prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — I 5 § andra stycket koncessionsavgiftslagen finns en hänvisning till 14 § i samma lag. När lagförslaget utformades togs inte hänsyn till den ändrade beteckningen och hänvisningen till 14 § ändrades således inte. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:SkU27, rskr. 2001/02:273). Lagändringen trädde i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg. omr. 17) föreslog regeringen bl.a. att en ny 4 a § skulle införas i koncessionsavgiftslagen samt att den gällande 4 a § skulle betecknas 4 b §. Det finns två paragrafer i koncessionsavgiftslagen som hänvisar till dess 4 a § (6 a § andra stycket och 9 § första stycket). Vid utformningen av lagförslaget togs inte hänsyn till att dessa hänvisningar borde ha ändrats till att avse 4 § b. antog förslagen i propositionen (bet. 2005/06:KU11, rskr. 2005/06:66). Således finns det tre bestämmelser i koncessionsavgiftslagen som hänvisar till felaktiga bestämmelser. Regeringen föreslår därför att hänvisningen i 5 § andra stycket i lagen ändras till att avse 10 § samt att hänvisningarna i 6 a § andra stycket och 9 § första stycket ändras till att avse 4 b §. Regeringens lagförslag redovisas under avsnitt 2.2. 5.9Tillståndsperioden för , och Regeringens förslag: Sändningstillstånden för , och skall gälla . Skälen för regeringens förslag: I den tidigare regeringens proposition Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112) föreslogs riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst under kommande tillståndsperiod. Bland annat föreslogs att sändningstillstånden för programföretagen skall gälla för perioden 20072012. beslutade i enlighet med propositionen (bet. 2005/06:KrU28, rskr. 2005/06:323). I propositionen anges att en uppföljning, med utgångspunkt i omvärldsförändringar eller andra förändrade förutsättningar som bedöms påverka programföretagen, bör ske . Det aviseras också i propositionen att en särskild utredare kommer att tillkallas med uppdrag att ta fram förslag till hur ett effektivare resursutnyttjande kan åstadkommas. Regeringen bedömer att frågan om ett effektivare resursutnyttjande har stor betydelse för hur villkoren för radio och TV i allmänhetens tjänst utformas . Mot den bakgrunden samt med hänsyn till pågående omvärldsförändringar anser regeringen att den tillståndsperiod som beslutats är för lång. Regeringen föreslår därför att sändningstillstånden för programföretagen skall gälla , dvs. för perioden 20072009. Under den tiden avser regeringen att ta fram ett brett beredningsunderlag inför den efterkommande tillståndsperioden där bl.a. utvecklingsmöjligheterna för radio och TV i allmänhetens tjänst och frågan om effektivare resursutnyttjande ingår. Som en följd av den förkortade tillståndsperioden bedömer regeringen att det inte finns behov av en uppföljning av det slag som angavs i den nämnda propositionen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 9 952 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 952 tkr prisnivå. skall granska filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån fastställer åldersgränser för de filmer som granskats. Vidare kan byrån besluta om att klipp görs i filmer samt om visningsförbud. Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och efterlevnaden av bestämmelserna i om olaga våldsskildring och otillåten utlämning av teknisk upptagning när det gäller rörliga bilder. Biografbyrån skall enligt yttra sig till Justitiekanslern () i åtalsärenden som rör olaga våldsskildring samt ge medgivande till åtal som rör otillåten utlämning av teknisk upptagning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Beräknat inklusive föreslagen avgiftssänkning. För granskning av filmer och videogram tar Biografbyrån ut avgifter som skall motsvara kostnaderna för granskningsverksamheten. In- täkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 byrån får inte disponera intäkterna. Avgiftsintäkterna skall motsvara kostnaderna för granskningsverksamheten. Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 27:1 . beräknas anslaget till respektive . Regeringens förslag: Avgifterna för tillståndskort, utöver det första, sänks från till . För filmer och videogram med en speltid på sänks avgiften från till och om speltiden understiger från till . Ärendet och dess beredning: inkom med en skrivelse (dnr U2006/3739/Me) med förslag till en sänkning av avgifterna för granskningen. Skrivelsen har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2006/3739/Me). Lagändringarna är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Biografbyråns förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De instanser som yttrat sig är positiva till förslaget eller lämnar det utan erinran. påpekar särskilt att Biografbyråns förslag förefaller vara väl avvägt för att balansera kostnader och intäkter. Skälen för regeringens förslag: skall enligt 9 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram (granskningslagen) ta ut vissa avgifter. Av- gifterna skall motsvara kostnaderna för granskningsverksamheten. Intäkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. Intäkterna från avgifterna har överstigit kostnaderna och 2005 överstegs kostnaderna för granskningen . Den avgörande orsaken till de ökade intäkterna är att mängden beställda tillståndskort för efterföljande kopior ökat, dvs. att antalet tillståndskort ökat mer än antalet granskningsobjekt. Biografbyrån har därför i samråd med gjort en översyn av nivån på de olika avgifterna och därefter inkommit med ett förslag till sänkta avgifter. Biografbyråns förslag innebär att avgifterna för tillståndskort, utöver det första, sänks från till . För filmer och videogram med en speltid på sänks avgiften från till och om speltiden understiger från till . Förslaget innebär en beräknad överfinansiering på under en procent. Regeringen föreslår att granskningslagen ändras i enlighet med Biografbyråns förslag. Vidare har en mindre redaktionell ändring gjorts. Regeringens lagförslag redovisas under avsnitt 2.1. Lagändringen föreslås träda i kraft . 5.10.227:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 20 700 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 700 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för kostnader för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , kostnader för distribution av en finsk programtjänst i och övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan och förhandlingsorganisationen , som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. svarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt svarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Utsändningen av finska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat tillstånd att bedriva sådana sändningar . TVFinland har distribuerats som en analog marksänd kanal i genom utsändningar från Nackamasten. Kanalen har också funnits tillgänglig i Com Hems analoga grundutbud i . Kanalen har vidare spritts som betalkanal i Com Hems digitala kabelnät. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och . beräknas anslaget till respektive . 5.10.327:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 466 tkr prisnivå. 3Motsvarar 466 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Det är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om utvecklingen inom film, television, video/DVD och nya medier. Observatoriet arbetar också med att ta fram jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Under 20042006 har och TV fått ett årligt tillskott på som finansierats från anslaget. minskas anslaget med för att öka det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 27:5 och TV med motsvarande belopp. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete . beräknas anslaget till respektive . 5.10.427:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 2 031 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 031 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för information om forsk- ningsresultat och utarbetande av mediestatistik, bl.a. genom Mediebarometern. Denna är en publicerad räckviddsundersökning som belyser hur stor andel av den svenska befolkningen som under en genomsnittlig dag respektive år tagit del av olika medier. Syftet är att beskriva tendenser och förändringar i människors nyttjande av massmedier. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . beräknas anslaget till respektive . 5.10.5 Radio och TV i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och () (inklusive dotterbolagen) finansieras i huvudsak med TV-avgifts- medel som anvisas av från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). fattar efter förslag från regeringen beslut om medelstilldelning till programbolagen, TV- avgiftens storlek samt bemyndigande till regeringen att fatta beslut om lån i i syfte att täcka underskottet på distributionskontot. I samband med beslut om riktlinjer för radio och TV i all- mänhetens tjänst under den kommande tillståndsperioden fattade även beslut om de nämnda frågorna avseende (prop. 2005/06:112, bet. 2005/06:KrU28, rskr. 2005/06:323). Även för radio och TV finansieras delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till statsbudgetens inkomst- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens förslag till medelstilldelning till lämnas under utgiftsområde 1, anslaget 27:5 och TV. Nämndens totala anslag föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att skall anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Politikområde 29 Ungdomspolitik Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ambitionen med ungdomspolitiken är att ge en helhetsbild av ungdomars levnadsvillkor och samordna regeringens verksamhet inom de olika politikområden som berör ungdomars levnadsvillkor. Den nationella ungdomspolitiken förutsätter insatser på såväl nationell som lokal nivå. Till politikområdet hör myndigheten . I ungdomspolitiken ingår anslagen 29:1 och 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 29:2 Bidrag till nationell och internationell Totalt för utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Ungdomspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målen för den nationella ungdomspolitiken är att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och att ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . I samband med beslutet om de övergripande målen beslutade att analys, samordning och redovisning för att uppnå de övergripande målen skall ske inom fem huvudområden. Huvudområdena är lärande och personlig utveckling, hälsa och utsatthet, inflytande och representation, egen försörjning samt kultur och fritid. Målen för den nationella ungdomspolitiken styr också det internationella samarbetet på det ungdomspolitiska området. Styrning och uppföljning av ungdomspolitiken beslutade om den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). Beslutet innebar införandet av en ny nationell ungdomspolitik med nya övergripande mål och ett nytt system för styrning och uppföljning. Utgångspunkten är att den nationella ungdomspolitikens mål skall genomsyra samtliga berörda politikområden. redovisade den första tematiska analysen med inriktning på huvudområdet Egen försörjning. Analysen redovisades i rapporten 05En analys av ungas etablering och egen försörjning (2005:10). I det nya systemet för uppföljning och analys ingår också att berörda myndigheter skall följa upp indikatorer som belyser utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom det egna verksamhetsområdet. I berörda myndigheters regleringsbrev angavs de indikatorer som skulle följas upp. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 i myndigheternas årsredovisningar. redovisar också en sammanställning av myndigheternas uppföljningar. redovisade den första sammanställda uppföljningen av utvecklingen av ungdomars villkor i Ung En beskrivning av ungdomars villkor (2006:3). fortsätter även att stödja berörda myndigheter i utformningen av nya indikatorer/nyckeltal som belyser ungdomars villkor inom olika områden. gavs i uppdrag att genomföra en attityd- och värderingsstudie bland ungdomar, som skall redovisas 2007. genomför projektet uppföljning av ungdomspolitiken (Lupp). genomförde kommunala enkätundersökningar tillsammans med 32 kommuner, vilket innebär en ökning då nio kommuner genomförde sådana undersökningar. genomför 27 kommuner undersökningen. kommer kommunerna att ta fram rapporter med presentation och analys av de data som enkätundersökningarna har genererat. har knutit till sig sex s.k. ungdomspolitiska stödjepunkter. Stödje-punk- terna utgörs av ideella eller kommunala verksamheter som direkt arbetar med ungdomar och som verkar för att driva på utvecklingen av ungdomspolitiken. Stödje-punkterna inspirerar kommunerna genom direkta kontakter och vid regionala konferenser m.m. Myndigheten har påbörjat ett arbete för att utvärdera stödjepunkternas arbete. fortsätter att använda utnämningen Årets ungdomskommun för att inspirera kommunerna till utveckling av det ungdomspolitiska arbetet. utsågs till Årets ungdomskommun, bl.a. för sitt ungdomspolitiska handlingsprogram som följs upp av ungdomsrådet och ledande politiker och tjänstemän i kommunen. Olika undersökningar har visat att stress och symtom på stress har ökat bland ungdomar. finns inte någon samlad kunskap om orsakerna till denna utveckling. Därför tillsattes en särskild utredare med uppdraget att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 om ungdomars psykiska hälsa redovisade sitt slutbetänkande Ungdomar, stress och psykisk ohälsa Analyser och förslag till åtgärder (SOU 2006:77) i vilket konstateras att psykiska problem har blivit avsevärt vanligare bland ungdomar . Betänkandet bereds nu inom . Ålderssammansättningen i statens myndighetsstyrelser och kommittéer följs upp inom . Uppföljningen visar att de flesta ledamöterna är vilket innebär en sned åldersfördelning. Det har heller inte skett någon genomsnittlig föryngring av de personer som ingår i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer . Ungdomars egen organisering stöds genom statsbidraget till ungdomsorganisationerna och innebär att ungdomar utvecklar sin förmåga till samarbete och eget lärande. Regleringen av detta statsbidrag har varit föremål för översyner, vilket redovisas närmare under avsnitt 6.6. tillsattes en nationell koordinator för att verka för att ungdomar snabbare skall kunna etablera sig på arbetsmarknaden (dir. 2005:21). Koordinatorn för unga till arbete lämnade ett delbetänkande (SOU 2006:31) och skall slutredovisa sitt uppdrag . fick i uppdrag att stimulera utvecklingen av kommunala navigatorverksamheter. Detta uppdrag genomförs . De kommunala navigatorverksamheterna syftar till att samla offentliga, ideella och privata aktörer och utveckla verksamheter för ungdomar som varken arbetar eller studerar. ansökte 66 kommuner om medel och 18 av dessa kommuner beviljades stöd med sammanlagt . pågår ytterligare en ansökningsomgång. Utvecklingen av navigatorcentra inom den ideella sektorn stöds i en satsning genom Allmänna arvsfonden, i vilken fördelar medel till projekt med inriktning på att främja ungas sysselsättning. har beviljat medel till fem navigatorcentra med ideell huvudman. har i uppdrag att genomföra en satsning på förebyggande och främjande verksamheter och drogfria lokaler för ungdomar i riskmiljöer. Den tidigare regeringen beslutade om en förordning (2006:7) om statsbidrag för särskilda insatser för ungdomar, i vilken riktlinjerna för satsningens genomförande formuleras. Totalt har tillförts för denna satsning, varav används för stöd till drogfria ungdomslokaler. Vidare föreslår regeringen i denna proposition att skall tillföras för sådana riktade insatser till ungdomar i riskmiljöer, varav skall användas för stöd till drogfria ungdomslokaler. har hitintills beviljat 53 projekt medel inom ramen för satsningen på fritid för ungdomar i riskmiljöer. Det bedrivs ett brett internationellt samarbete på det ungdomspolitiska området, i första hand inom ramen för EU, FN, , , och Östersjöstaternas råd. avslutades förhandlingarna om det nya EU-programmet in Action som skall löpa 2013 och ersätter det nuvarande programmet Ungdom. redovisade 2005, liksom övriga medlemsstater i EU, sitt arbete med de EU-gemensamma målen Bättre information till unga och Främjande av ungas inflytande och delaktighet. Det svenska arbetet med att implementera den europeiska ungdomspakten, som antogs av EU:s stats- och regeringschefer den 22 inleddes genom att ett dialogforum om ungdomspakten anordnades med ungdomsorganisationer . De svenska insatserna för att genomföra ungdomspakten redovisades i det svenska tillväxtprogrammet för tillväxt och sysselsättning, som överlämnades till . I har det tagits fram beräkningar ur ett generationsperspektiv som skall möjliggöra analyser av hur varje generation bidrar till respektive tar del av den gemensamma sektorn. Generationsanalysernas resultat skall kunna användas som beslutsunderlag för olika reformer och ställningstaganden och klargöra hur olika generationer gynnas eller missgynnas av vad som föreslås. Lärande och personlig utveckling tillsattes en delegation med uppgift att förverkliga samhällets intentioner när det gäller samverkan mellan skola och arbetsliv. Delegationen, som fick namnet Yrkesutbildningsdelegationen (dir. 2004:72), skall redovisa sitt arbete . Mot bakgrund av bl.a. utredningen utanför (SOU 2003:92) initierades en ändring (SFS 2004:1298) i skollagen (1985:1100) som innebär att kommunerna löpande skall hålla sig informerade om hur de ungdomar som fullgjort sin skolplikt men som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga åtgärder. Lagändringen trädde i kraft . har fått i uppdrag att i samråd med följa hur kommunerna arbetar med denna uppgift och har lämnat en första delredovisning i vilken undersökningens frågeställningar och metod redovisas. Uppdraget skall slutredovisas . trädde en bestämmelse i kraft som innebär att elever med individuella program ges rätt till utbildning på heltid. Allt fler ungdomar upplever psykisk ohälsa jämfört med . Med den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) påbörjades satsningar för att stärka primärvård, äldrevård och psykiatri. Den senaste överenskommelsen mellan staten, och om en fortsatt satsning för utveckling av primärvården, äldrevården respektive psykiatrin gjordes . I överenskommelsen fastslås att inriktningen att förebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdomar genom ett tidigt och adekvat stöd kvarstår (S2005/3717/HS). I överenskommelsen lyfts bl.a. fram vikten av att utveckla det före- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 byggande arbete som utförs vid ungdomsmottagningarna. har fått i uppdrag att utreda hur ett nationellt för tidiga insatser till barn och unga kan organiseras. skall redovisa uppdraget . beslutade om propositionen Ingripanden mot unga lagöverträdare (prop. 2005/06:165) vilket innebär att reglerna om ingripanden mot och behandling av unga lagöverträdare förändras. Syftet med förändringarna är att vidareutveckla och förbättra påföljdssystemet för unga i åldern som har gjort sig skyldiga till brott samt förbättra möjligheterna att tidigt ingripa för att motverka att barn utvecklar en kriminell livsstil. De flesta av dessa lagändringar börjar gälla . Skolvalet har ingått som en aktivitet inom ramen demokratisatsning. gavs uppdraget att arrangera projektet 2006 inför valet . fick Verket för näringslivsutveckling () i uppdrag att genomföra ett treårigt nationellt program för att främja entreprenörskap, vilket skulle genomföras . Programmet syftar till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i främst grund- och gymnasieskolan samt i högskolan.