prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — 2006/07:100 BILAGA 1 Utvecklingen i omvärlden .................................................................... Svensk efterfrågan och produktion ..................................................................... Arbetsmarknad, löner, inflation och resursutnyttjande..................................... Den offentliga sektorn......................................................................................... Den offentliga sektorns finanser.......................................................... De budgetpolitiska målen..................................................................... Den statliga sektorn.............................................................................. Den kommunala sektorn...................................................................... 2006/07:100 BILAGA 1 Jämförelse med andra prognosmakare ................................................. Jämförelse med föregående prognos .................................................... Tabeller till avsnitt 1 Internationell konjunktur ................................................. Tabeller ........................................................till avsnitt 2 Finansiella marknader Tabeller ..................................till avsnitt 3 Svensk efterfrågan och produktion Tabeller till avsnitt 4 Arbetsmarknad, löner, inflation och Tabeller ......................................................till avsnitt 5 Den offentliga sektorn Modifierad metod för beräkning av plånboksversionen av hushållens Långsiktiga ....................................effekter av regeringens ekonomiska politik Potentiell ..............................................................................BNP och BNP-gap Arbetskraftsutbud .................................................................och sysselsättning 2006/07:100 BILAGA 1 BNP-tillväxt, inflation, arbetslöshet och världsmarknadsefterfrågan ................... Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export av varor och tjänster samt prisutveckling................................................... Hushållens disponibla inkomster ............................................................................ Import av varor och tjänster samt prisutveckling................................................... Långsiktiga effekter av regeringens ekonomiska politik.............................................. Sysselsättningsutveckling i olika sektorer, samt deras bidrag till den totala Deltagande i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program.................. Centrala avtal och löneutfall 20012006 ....................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande .......................................................... Den offentliga sektorns finanser ............................................................................. Skatter och avgifter................................................................................................... Regeländringar i skattesystemet, bruttoeffekter jämfört med föregående år....... Den offentliga sektorns utgifter .............................................................................. Finansiellt sparande i offentlig sektor ..................................................................... Finansiellt sparande, glidande genomsnitt exklusive Utgiftstak för staten................................................................................................. Indikatorer för impuls till efterfrågan ..................................................................... 5.10 Statens finanser ....................................................................................................... 5.11 Statens finansiella sparande och budgetsaldo........................................................ 5.12 Budgetsaldo och statsskuld.................................................................................... 5.14 Skatter och statsbidrag ........................................................................................... 5.15 Statsbidrag enligt nationalräkenskaperna.............................................................. 5.16 Kommunsektorns finanser..................................................................................... Nyckeltal, basalternativet......................................................................................... Nyckeltal, högtillväxtalternativet ............................................................................ Nyckeltal, lågtillväxtalternativet.............................................................................. prognoser och utfallet ......................................... Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP-tillväxten ......................................... Ränte- och valutakursantaganden, slutkurs .................................................................. Ränte- och valutakursantaganden, årsgenomsnitt........................................................ Bidrag till tillväxt ............................................................................................................ Export och import av varor och tjänster samt prisutveckling ..................................... 2006/07:100 BILAGA 1 Bruttonationalinkomst (BNI)........................................................................................ Arbetsmarknad och resursläge ...................................................................................... Löneutveckling och inflation ........................................................................................ Offentliga sektorns finanser........................................................................................... 2006/07:100 BILAGA 1 BNP-tillväxten i viktiga länder................................................................................. Påbörjade nybyggnationer och Housing Market Index (HMI)............................ Bostadsinvesteringarnas andel av BNP ................................................................... Industriproduktion och kapacitetsutnyttjande ...................................................... Inflationen i euroområdet ........................................................................................ Arbetslöshet och enhetsarbetskostnad i euroområdet........................................... BNP-tillväxt i , kvartalsdata.............................................................................. Pris på Brentolja........................................................................................................ 10-åriga obligationsräntor i , , och ......... Styrräntor i euroområdet, och ........................................ Dollar mot yen och euro .......................................................................................... Börsutvecklingen i euroområdet, , och ................. Skillnaden mellan 10-åriga obligationsräntor i och .................... Reporäntan med osäkerhetsintervall ....................................................................... Tillväxten i världsmarknadsefterfrågan och svensk export .................................... Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 14 ..................... Investeringarnas andel av BNP................................................................................ Kapacitetsutnyttjandet i industrin........................................................................... Nationalräkenskapernas reala disponibla inkomst jämfört med Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter.................................. 3.10 Hushållens ränteutgifter ........................................................................................ 3.11 Sysselsättning och hushållens konsumtionsutgifter............................................. 3.12 Hushållens eget sparande ....................................................................................... 3.13 Industriproduktion och varuexport ...................................................................... 3.14 Exportorderingång till tillverkningsindustrin....................................................... 3.15 Efterfrågan på privata tjänster................................................................................ BNP-gap och sysselsättningsgap ............................................................................. Sysselsättningsgap, löneutveckling, inflation och reporänta ................................. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ........................................................ Nyanmälda lediga platser och sysselsättning .......................................................... Sysselsatta och i arbetskraften ................................................................................. Frånvarande och sysselsatta ..................................................................................... Arbetskraftsdeltagande i olika åldersgrupper ......................................................... Öppen och total arbetslöshet................................................................................... Bidrag till skillnader i sysselsättningsgrad i utvalda jämfört med Sysselsättningsgap och löneökningstakt ................................................................. 4.10 Nominell och real löneutveckling.......................................................................... 4.11 Konsumentprisernas utveckling ............................................................................ 4.12 Effekter på KPI-inflationen av prisutvecklingen för olika varu- och 2006/07:100 BILAGA 1 Timlön och inflation................................................................................................ Växelkurs och importerad inflation ....................................................................... Oljepris i dollar och kronor samt drivmedel i KPI ............................................... Finansiellt sparande, inkomster och utgifter........................................................... Statsskuld 20002050, exklusive försäljningsinkomster......................................... Genomsnittliga absoluta prognosfel ......................................................... Absoluta medelfel avseende BNP ............................................................................ Genomsnittligt absolut prognosfel och bias för arbetslösheten 19972006 ......... I denna bilaga till ekonomiska vårproposition redovisas prognos för den internationella och svenska ekonomins utveckling . Dessutom redovisas en kalkyl för utvecklingen och 2010 som bygger på bedömningar av resursläget och ekonomins potentiella tillväxttakt. Prognosen baseras på underlag från bl.a. (), Europeiska kommissionen och (). bär hela ansvaret för de bedömningar som redovisas. är ansvarig för beräkningarna. I arbetet med denna bilaga har information som fanns tillgänglig beaktats. Den aviserade utredningen om att avskaffa fastighetsskatten har inte beaktats. Världsekonomin har vuxit i snabb takt . Den höga tillväxten har drivits på av en expansiv penningpolitik i OECD-området , som de långa räntorna legat på historiskt låga nivåer. Trots att penningpolitiken successivt stramats åt bidrar de låga räntorna fortfarande till en stigande efterfrågan. Tillväxten i världen väntas dämpas 2007 och 2008, men blir fortsatt god. En fortsatt stark utveckling på arbetsmarknaden ger goda förutsättningar för en stark tillväxt i hushållens konsumtion. Dock väntas investeringstillväxten i världsekonomin dämpas. Trots med hög tillväxt har inflationen varit dämpad i världsekonomin och väntas förbli så . har den starka efterfrågeutvecklingen i den amerikanska ekonomin svarat för en betydande del av tillväxten i världsekonomin. Tillväxten i dämpas 2007, men effekten av denna inbromsning motverkas av en fortsatt god tillväxt i och . Om situationen på den amerikanska bostadsmarknaden förvärras och får spridningseffekter kan tillväxten i världsekonomin emellertid bli lägre än vad som förutses i denna prognos. I avsnitt 6 beskrivs ett alternativscenario som illustrerar hur en kraftigare amerikansk 2006/07:100 BILAGA 1 konjunkturnedgång skulle påverka den svenska ekonomin. Den svenska ekonomin är nu inne på sitt fjärde år i rad med stark tillväxt. Konjunkturen är stark och såväl inhemsk som utländsk efterfrågan på svenska varor och tjänster utvecklas i god takt. väntas konjunkturen gå in i en mognare fas, och den svenska exporten utvecklas något långsammare. Även investeringstillväxten dämpas något framöver, delvis till följd av att produktionskapaciteten i ekonomin ökat snabbt . Bostadsinvesteringarna bedöms plana ut på en hög nivå . väntas hushållens konsumtion öka mycket snabbt till följd av en stark förmögenhetsställning, stigande reallöner, en snabbt ökande sysselsättning och de betydande skattesänkningar som har genomförts och aviserats. Även den offentliga konsumtionen utvecklas starkt , vilket bl.a. beror på att de kommunala finanserna är bättre . Som en följd av den starka efterfrågetillväxten och en starkare krona väntas importen växa i god takt . Sammantaget bedöms BNP växa och 2008. Den kalenderkorrigerade BNP-tillväxten, där effekten av att antalet arbetsdagar varierar har exkluderats, uppgår till och 2008. beräknas den faktiska BNP- tillväxten dämpas till respektive till följd av ett ansträngt resursläge. Den starka tillväxten i svensk ekonomi ledde till en vändning på arbetsmarknaden . Därefter har sysselsättningen utvecklats starkt. Den fortsatt höga efterfrågetillväxten i den svenska ekonomin framöver skapar goda förutsättningar för en ökande sysselsättning även . Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden har inneburit att arbetskraftsutbudet har stigit av konjunkturella skäl. De utbudsstimulerande åtgärder som regeringen redan genomfört och de reformer som aviseras i denna proposition bidrar samlat till att arbetskraftsutbudet bedöms fortsätta öka i god takt . Ett stigande arbetskraftsutbud är en förutsättning för att den reguljära sysselsättningen ska kunna öka till en varaktigt högre nivå. I avsnitt 6 redovisas ett alternativscenario där regeringens utbudsstimulerande reformer antas få betydligt större effekter än vad som bedöms i denna 2006/07:100 BILAGA 1 Scenariot illustrerar hur utbudsstimulerande reformer skapar tillväxt, sysselsättning och stärkta offentliga finanser. Trots den förutsedda ökningen i arbetskraftsutbudet framöver innebär den snabba sysselsättningsökningen att resursutnyttjandet i den svenska ekonomin stiger snabbt. Det är svårt att bedöma nivån på resursutnyttjandet, framför allt till följd av den betydande osäkerhet som finns kring hur regeringens utbudsstimulerande politik påverkar ekonomin. Om arbetskraftsutbudet inte ökar snabbare än i föreliggande prognos och efterfrågan utvecklas fortsatt starkt föreligger dock en risk att en överhettningssituation kan uppstå . Flera indikatorer tyder på att den svenska konjunkturen nu befinner sig i ett läge där löneökningstakten kommer att stiga och inflationen ta fart. Till följd av en begynnande arbetskraftsbrist blir det än viktigare att stimulera arbetskraftsutbudet. Den starka sysselsättningsutvecklingen medförde att arbetslösheten föll, trots att arbetskraftsutbudet ökade snabbt. bedöms den öppna arbetslösheten falla ytterligare. Den totala arbetslösheten, som även omfattar personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, faller kraftigt både 2007 och 2008. dämpas sysselsättningstillväxten till följd av det ansträngda resursläget, och den öppna arbetslösheten väntas ligga kvar på en nivå strax . Den reguljära sysselsättningsgraden stiger och bedöms uppgå till för åldersgruppen 2010. Den offentliga sektorns finanser har förstärkts och uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande exklusive premiepensionssparandet till motsvarande av BNP. Den goda ekonomiska utvecklingen ger ett finansiellt utrymme att genomföra skattesänkningar och andra reformer utan att de offentliga finanserna försvagas jämfört med . beslutade och föreslagna skattesänkningar bidrar till en kraftig sänkning av inkomsterna uttryckt som andel av BNP. minskar utgifterna i ungefär samma omfattning och det finansiella sparandet är i det närmaste oförändrat jämfört med , och ligger på av BNP 2007 och 2008. förstärks sparandet successivt. De finansiella överskotten medför en fortsatt förstärkning av den offentliga sektorns finansiella ställning. Därtill kommer den redu- cering av bruttoskulden som följer av de planerade försäljningarna av statens aktieinnehav. beräknas den konsoliderade bruttoskulden motsvara av BNP. Procentuell förändring, om annat ej anges -0,1 grad, 1664 år1 grad, 2064 år1 Total arbetslöshet2,3 Skatter och avgifter6,8 1Antal reguljärt sysselsatta i den aktuella åldersgruppen, dvs. exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 2I procent av arbetskraften. 3Öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska program som andel av arbetskraften. 4Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, tusental. 5Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 6Procent av BNP. 8Inklusive skatter till EU. Källor: , , och . Robust tillväxt i världsekonomin bedöms BNP i världen ha vuxit . I ett historiskt perspektiv har därmed världsekonomin vuxit mycket snabbt . Tillväxten i världsekonomin väntas försvagas något men flera faktorer talar för att avmattningen blir mild. Global BNP väntas växa och . förutses BNP i världen stärkas något, framför allt till följd av en återhämtning i amerikansk ekonomi. BNP förväntas öka 2009 och 2010. Internationell konjunktur präglas alltjämt av en dämpad inflation, höga företagsvinster och historiskt låga obligationsräntor. Dämpade inflationsförväntningar och låga räntor skapar gynnsamma förutsättningar för en fortsatt god investeringskonjunktur. med hög investeringstakt förutses en mild avmattning i investeringskonjunkturen under innevarande år. Tabell 1.1 BNP-tillväxt, inflation, arbetslöshet och världsmarknadsefterfrågan Procentuell förändring, om annat ej anges Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för euroområdet och KPI för och . 2Eurostats definition för euroområdet och nationell definition för och . 3Världsmarknadsefterfrågan mäter den sammanvägda importefterfrågan i samtliga länder som exporterar till. Källor: Nationella källor, och . Konsumtionen väntas utvecklas väl både och , understödd av ett ljusare läge på 2006/07:100 BILAGA 1 I både och euroområdet är arbetslösheten lika låg som . Fallet i oljepriset har skapat ytterligare konsumtionsutrymme för hushållen. I har avkylningen på bostadsmarknaden lett till kraftigt fallande bostadsinvesteringar, vilket tydligt dämpade BNP-tillväxten under andra halvan av . Hushållens konsumtion är dock fortsatt god, stimulerad av en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden och fallande oljepriser. Spridningseffekterna från bostadsmarknaden till övriga delar av ekonomin har hitintills därmed begränsats. I takt med att arbetslösheten ökar i spåren av minskade bostadsinvesteringar väntas försvagningen på bostadsmarknaden få större genomslag på hushållens konsumtion. Inbromsningen i ekonomin väntas dock bli tillfällig. Större delen av korrigeringen på bostadsmarknaden förutses vara avklarad . I takt med att effekten av minskade bygginvesteringar klingar av väntas den amerikanska ekonomin åter vända uppåt. och euroområdet och slår ned på farten Avmattningen i amerikansk ekonomi väntas få förhållandevis liten effekt på övriga regioner. Till skillnad från den globala konjunkturnedgången är tillväxtdämpningen i kopplad till specifikt inhemska faktorer med relativt liten importpåverkan. Riskerna för finansiella spridningseffekter, i form av minskad kreditgivning och stigande riskpremier, bedöms som begränsade. Både euroområdet och har hitintills visat god motståndskraft och väntas växa över trend både och . Inbromsningen i amerikansk ekonomi och en svagare investeringskonjunktur förutses emellertid leda till att tillväxten växlar ned och i ökad utsträckning drivs av inhemsk konsumtion. I euroområdet stimuleras konsumtionen och av en betydande förbättring på arbetsmarknaden och ett minskat hushållssparande. I har tillväxten i stor omfattning drivits av en stark exporttillväxt men inhemsk efterfrågan har 2006/07:100 BILAGA 1 trendmässigt ökat i betydelse, en utveckling som Diagram 1.1 BNP-tillväxten i viktiga länder Källa: Nationell statistik, och . som en mjuklandning i världsekonomin utgör huvudscenariot finns betydande nedåtrisker. Avmattningen i amerikansk ekonomi tillhör en av de främsta riskerna i prognosen. Om korrigeringen på bostadsmarknaden blir mer accentuerad än vad som förutses i prognosen blir spridningseffekterna till resten av ekonomin mer uttalade. Detta skulle resultera i en betydande tillväxtdämpning i , vilket skulle kunna få kännbara effekter för världsekonomin. Andra risker är mer kopplade till de finansiella marknaderna. Låga nominella räntor har lett till en betydande uppgång i tillgångspriser och en kraftigt stigande kredittillväxt. En snabb korrigering skulle kunna få stora realekonomiska effekter i samtliga regioner. Stigande arbetskraftskostnader till följd av en stramare arbetsmarknad och ett mer ansträngt resursutnyttjande skulle, i synnerhet i kombination med stigande oljepriser, markant pressa upp inflationstrycket. Detta skulle öka behovet av en stramare penningpolitik och försämra tillväxtförutsättningarna. Risken för en abrupt korrigering av de internationella sparandeobalanserna är visserligen liten men skulle få betydande effekter på världsekonomin. Fallande bostadsinvesteringar dämpar tillväxten Tack vare en fortsatt stark konsumtionstillväxt och en god tillväxt i företagens maskininvesteringar växte BNP i 2006. Successivt har dock BNP-tillväxten dämpats som en direkt följd av inbromsningen på bostadsmarknaden. var bostadsinvesteringarnas bidrag till tillväxten negativt. Den svaga utvecklingen på bostadsmarknaden och de spridningseffekter detta får på övriga delar av ekonomin förväntas hålla i sig hela 2007 och en bit in på 2008. Det medför att den amerikanska ekonomin växer betydligt svagare både och jämfört med . har bostadsinvesteringarna fallit i en allt snabbare takt och sjönk bostadsinvesteringarna jämfört med . Efterfrågan på nya bostäder har minskat betydligt och antalet osålda färdiga objekt har ökat. var försäljningen av antalet nya bostäder den lägsta och antalet nystartade bostadsbyggnationer var nere på den lägsta nivån . Diagram 1.2 Påbörjade nybyggnationer och Housing Market Index (HMI) HMI (vänster) Påbörjade nybyggnationer (höger) Nedgången på bostadsmarknaden syns också tydligt i Housing Market Index (HMI) som föll kraftigt . och början 2007 har emellertid HMI stabiliserats vilket indikerar att anpassningen på bostadsmarknaden redan har kommit en bit på väg. In- dexet ligger dock fortfarande långt under 50 vilket visar att marknaden för byggföretagen i bostadssektorn är fortsatt svag. Överskottet av nya bostäder förväntas successivt att avta framöver i takt med att bostadsbyggandet minskar. Bostadsinvesteringarnas andel av BNP ligger dock långt över det historiska genomsnittet och det kommer att ta innan överskottet har balanserats. Därför förväntas bostadsinvesteringarna falla med och det är först som bostadsinvesteringarna börjar växa igen. Diagram 1.3 Bostadsinvesteringarnas andel av BNP 2006/07:100 BILAGA 1 tionstillväxten bli betydligt lägre, bland annat som en följd av den svaga bostadsmarknadens effekt på den privata konsumtionen. Överskottet av bostäder har inneburit att prisökningarna på befintliga bostäder har börjat dämpas och i vissa regioner minskar huspriserna. Detta förväntas dämpa även den privata konsumtionen eftersom hushållens förmögenhet minskar och utrymmet för den lånefinansierade konsumtionen avtar när husen tappar i värde.