prop · GU031d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Därför avser regeringen att ta fram och genomföra en strategi för att sprida kunskap och öka medvetenheten om förpliktelser enligt ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen, om de nationella minoriteternas situation samt om minoritetspolitiken och dess mål. I den kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i som ingår i den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna framgår att situationen för många romer i är svår och att romer är särskilt utsatta för diskriminering. I handlingsplanen aviseras därför att ett antal nya åtgärder kommer att vidtas för att förbättra situationen 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 för romer i . En sådan åtgärd är att ett kommittédirektiv beslutats för en delegation för romska frågor med uppgift att vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra situationen för romer i . Delegationen kommer bl.a. att utreda situationen för romer och lämna förslag på hur romers livsvillkor i samhället skall kunna förbättras. Delegationen skall även stödja kommunala projekt och verksamheter som syftar till att förbättra romers situation. Arbetet skall ske i nära dialog och samverkan med romer, såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. I flera undersökningar har det visat sig att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) inte har lyckats nå de grupper som är mest utsatta för diskriminering. DO kommer därför att genomföra och låta utvärdera särskilda informationsinsatser riktade till grupper som är särskilt utsatta för diskriminering. DO har ett särskilt uppdrag att arbeta för att motverka diskriminering av romer. Stärka möjligheterna till inflytande En förutsättning för en vitaliserad demokrati är att makten utgår från människorna och att de som berörs av olika beslut också har inflytande över dem. Det är därför av central betydelse att de nationella minoriteterna i förhållande till statliga myndigheter och kommuner ges möjlighet till inflytande i frågor som rör dem. Sedan minoritetspolitiken inrättades finns det former för samråd med de nationella minoriteterna för att förbättra förutsättningarna för dem att ha inflytande i frågor som berör dem. Efter en utvärdering har detta samråd förstärkts genom att det årliga samrådsmötet har kompletterats med en serie möten mellan företrädare för regeringen och respektive nationell minoritetsgrupp. På detta sätt utökas möjligheten till dialog om såväl frågor som rör den enskilda gruppen som frågor som berör samtliga grupper. Det är dessutom väsentligt att företrädare för de nationella minoriteterna ges möjlighet att delta i internationella sammanhang. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Stödja de historiska minoritetsspråken Ett levande kulturliv präglat av mångfald utvecklar det civila samhället och berikar . ratificering av minoritetsspråkskonventionen är ett uttryck för att det är angeläget att minoritetsspråken bevaras och utvecklas i landet som en del av det gemensamma kulturarvet. är minoritetsspråken i olika grad hotade att försvinna om inte åtgärder vidtas för att förbättra villkoren för språkens överlevnad inom landet. Den rapport om efterlevnaden av minoritetsspråkskonventionen som har tagit emot från utgör ett värdefullt material för utvecklingen av politikområdet avseende minoritetsspråken. Som en uppföljning av den skall rapportera till om de åtgärder som har vidtagits för att skydda minoritetsspråken. Inför denna rapportering kommer regeringen att hålla ett möte med de organisationer som företräder de nationella minoriteterna för att informera dem om rapporten samt inhämta deras synpunkter. överlämnade en särskild utredare till den tidigare regeringen ett delbetänkande med förslag rörande en utvidgning av det språkliga förvaltningsområdet för finska. Samma utredare överlämnade ett slutbetänkande med förslag avseende bland annat det språkliga förvaltningsområdet för samiska. Utredaren lämnar även andra förslag på det minoritetspolitiska området. De bägge betänkandena har remissbehandlats och bereds i . 8.8.147:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till olika aktörer för att stödja och underlätta verksamhet för de nationella minoriteterna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 9 Anslag som inte ingår i något politikområde Följande anslag inom utgiftsområde 1 ingår inte i något politikområde: 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 för europapolitiska studier samt EU-information verksamhet och anslag presenteras samlat. Därefter hanteras övriga anslag separat. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 9.1 Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde Anslag inom utgiftsområde 1 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 för europapolitiska studier Totalt för utgiftsområde 1 Anslag inom utgiftsområde 2 90:2 Försök med trängselskatt i 2003 02 90:3 revisorer: Totalt för utgiftsområde 2 Totalt för politikområde Anslag som inte ingår i något 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 9.3Riksdagen och dess ombudsmän internationella åtaganden och av medlemskapet i budget inom utgiftsområde 1 omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. Övergripande mål för riksdagsförvaltningen Målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att skall kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. Utgångspunkter för riksdagsförvaltningens verksamhet har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av Beslutsprocess: skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Service och förvaltning: skall inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Information: skall bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. Internationell verksamhet: skall göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Tabell 9.2 Ärendevolym i kammaren Beslutsprocess och Service och förvaltning verksamhet har kunnat bedrivas i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och gällande praxis. stöd till riksdagsarbetet har syftat till att möjliggöra att beslut fattas i rätt tid och ordning med väl berett underlag. skall även verka för en rimlig arbetsbelastning och ha beredskap för att skapa utrymme för oförutsedda aktiviteter i kammarens verksamhet. Verksamhetens omfattning belyses av följande sammanställning av åren 2000/012004/05. Antal propositioner och skrivelser 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Volymerna i riksdagsarbetet fortsatte att öka under budgetåret. har utskottens arbete med EU-frågor blivit alltmer omfattande. Sammanlagt inkom under riksmötesåret 928 EU-relaterade dokument till . För en fullständig redogörelse över arbetet i hänvisas till avseende /05 samt utskottens egna verksamhetsberättelser. serviceenkät till riksdagsledamöterna är ett av de underlag som används i arbetet med att förbättra olika servicefunktioner. I den årliga serviceenkäten har framkommit att den service riksdagsförvaltningen tillhandahåller i stort sett uppfattas som tillfredsställande. Förvaltningens verksamhet redovisas i riksdagsförvaltningens årsredovisning. Den organisationsöversyn som bidrog till att ett kunskaps- och informationskansli (KIK) bildades har givit goda förutsättningar att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet samt möjliggjort en aktivare informationsspridning. Syftet är att allmänheten skall kunna få tillgång till det material som produceras inom och annat material som används som underlag till beslut i . har olika verksamheter inom riksdagsförvaltningen aktivt arbetat med att öka allmänhetens kunskaper, intresse och möjligheter att utöva ett aktivt medborgarskap. har bl.a. en ny webbplats för tagits fram. internationella kontakter har även varit intensiva. Bakgrunden är främst att nationellt och internationellt politiskt beslutsfattande blir alltmer sammanflätat. EU-medlemskap har också förstärkt denna trend. Besöksutbytet har fortsatt att ligga på en hög nivå, även om antalet inkommande besök och seminarier m.m. som handlagts av internationella kansli minskat något. talman och de vice talmännen har aktivt medverkat i det internationella arbetet bl.a. genom att delta i olika internationella talmansmöten, leda riksdagsdelegationer utomlands och ta emot utländska besökare i . Den internationella verksamheten har involverat ett antal riksdagsledamöter och riksdagsanställda och varit ett viktigt inslag i riksdagsarbetet. Många av de internationella åtagandena ryms inom arbetet i de interparlamentariska församlingarna, i första hand i och i och parlamentariska församlingar. har också flera svenska ledamöter innehaft viktiga poster eller specialuppdrag som krävt extra insatser såväl av dem själva som av riksdagsförvaltningen. Sammanfattningsvis kan konstateras att målen för riksdagsförvaltningens verksamhetsgrenar i allt väsentligt har uppnåtts. De totala kostnaderna och transfereringarna har fortsatt att öka. Ökningen av transfereringarna kan framför allt härledas till ökningen av det ekonomiska stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i avseende reformen om stöd för politiska sekreterare. Kostnaderna för verksamhetsgrenen Stödet till beslutsprocessen har ökat medan kostnaderna för Service och förvaltning och Information till allmänheten har minskat något. Kostnaderna för verksamhetsgrenen Internationell verksamhet har ökat något. kostnader och kostnadernas fördelning på de olika verksamhetsgrenarna framgår av följande sammanställning. Transfereringar (partistöd) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 kommer att behandla riksdagsförvaltningens årsredovisning . Vid behandlingen av årsredovisningen (bet. 2005/06:KU1) hade utskottet inget att erinra. har som ett led i den årliga revisionen granskat och gjort vissa iakttagelser avseende riksdagsförvaltningens rutiner för hantering av riksdagsledamöternas reseräkningar1. har bedömt att riksdagsförvaltningens årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Riksdagsstyrelsen beslöt vid sitt möte om satsningsområden för riksdagsförvaltningen 2007. Satsningar skall göras inom följande prioriterade områden. Åtgärder vidtas för att genomföra beslut med anledning av Riksdagskommitténs2 förslag i betänkandet i en ny tid (2005/06:RS3, 2005/06:KU21; ändringarna i riksdagsordningens huvudbestämmelser angående EU- arbetet antogs som vilande). Det handlar bl.a. om utvecklingen inom det interparlamentariska samarbetet och stöd i olika former för ledamöternas internationella engagemang, bl.a. vad gäller kontakter med EU-länderna och deltagande i regeringsdelegationer. 9.3.590:2 ledamöter och kommer det arbete som påbörjades 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 771 124 tkr prisnivå. 3Motsvarar 771 124 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras riksdagsledamöternas arvoden, traktamenten samt data- och telekommunikation, arvoden till EU- parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter och EU-parlamentariker. Vidare finansieras bl.a. ledamöternas reseersättningar, företagshälsovård och språkutbildning. Även ledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete och EU-resor liksom bidrag till enskilda studieresor finansieras från anslaget. Stödet till partigrupperna i samt bidrag till interparlamentariskt samarbete utgår också från anslaget. 1 Revisionspromemoria dnr 250-3383-05/06 avseende jämställdheten i riksdagsarbetet att fortsätta i enlighet med det handlingsprogram riksdagsstyrelsen fastställer mandatperioden 20062010. Valet 2006 innebär ökade utgifter men det föreligger en viss osäkerhet 2007 avseende de beräknade utgifterna för pensioner och inkomstgarantier, vars nivåer påverkas av det antal ledamöter som inte ställer upp eller återväljs i samband med valet. Stödet till partigrupperna i avseende politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett månatligt belopp per person . Beloppet skall motsvara genomsnittlig lön för en politisk sekreterare samt lagstadgade och eventuella avtalsbaserade arbetsgivaravgifter. Här ingår även andra personalkostnader som är förenade med partigruppernas arbetsgivaransvar, bl.a. kostnader för personaladministration (rekrytering, företagshälsovård m.m.), tjänsteresor och kompetensutveckling. 2 beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté för översyn av vissa riksdagsfrågor . Kommittén har avgivit flera betänkanden, bl.a. 2000/01:RS1 inför 2000-talet. fick kommittén i uppdrag av riksdagsstyrelsen att fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör utvecklingen av arbetsformer. Därefter har kommittén fått tilläggsdirektiv om arbetet med EU-frågor och om en ny lag om ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Månadsbeloppets nuvarande nivå på motsvarar inte samtliga dessa kostnader. Det motsvarar inte heller de kostnader som partigrupper har för löner och därmed sammanhängande kostnader till personal på den kompetensnivå som erfordras för arbetsuppgifterna. Mot denna bakgrund föreslås en ökning av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare från nuvarande till fr.o.m. . Beloppets höjning är en anpassning till den genomsnittliga kostnadshöjningen för personal vid riksdagsförvaltningen med motsvarande kompetens. Enligt riksdagsstyrelsens beslut om stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (RFS 2005:7) skall också en mer omfattande uppföljning av stödets användning genomföras . skall förbereda den uppföljning som skall ske 2007. För uppföljningen kommer extern oberoende expertis att anlitas. Den uppföljning som planeras till 2007 är den första. Det kommer därför att ingå i uppdraget att lämna förslag till relevanta definitioner av centrala begrepp i syfte att leva upp till lagens intentioner. Det föreligger en betydande osäkerhet om utfallet på anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. med anledning av valet . Av den anledningen föreslår riksdagsstyrelsen att anslagskrediten därför sätts till 5 procent3 av anvisat anslag 2007. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till 785 461 000 respektive . 3 Enligt 4 § i den nya lagen om ekonomadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter kan riksdagsstyrelsen föreslå att fattar beslut om en ökad anslagskredit om särskilda skäl föreligger, något som är fallet året efter ett valår. Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 90:2 ledamöter och partier m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 588 737 tkr prisnivå. 3Motsvarar 588 737 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras förvaltningskostnader för bl.a. löner, företagshälsovård, kompetensutveckling, administration, hyror, intern service, säkerhet och bevakning, datateknik och IT-stöd, förlagsverksamhet, bibliotek, tryckeriverksamhet och informationsverksamhet samt bidrag till föreningar i . Anslaget används också för att finansiera fastighetsförvaltning, underhåll, reparationer, renoveringar, ombyggnationer och akuta underhållsåtgärder för fastigheter samt räntor och amorteringar. Riksdagsstyrelsen beslutade vid sitt möte om satsningsområden för riksdags- Satsningar skall göras inom följande prioriterade områden. Genomförandet av beslut med anledning av förslag (i en ny tid, 2005/06:RS3, 2005/06:KU21, vilande förslag i EU-frågor). Beslutet aktualiserar betydande förstärkningar av resurserna främst på EU-området och för arbetet med forsknings- och framtidsfrågor. Var och hur resurserna fördelas ankommer enligt riksdagsbeslutet på riksdagsförvaltningen att besluta om inom ramen för de resurser ställer till förfogande. Riksdagsdirektören har fått riksdagsstyrelsens uppdrag att bereda frågorna vidare. IT-verksamhet i syfte att tillförsäkra ledamöternas och förvaltningens tillgång till ett modernt, driftsäkert och verksamhetsanpassat IT-stöd. Åtgärder skall därutöver bl.a. vidtas för att säkerställa och utveckla riksdagsförvaltningens digitala långtidsarkivering, elektroniska dokumenthantering och webbaserade information. Säkerhet och sårbarhet för att säkerställa att verksamhet kan bedrivas utan störningar. kommer bl.a. bevakningen av plenisalen att utökas och fönstren i Östra att förstärkas. personaladministration för att säkerställa en aktiv jämställdhetspolitik och ett framgångsrikt arbete för ökad etnisk mångfald inom . Lag om ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter Riksdagsstyrelsen har beslutat om en ny lag avseende ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter4. Den föreslagna lagen innehåller bestämmelser om bl.a. anslag och inkomsttitlar, kapitalförsörjning, redovisning och revision. Lagen träder i kraft . I lagen finns bl.a. förändringar avseende finansieringen av de anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet5. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 används i myndighetens verksamhet6 skall med vissa undantag finansieras med lån i . Anläggningstillgångar som inte används i myndighetens verksamhet skall finansieras med anslag. För riksdagsförvaltningen innebär detta sammanfattningsvis att investeringar i byggnader och markanläggningar som har en direkt koppling till verksamhet som huvudregel bör lånefinansieras. Undantag bör dock göras för investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna på , vilka bör anslagsfinansieras. I förarbetena till lagen anförs bl.a. att de lån som riksdagsförvaltningen tagit upp , för att finansiera investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna på , bör lösas, när den nya lagen träder i kraft. Detta för att få en ren modell som bygger på de nya principerna och underlätta den ekonomiska styrningen av riksdagsförvaltningen. Detta innebär att riksdagsförvaltningen behöver en tillfällig höjning av anslaget 2007 dels för att täcka de utgifter som upparbetats i det s.k. tätskärmsprojektet, dels för att lösa de lån som upptagits för att finansiera vissa fastighetsprojekt som inte bedömts ha någon direkt koppling till verksamhet. Sammantaget uppgår det belopp som skall anslagsfinansieras till . För detta ändamål föreslås att anslaget 90:3 förvaltningskostnader tillförs ett belopp på för . Resterande finansieras genom uppkommet anslagssparande från 20047 och 2005. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till 599 354 000 respektive . Riksdagsstyrelsen föreslår att riksdagsförvaltningen bemyndigas att ta upp lån i 6 Konstföremål, bostadsrätter och mark som används i myndighetens verksamhet skall finansieras med anslag. Detta gäller även sådana Framställning till 2005/06:RS5 investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna. Framställning till 2005/06:RS5, kap. 6 s. 48 ff 7 Beslut i riksdagsstyrelsen , dnr 250-2678-04/05 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 för investeringar som används i verksamheten samt investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar inom en ram av högst . bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 90:3 förvaltningskostnader finns en anslagskredit på högst av anvisat anslag. bör beviljas en räntekontokredit på av myndighetens totala anslagsutrymme. Tabell 9.7 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 90:3 förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. De investeringar som föreslås genomföras ligger i stort sett på samma nivå som . De stora posterna är i huvudsak hänförbara till fastigheter och avser bl.a. investeringar i ventilationsanläggningar, reservkraft, avbrottsfri kraft, förstärkning av fönster i Östra , ombyggnad av entréer samt förstärkningen av norra del. Den norra delen av mellan riksbyggnaderna och är utsatt för sättningsrörelser vilka gett dels olägenheter för gång- och biltrafiken, dels skador på ledningar m.m. som är förlagda i jorden. Mot bakgrund av den nya ekonomiadministrativa lagen för myndigheter betraktas även detta som en åtgärd som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna på och då följaktligen inte skall finansieras genom upptagande av lån i , utan genom anslag. Arbetet påbörjas och de totala utgifterna valtningen avser att finansiera detta genom uppkommet anslagssparande från 20048 och 2005. Utöver detta planeras också för verksamheten nödvändiga investeringar i IT-utrustning. Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner den investeringsplan som finns i tabell 9.8. 8 Beslut i riksdagsstyrelsen , dnr 250-2678-04/05. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Avser investeringar i det s.k. tätskärmsprojektet som enligt den nya lagen om ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter skall anslagsfinansieras. 2Investeringar avseende stabilisering av norra del som enligt den nya lagen om ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter skall anslagsfinansieras. har låneramar avseende investeringar i fastigheter och andra anläggningstillgångar på respektive . Motsvarande låneramar kommer inte att behövas 2007. Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp på , och att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp på . 9.3.790:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () 1Anslagssparande efter den indragning av anslagssparande som beslutats på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21). 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 3Motsvarar 63 289 tkr prisnivå. 4Motsvarar 63 289 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras ombudsmäns (JO) förvaltningskostnader.