prop · GU031d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Det innebär en kostnadsökning med 3,8 procent jämfört med föregående år, vilket motsvarar . Personalkostnader utgjorde eller av totala kostnader. Lokalkostnader utgjorde (7,) och (26,) övriga driftskostnader. I jämförelse med 2004 är det små skillnader i den procentuella fördelningen för de olika kostnadsslagen. Länsstyrelsernas intäkter uppgick till . Länsstyrelserna är i huvudsak anslagsfinansierade Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. utgjorde den dominerande inkomstkällan med , vilket motsvarade i det närmaste av länsstyrelsernas totala intäkter. Anslagets andel av den totala finansieringen varierar dock kraftigt mellan länsstyrelserna. Intäkter av bidrag utgjorde den största, och ökande, finansieringskällan efter anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. av länsstyrelsernas totala finansiering eller . svarade intäkter av bidrag för av finansieringen. De största bidragsgivarna är , , , , och EU. Härutöver har ett tiotal anslag finansierat länsstyrelsernas förvaltningskostnader med sammanlagt , vilket är en minskning med jämfört med . Avgifter och övriga ersättningar (som får disponeras av myndigheten) har finansierat länsstyrelsernas verksamhet med sammanlagt . Detta är en ökning med . Trenden har varit att finansieringen via anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. minskat och andra finansieringskällor blivit allt viktigare. vändes det totala anslagssparandet för länsstyrelserna från ett utnyttjande av anslagskrediten med , vilket motsvarar minus av tilldelat anslag, till ett anslagssparande på , vilket motsvarar av tilldelat anslag, se diagram 6.1. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Diagram 6.1 Anslagssparandets utveckling Andel av anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. (progn.) Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2000-2005 samt länsstyrelsernas prognos per Nya arbetsuppgifter har ålagts länsstyrelserna. Resurstillskott tillsammans med effektiviseringar och omprioriteringar har möjliggjort att länsstyrelserna har kunnat fullfölja sina åtaganden. Länsstyrelserna har bedrivit sin verksamhet på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och med gott resultat. Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelserna och mellan de olika sakområdena. Detta framgår bl.a. av länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr Fi2006/980), miljöledningsredovisningar (dnr Fi2006/979), risk- och sårbarhetsanalyser (dnr Fi2006/293), budgetunderlag (dnr Fi2006/968) samt delårsrapport (dnr Fi2006/3800). Ett kontinuerligt utvecklingsarbete pågår såväl hos länsstyrelserna som inom för att förbättra uppföljningen och möjligheterna till jämförelser, bl.a. med syfte att nå en högre grad av enhetlighet mellan länsstyrelserna. För att länsstyrelserna även fortsättningsvis skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade medel krävs dock en fortsatt utveckling och effektivisering av verksamheten. Regeringen vill i det sammanhanget lyfta fram möjligheterna till fortsatt och vidareutvecklad samordning och samverkan samt gemensamt resursutnyttjande mellan länen. En utgångspunkt för det fortsatta arbetet skall ligga i den utredning som länsstyrelserna gemensamt genomfört (dnr Fi2005/2459), och som redovisades under tidigare avsnitt. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet inom e-förvaltningen anser regeringen det vara 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 av vikt att länsstyrelserna uppträder samlat och tillhandahåller gemensamma tjänster som förenklar för medborgare, företag och andra aktörer inom den offentliga sektorn. Länsstyrelserna skall i större utsträckning än tillhandahålla tjänster via Internet. I det fortsatta arbetet ingår att analysera och kartlägga vilka hinder, till exempel inom lagstiftningen, som kan behöva justeras. Regeringen förutsätter att länsstyrelserna i ett utvecklingsarbete som bygger på gemensamma lösningar också gemensamt finansierar detta. Inom ramen för länsstyrelsernas tilldelade anslag , (32:1 Länsstyrelserna m.m.) omdisponerades i regleringsbrevet sammanlagt för gemensamma utvecklingsinsatser. Dessa medel administreras av i . Detta har underlättat administrationen och tydliggjort styrningen av utvecklingsprojekten. Regeringen har därför för avsikt att på motsvarande sätt omdisponera medel utvecklingsarbete. När det gäller personalförsörjning vill regeringen framhålla vikten av att länsstyrelserna fortsätter arbeta för en jämn könsfördelning och en ökad andel anställda med utländsk bakgrund. har i den årliga revisionen i allt väsentligt funnit länsstyrelsernas årsredovisningar rättvisande (dnr Fi2006/1532). Revisionsberättelse med invändning avseende 2005 har lämnats för Länsstyrelserna i , och . invändning avser ett förfarande i strid med 9 § förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning. Enligt nämnda förordning får statliga myndigheter endast efter medgivande från regeringen ingå hyres- och arrendeavtal av ekonomisk betydelse som har längre löptid än . har, utan att inhämta regeringens medgivande, tecknat ett nyttjanderättsavtal med en upplåtelsetid med kommun gällande en byggnad och mark i för ett s.k. Naturum. har efter invändningen lämnat en skrivelse till regeringen med anhållan om att regeringen i efterhand medger rätt för att teckna sådant avtal. invändning avser balansposten övriga fordringar som har redovisats med ett för högt belopp. Den interna kontrollen har inte fångat upp att underlaget till en bokförd post avseende rekvisition av medel från Europeiska socialfonden vid bokslutstidpunkten inte längre motsvarade en balansgill fordran. Balansräkningen ger därmed inte en rättvisande bild av den finansiella ställningen och resultaträkningen inte en rättvisande bild av årets kapitalförändring. kommer att följa rekommendationer att genomföra en översyn av sina interna rutiner. har, som en följd av ledningens bristande interna styrning och kontroll, överskridit anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder med . Vidare har belastat anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m., med avseende utgifter som skall finansieras med bidrag, det vill säga andra medel än anslag. Detta har medfört att har redovisat utgående överföringsbelopp med i stället för . Redovisningen ger därmed inte en rättvisande bild av utgående överföringsbelopp. Vad gäller överskridande av anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder kommer följa rekommendation att se över sina interna rutiner. I svar på har invänt mot beräkning av utgående överföringsbelopp på anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. Den statliga tillsynen fyller en viktig funktion för att säkerställa och följa upp att mål och uppdrag faktiskt blir genomförda. Med tanke på länsstyrelsernas centrala roll när det gäller tillsynsuppgifter har i ett antal granskningar särskilt fokuserat på hur länsstyrelserna hanterar denna verksamhet och bl.a. gjort följande iakttagelser. I granskningen av tillsynen av överförmyndarna (RiR 2006:5) konstaterar att det finns omfattande problem med Länsstyrelserna gör för få inspektioner och när väl fel upptäcks använder de sällan tillgängliga åtgärder för att korrigera dem. Variationen är stor mellan länsstyrelserna när det gäller hur ofta och på vilket sätt tillsyn genomförs samt vilka åtgärder som föreslås med anledning av upptäckta brister. Betydande brister finns också i tillsynen över begravningsverksamhet. Länsstyrelserna skall ha tillsyn över verksamheten och skall också för varje kommun utse begravningsombud som skall kontrollera verksamheten. granskning (RiR 2006:7) visar att huvuddelen av ombuden framstår som passiva. Länsstyrelserna gör ingen egen prövning av kommunernas förslag till ombud. Flertalet länsstyrelser bedriver heller ingen tillsyn utöver den som ombuden svarar för. Inom miljösektorn förekommer på flera områden ett parallellt ansvar för den operativa tillsynen där huvudmannaskapet delas mellan och andra statliga och kommunala tillsynsmyndigheter. har granskat några sådana fall där brister i tillsynen har kunnat konstateras. Detta avser bl.a. granskningen av tillsynen av miljöavgifter från avfallsförbränningen (RiR 2005:31), granskningen av beredskapen vid oljekatastrofer (RiR 2005:31) samt granskningen av tillsynen över tillverkare och importörer av kemiska produkter (RiR 2006:4). Vad beträffar den årliga revisionen är frågan om medgivande för i att teckna nyttjanderättsavtal med kommun under beredning. Likaså bereds frågan om i läns beräkning av utgående överföringsbelopp. Länsstyrelserna har svarat för en oproportionerligt stor andel av den årliga revisionens invändningar . Att så är fallet kan bero på att länsstyrelserna svarar för en bred, heterogen och komplex verksamhet, men också på att i detta fall har en möjlighet att granska 21 länsstyrelsers likartade verksamhet och redovisning. hör några enstaka länsstyrelser till dem som har uppmärksammats oftare av revisionen. Det kan alltså handla om såväl generella som myndighetsspecifika brister som uppmärksammats. Det är angeläget att länsstyrelserna inte får fler revisionsinvändningar för innevarande och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen kommer därför att noga följa utvecklingen och överväga åtgärder för länsstyrelsernas del som bl.a. ansluter till regeringens insatser för en utvecklad intern styrning och kontroll. Det finns dock anledning att i detta sammanhang avvakta såväl resultatet av den pågående översynen av verksförordningen (1995:1322) som arbete. Vad beträffar effektivitetsrevisionen har såväl frågan om länsstyrelsernas tillsyn över överförmyndare som över begravningsverksamheten uppmärksammats vid myndighetsdialoger och vid andra möten med länsstyrelserna. Länsstyrelserna har också själva vidtagit åtgärder för att stärka tillsynen i dessa avseenden. Regeringen kommer att överväga iakttagelser och rekommendationer. Såvitt avser tillsynen över överförmyndare har utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2004:112). Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . En bättre samordnad länsförvaltning När det gäller länsstyrelserna grundar sig politikområdet på en förvaltningspolitisk idé om samordning av olika sektorsintressen; principen om den samordnade länsförvaltningen (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr 2001/02:138). Denna princip ligger fast och innebär när det gäller den regionala nivån, bl.a. att regional statlig verksamhet skall inordnas i där det är lämpligt. roll är att vara statens regionala företrädare och samordna de statliga intressena i de frågor som statsmakten lagt på , bl.a. genom att tillämpa ett tvärsektoriellt arbetssätt i verksamheten. skall också vara statens primära kontaktlänk gentemot kommunerna och där företräda statens samlade intressen. Det är regeringens uppfattning att länsstyrelserna erbjuder en unik möjlighet till samverkan och samordning på regional nivå, men att den måste utnyttjas bättre än vad som görs . Till exempel ansåg i sitt slutbetänkande Det ofull- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 ständiga pusslet (SOU 2004:14) att det saknas ett samlat grepp för ett förverkligande av principen om den samordnade länsförvaltningen och dess genomslag i den ekonomiska styrningen av länsstyrelserna. I tilläggsdirektiv till (dir. 2004:93) har den tidigare regeringen givit kommittén i uppgift att bl.a. kartlägga hur de statliga regionala uppgifterna är fördelade på länsstyrelser och andra regionala organ samt lämna förslag på hur den statliga verksamheten på regional nivå skall utformas. Vidare skall också roll och förutsättningar som samordnare av den statliga verksamheten på regional nivå analyseras. Ökad samordning mellan länsstyrelserna är av stor vikt framöver Vad gäller arbetet för ökad samordning mellan länsstyrelserna som redovisas under avsnitt 6.4.1 har regeringen för avsikt att, med utgångspunkt i det av i redovisade uppdraget, återkomma i bl.a. regleringsbrevet med inriktning för länsstyrelsernas fortsatta samordningsarbete. Ökade kontrollfrekvenser inom jordbruksområdet fastställde höjda kontrollfrekvenser för gårdsstödet, LBU-stöden och systemet för identifiering och registrering av nötkreatur samt handjursbidraget. Höjningen är ett resultat av de revisioner som Europeiska kommissionen har genomfört i . Kommissionen har vidare framfört krav på att kontrollerna inte längre skall aviseras i förväg. Utöver höjd kontrollfrekvens och oaviserade kontroller innebar införandet av Gårdsstödet 2005 att antalet kontroller totalt ökat för länsstyrelserna. Regeringen bedömer att länsstyrelsernas arbete kan finansieras inom ram för nuvarande anslag. Regeringen avser att återkomma med en bedömning av resursbehovet och framåt. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget ingår i utgiftsområde18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. 2Motsvarar 2 277 202 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 251 535 tkr prisnivå. verkar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som statsmakterna lagt på . I roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter. Länsstyrelserna m.m. avser medel för länsstyrelsernas verksamhet. Anslaget finansierar cirka två tredjedelar av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.6 Offentligrättslig verksamhet (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Sammanlagt redovisades inkomster på tjugosex inkomsttitlar. I tabell 6.8 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Övriga inkomster av statens Källa: Statens budgeterings- och rapporteringssystem, De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter för körkortsadministration, avgifter inom lantbruksområdet (bl.a. förprövning av djurstallar), tillsyn av pantbanker, avgifter för alkolås, prövning om ansökan om handledarskap enl. 4 kap. 8 § körkortsförordningen (1998:980) samt viss uppdragsverksamhet. För att finansiera länsstyrelsernas ökade administrativa kostnader för investeringsstöd avseende källsortering i flerbostadshus tillfördes i budgetpropositionen 2005. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 ekonomiska vårproposition angavs att länsstyrelsernas arbete inom rovdjursförvaltningen bör förstärkas och att anslaget bör ökas med . Tillsyn familjehem och HVB ekonomiska vårproposition angavs att länsstyrelserna bör förstärka tillsynen av familjehem och hem för vård eller boende för barn och unga. angavs att anslaget bör ökas med . Krisberedskap och länsstyrelsernas roll i krishanteringssystemet I proposition Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle, (prop. 2005/06:133) tydliggörs länsstyrelsernas roll i krishanteringssystemet och åtgärder redovisas som avser att stärka deras generella förmåga till krishantering. Av denna anledning överförs från det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 7.5 Krisberedskap till anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. Viss verksamhet hos länsstyrelserna kommer även fortsättningsvis att finansieras genom anslag 7.5 Krisberedskap enligt den planeringsprocess som bedriver. Proposition Ändrade regler om auktorisation av bevakningsföretag, (prop. 2005/06:136) bedöms för länsstyrelserna innebära merkostnader på vilket föranleder en engångsvis överföring från anslag 4:1 till anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. Den nya organisationen för strukturfondsadministrationen 2007-2013 Den nya organisationen för strukturfondsperioden 20072013 som aviserades innebär vissa förändringar i beredningen av strukturfondsärenden som påverkar flera länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och landstingen i försökslänen och . Den nya strukturfondsorganisationen beskrivs närmare under utgiftsområde 19 Regional utveckling och utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Under den nya programperioden kommer att ges uppgiften att vara förvaltningsmyndighet och attesterande myndighet för de regionala strukturfondsprogrammen inom målet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regional konkurrenskraft och sysselsättning avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden. Uppgiften att avsluta programperioden 20002006 ligger kvar på ansvariga länsstyrelser. skall resurser stegvis överföras från länsstyrelser, samverkansorgan och självstyrelseorgan till . skall detta finansieras genom att överförs från anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslag 38:1 Verket för näringslivsutveckling avseende verksamhet . Härutöver skall medel överföras från anslag 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Se motsvarande avsnitt under 6.8.2. Vidare kommer under den nya programperioden Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) att vara förvaltningsmyndighet och attesterande myndighet för målet Regional konkurrenskraft och sysselsättning avseende Europeiska socialfonden. Uppgiften att avsluta ligger kvar på ansvariga länsstyrelser. skall resurser stegvis överföras från länsstyrelserna till Svenska ESF- rådet. skall detta finansieras genom att överförs från anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslag 22:6 Rådet för i . Då diskussioner fortfarande pågår mellan berörda länsstyrelser och respektive Svenska om övergången till den nya programperioden och arbetet med avslutande av den innevarande programperioden avser regeringen att i budgetpropositionen göra en slutlig bedömning över hur mycket medel som skall föras över från anslagen 32:1 Länsstyrelserna m.m. och 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. till anslagen 38:1 Verket för näringslivsutveckling samt 22:6 Rådet för europeiska socialfonden i . () blir för programperioden 20072013 revisionsmyndighet. ESV skall också ansvara för de program för territoriellt samarbete där förvaltningsmyndigheten är placerad i . skall därför resurser tillföras ESV. Uppdraget skall bl.a. finansieras genom att överförs från anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslag 1:2 . För att revisionen av programmen under innevarande period skall kunna slutföras kommer ESV att ställa revisionsresurser till bl.a. i läns förfogande i den utsträckning som bedöms nödvändig för att skall kunna fullfölja sin revisionsuppgift. Formerna för detta skall regleras i ett avtal mellan myndigheterna. Vid genomförandet av den nya organisationen för strukturfondsadministrationen skall 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. I budgetpropositionen föreslog den tidigare regeringen en tvådelad arbetsmarknadspolitisk satsning för genomförande . Totalt uppgick satsningen till och motsvarade cirka 310 anställningar. Regeringen anser att den tidigare regeringens satsning riktad mot länsstyrelserna skall fasas ut i en snabbare takt än tidigare angivet. Anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. föreslås därför minskas med . har i enlighet med proposition Ett ökat samiskt inflytande, (prop. 2005/06:86) beslutat att skall överta uppgifter som i huvudsak rör interna samiska förhållanden och som handläggs av eller länsstyrelserna. Från anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. förslås omfördelas till anslag 45:1 , varav 1 625 000 från i , från i och från i . Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 32:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 2 . har anslaget beräknats till 2 och till 2 . Beträffande fördelningen av medel till länsstyrelserna inom anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. finns en modifierad fördelningsmodell framtagen som har en tydligare utgångspunkt i länsstyrelsernas verksamhet. Regeringen kommer senare att ta ställning till om, och i så fall , den modifierade fördelningsmodellen skall införas. har i sina direktiv bl.a. att se över den regionala samhällsorganisationen. Kommitténs förslag kan leda till att fördelningen av anslaget mellan länsstyrelserna ytterligare behöver ses över. Följande sammanställning utgör en indikativ uppskattning av hur anslaget, utifrån den modifierade fördelningsmodell som övervägs, kommer att fördelas på respektive länsstyrelse. Länsstyrelser med beräknad andel om vardera av anslaget 2007 är i , respektive län. Länsstyrelser med beräknad andel om vardera av anslaget är i , , , , respektive . Länsstyrelser med beräknad andel om vardera av anslaget är i , , , , , , , , respektive län. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Länsstyrelser med beräknad andel är i respektive . 6.8.232:2 Kommunala samverkansorgan m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget ingår i utgiftsområde18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Ramanslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. avser medel för förvaltningskostnader hos läns landsting samt Västra med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Dessutom avser anslaget medel för förvaltningskostnader för kommunala samverkansorgan i vissa län. avser dessa förvaltningskostnader samverkansorganen i , , , , , , samt . Vissa samverkansorgans kostnader finansieras under anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. Detta gäller samverkansorganen i (finansieras över båda anslagen), , , (finansieras över båda anslagen), , , (finansieras över båda anslagen) samt . Bildande av kommunala samverkansorgan Från kan kommunala samverkansorgan enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen ta över vissa regionala utvecklingsuppgifter från länsstyrelserna. När ett samverkansorgan bildas för att ta över dessa uppgifter skall en anmälan göras till regeringen, som sedan beslutar från vilken dag som uppgiftsöverföringen enligt lagen skall gälla. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 att kommunala samverkansorgan skall kunna använda medel på anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. krävs att det får användas för finansiering av de arbetsuppgifter som samverkansorganet övertar från länsstyrelserna i enlighet med nämnda lag. Detta gäller även kostnader som kan hänföras till arbetet med att bl.a. utarbeta, samordna och driva arbetet med genomförande av regionala tillväxtprogram. skall, i samråd med det kommunala samverkansorganet, beräkna och till regeringen redovisa hur många årsarbetskrafter som kan hänföras till uppgiftsöverföringen. Därefter beslutar regeringen, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, om de anslagsmedel som skall användas på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. avseende de kommunala samverkansorganen. I nio län, , , , , , , , samt , finns kommunala samverkansorgan som övertagit vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna. Ansökningar om bildande av kommunalt samverkansorgan har inkommit till regeringen från , , respektive län. Den nya organisationen för strukturfondsadministrationen 20072013 Den nya organisationen för strukturfondsperioden 20072013 som aviserades innebär vissa förändringar i beredningen av strukturfondsärenden som påverkar flera länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och landstingen i försökslänen och . Den nya strukturfondsorganisationen beskrivs närmare under utgiftsområde 19 Regional utveckling. kommer att ges uppgiften att vara förvaltningsmyndighet och attesterande myndighet för målet Regional konkurrenskraft och sysselsättning avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden. skall resurser stegvis överföras från länsstyrelser, samverkansorgan och självstyrelseorgan till . Uppgiften att avsluta programperioden 20002006 ligger kvar på nuvarande organisationer.