiljöfrågor i havsmiljöarbetet. Regeringen bedömer att samordningsgruppen och rådet kommer att förstärka effekten av de insatser som beslutas inom ramen för havsmiljöarbetet och utgöra en resurs för berörda sektorers insatser och ansvar för ett förbättrat havsmiljöarbete. tillsattes en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder som långsiktigt säkerställer behovet av effektiv och samordnad insamling och analys av kunskap rörande vattenfrågor i avsikt att säkerställa bevarande och hållbart nyttjande av havet. Inom ramen för den utreds bl.a. förutsättningarna för ett nytt internationellt forskningsinstitut för miljö. Frågan om skall redovisas . Uppdraget skall i övrigt redovisas . Regeringen föreslår att anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. förstärks för ökade insatser avseende bl.a. havsmiljön. Regeringen avser återkomma till med en samlad havsmiljöstrategi för att säkerställa och som levande hav. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i land- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 skapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utformning av en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker, minskade miljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställning av våtmarker samt åtgärdsprogram för hotade arter. , , och redovisade på den tidigare regeringens uppdrag de väsentligaste delarna i en nationell strategi för bevarande, återställning och skötsel av våtmarker inklusive sumpskogar. Ett kompletterande material har aviserats. har hälften av myrskyddsplanens 502 områden fått ett fullgott skydd. Ca myrmarker har skyddats vilket motsvarar av planens nuvarande totala areal. reviderar länsstyrelserna och myrskyddsplanen med avsikt att komplettera den med resultaten från sumpskogsinventeringen och information om kulturhistoriska värden liksom med ett antal nya områden framförallt i . Myrområden som inte längre uppfyller kraven tas bort. Enligt bör skyddet av de nytillkomna områdena genomföras . Delmålet om skogsbilvägar är att skall skogsbilvägar inte byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller på annat sätt byggas så att dessa våtmarker påverkas negativt. Skogsbilvägar har under 20002004 byggts i 89 av 7 600 undersökta våtmarker med höga naturnaturvärden. Ca våtmarker har anlagts eller restaurerats jämfört med målet till 2010. Ett dussintal åtgärdsprogram för hotade arter knutna till våtmarker har inletts eller kommer att inledas . 3.7.11.2 Analys och slutsatser Enligt kan miljökvalitetsmålet nås om ökad hänsyn tas till att värna och återställa våtmarker i vardagslandskap. Den nationella strategin för myllrande våtmarker är ett viktigt instrument i arbetet med att uppfylla miljökvalitetsmålet. Regeringen konstaterar att delaktiga myndigheter gemensamt fördelat roller och ansvar inom ramen för strategin. I det fortsatta arbete och inför den fördjupade utvärderingen är det angeläget att berörda myndigheter aktivt använder strategin. har föreslagit att skyddet för de nya områden som tillförs myrskyddsplanen senareläggs med upp till . Skyddet av planens områden skulle därigenom vara genomfört . Den tidigare regeringen har i regleringsbrevet för givit länsstyrelserna i uppdrag att redovisa en tidsplan för genomförande av myrskyddsplanens objekt så att skyddet av objekten kan vara uppnått . Regeringen finner att länsstyrelsernas redovisning bör avvaktas och att en eventuell senareläggning av delmålet om myrskyddsplanen bör hanteras i samband med den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen 2008. Arbetet med att återskapa våtmarker har fått stort utrymme i den nationella strategin för myllrande våtmarker. Så som påpekas i strategin har återskapandet av våtmarker betydelse för att nå andra miljökvalitetsmål och åtaganden rörande biologisk mångfald och vattenhushållning. Tyngdpunkten ligger liksom tidigare på återskapande i odlingslandskapet. Eftersom takten i arbetet ännu är för låg för att målet skall nås är det angeläget att den planering på landskapsnivå som föreslås i strategin kommer till stånd och att informationen och stödet till markägare förbättras. Arbetssättet i våtmarkskedjan skall även höja kvaliteten på de återskapade våtmarkerna vad gäller näringsrening, biologisk mångfald och hänsyn till kulturmiljön. För att delmålet skall kunna nås är de resurser som ställs till förfogande genom nästa landsbygdsprogram åren 20072013 av avgörande betydelse. I många våtmarkrenoveringsprojekt har kommunerna varit aktörer bl.a. genom de medel som ställts till förfogande för lokala naturvårdsprojekt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd för kulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter. Länsstyrelserna och har tagit fram regionala strategier för arealmålet för långsiktigt skydd av skog med utgångspunkt i den nationella strategin för formellt skydd av skog som fastställdes av och 2005. Mellan 19992005 har sammanlagt skogsmark skyddats som naturreservat, skogsmark som biotopskyddsområden och skogsmark genom naturvårdsavtal. Delmålet är att mellan 19992010 skall skogsmark skyddas som naturreservat, skogsmark som biotopskyddsområde och skogsmark genom naturvårdsavtal. Skogsbrukets frivilliga avsättningar uppskattades 2002 till knappt en miljon hektar skogsmark. Flera grundförutsättningar för delmålet om förstärkt biologisk mångfald utvecklas f.n. positivt, t.ex. mängden död ved, arealen gammal skog och äldre lövrik skog. Även arealen som föryngras med lövskog bedöms komma att öka. Forn- och kulturlämningar i skogen skadas fortfarande i hög grad. I nästan samtliga län pågår inventeringar av okända forn- och kulturlämningar genom ett samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna. Tjugotre åtgärdsprogram för över 50 hotade arter inom Levande skogar har tagits fram. Redovisningen av artbevarandet i skogslandskapet inkluderas fortsättningsvis i det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. 3.7.12.2 Analys och slutsatser Enligt kommer miljökvalitetsmålet troligen inte att uppnås . Påtagliga förbättringar av den biologiska mångfalden blir synliga först eftersom de skogliga biologiska processerna tar . När det gäller förstärkt biologisk mångfald är måluppfyllelsen beroende av hur skogsskötseln bedrivs, vilka bestånd som väljs för avverkning samt i vilken mån död ved tillåts vara kvar i skogen. Regeringen anser att de olika formerna av områdesskydd måste tillämpas på ett flexibelt sätt för att finna optimala lösningar för den skyddsvärda marken. Statskontoret har i uppdrag att bl.a. utvärdera befintliga naturvårdsinstrument och lämna förslag som främjar lämpliga och långsiktigt samhällsekonomiskt kostnadseffektiva lösningar samt på hur statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen av Levande skogar. Uppdraget skall redovisas och kommer att utgöra ett underlag för vidare utveckling av skyddsformerna. och har på den tidigare regeringens uppdrag fastställt en nationell strategi för formellt skydd 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 har vidare fastställt en vägledning för naturskyddsåtgärder i skogsmyrmosaiker. Vägledningen bedöms förbättra förutsättningarna för att genomföra skyddsåtgärder i en viktig naturtyp som har betydelse både för att genomföra den nationella myrskyddsplanen och för att uppnå miljökvalitetsmålet. Regeringen bedömer att denna typ av strategiskt utvecklingsarbete kommer att ge en god vägledning till det viktiga regionala arbetet med miljökvalitetsmålet. En annan typ av insatser för en ökad måluppfyllelse är det fördjupade samråd som tillsammans med länsstyrelserna i och har haft med då man har fullföljt inventeringarna av skyddsvärda statliga skogar och tillsammans också genomfört en kategorisering av markinnehav i de båda länen. De redovisade rapporterna beskriver hur naturvård och skogsbruk i statliga skogar skall hanteras i kategorierna naturreservat, ekoparker större hänsynsområden respektive miljöpolicy. Regeringen bedömer att den typen av samverkan ger ett bättre förankrat resultat och mer effektivt bidrar till en ökad måluppfyllelse. Regeringen anser att den undersökning om värdet av de frivilliga avsättningarna av skogsmark som tar fram är ett viktigt underlag till den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen 2008. 3.7.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller bevarande och skötsel av äng- och betesmarker, bevarande av småbiotoper i odlingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement, nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. beviljades stöd för ca betesmarker inom miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU). Av denna areal utgick tilläggsersättning för marker med särskilt höga naturvården för ca . Skötseln garanterar att dessa marker inte växer igen och den biologiska mångfalden kan därmed bevaras. En riksomfattande inventering visar dock att det varit svårt att få med alla marker som har de högsta kvaliteterna då vissa markägare inte ansökt om miljöersättning. Den ökade anslutningen till miljöersättning för de mest hotade typerna av betesmarker motsvarar i princip målet för ökat bevarande som satts upp . Arealen ängsmark som hävdas ökar kontinuerligt och utgick miljöersättning för jämfört med . Förekomsten av småbiotoper i odlingslandskapet har en stor betydelse för den biologiska mångfalden. Viss osäkerhet råder om det totala antalet småbiotoper i odlingslandskapet i hela landet och därför kommer detta att undersökas i den nationella inventeringen av landskapet i () som återupptas . I de fall sådana biotoper försvinner är den främsta orsaken igenläggandet av . Det visar det omfattande inventeringsarbetet som den tidigare regeringen uppdragit åt , och att genomföra med syftet att utröna miljöeffekterna av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP). Ungefär 200 småbiotoper försvinner genom att dispens ges från det generella biotopskyddet. I vissa av dessa fall ställs villkor att motsvarande småbiotop skall återskapas på annan plats. Nya småbiotoper tillkommer också genom att nya våtmarker anläggs i odlingslandskapet. Ökningstakten för de två kategorierna av kulturbärande landskapselement i odlingslandskapet för vilka miljöersättningar kan utgå skiljer sig åt något. För den kategori som benämns linjeelement och utgörs av stenmurar, öppna diken m.m. hade mängden element som vårdas ökat till . Därmed är målet nästan uppnått. För s.k. punktelement, d.v.s. odlingsrösen, hamlade träd m.m. var ökningen . Inventeringen av våra kulturväxter fortsätter inom ramen för programmet för odlad mångfald 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 (POM). kommer en strategi för det I de prognoser som tagit fram framtida bevarandet och nyttjandet av de växt- gör man bedömningen att det förändrade genetiska resurserna att färdigställas. jordbruksstödets samlade effekter kan komma kulturväxtdatabas () finns numera till- att leda till att antalet betande djur inom lant- gänglig via Internet och är ett basverktyg för bruksföretagen kommer att minska på längre hantering av namn på kulturväxter. En sådan utveckling minskar förutsätt- Arbetet med att långsiktigt säkerställa ningarna att hävda betsmarkerna vilket kan bevarandet av inhemska husdjursraser i påverka möjligheterna att uppfylla det berörda delmålet i ett generationsperspektiv. regeringen i uppdrag att inrätta två nya grupper för arbetet med hus- Ungefär 200 av de arter som man träffar på i odlingslandskapet bedöms vara i behov av sär- Miljökvalitetsmålet är att fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk i samverkan med läns- mångfald, upplevelsevärden samt natur- och styrelserna tagit fram ca 30 åtgärdsprogram för Verksamheter i fjällen skall hotande arter i odlingslandskapet där genom- bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att förandearbetet kan påbörjas. en hållbar utveckling främjas. Ca 40 åtgärdsprogram som berör ca områden skall skyddas mot ingrepp och andra 100 arter har börjat utformas. Fyra delmål anger inriktning och tids- ekonomibyggnader är uppnått i och med den perspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå strategi som () tagit fram på den tidigare regeringens uppdrag. av skador på mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivna fordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa 3.7.13.2 Analys och slutsatser höga natur- och kulturvärden samt åtgärds- program för hotade arter. bedömer att tillståndet för den beträffande åtgärdsprogram för hotade arter svenska åkermarken och dess långsiktiga redovisas under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- produktionsförmåga är tillfredsställande. och djurliv (avsnitt 3.6.16). flera delmål ser utvecklingstrenden tillfreds- De framtida möjligheterna att upp- fylla miljökvalitetsmålet påverkas i stor utsträck- ning av utformningen av EU:s gemensamma bedömer att resultatet från den cerades en ny princip för EU:s jordbruksstöd där nationella inventeringen av landskapet i () skall kunna användas vid den fördjupade från produktionen genom det så kallade gårds- utvärderingen av delmålet om skador på Detta har bland annat tillfälligtvis mark och vegetation. Till dess sker bedömning resulterat i att den totala arealen betesmarker för av riskerna för skador på mark och vegetation i vilken det ansökts om ersättning har ökat efter- relation till antalet renar och antalet terräng- som det blivit intressant för brukarna att anmäla Antalet slaktade renar ökade under betesmarker som förut inte varit registrerade, för vilket kan innebära att risken för att på så sätt få tillgång till gårdsstödet. skador på mark och vegetation minskar. målsrådet bedömer att de skötselvillkor som uppskattar att endast ett fåtal miljöersättningarna medför behövs för att få den befintliga terrängskotrar uppfyller de högt skötsel som ger förutsättningarna för bevarandet av en rik biologisk mångfald. ett regeringsuppdrag angående buller från luft- är därför ett viktigt instrument för att nå de upp- Uppdraget skall redovisas senast den 31 satta målen i Ett rikt odlingslandskap. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt årsredovisning har det skyddats som naturreservat i fjällänen. Vid utgången av 2005 fanns åtgärdsprogram för fem av de tio hotade arterna i fjällmiljön. För flera av de arter för vilka åtgärdsprogram finns har utvecklingen varit positiv, men för har situationen förvärrats. 3.7.14.2 Analys och slutsatser