prop · GU031d7 · 2007-01-01 00:00:00 — Be- rörda departement avslutade sina beredningar av ett första gemensamt operativt strategidokument för hela OECD-arbete verksamhetsåret 2006-2008, med målsättningen att detta skall färdigställas . Globaliseringen kan skapa tillväxt och ökad handel samt investeringar, och kan bidra till global välståndsutveckling. kan bidra till att främja målet om hållbar utveckling och tillväxt. Särskild tonvikt har lagts vid sambandet med ekonomiska strukturreformer. Svenska prioriteringar i har kopplingar till frågor som driver i andra internationella fora, främst i EU. De följs löpande upp av beredningsgruppen för OECD-frågor i . Genom en aktiv globaliseringspolitik och politik för global utveckling kan aktivt medverka till att stärka relevans . har aktivt medverkat i det interna reformarbetet i . har agerat samordförande vid ett gemensamt möte mellan bistånds- och miljöministrar. I utvecklingspolitiska frågor har aktivt deltagit i diskussionerna om effektivitet och kvalitet i biståndet. Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Stödet till forskning, utredningar, seminarier m.m. om säkerhetspolitiska frågor fortsätter att bidra till arbetet med att främja och informera om den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken. Det för även det internationella nedrustnings- och ickespridningsarbetet och exportkontrollfrågorna framåt. Till det senare bidrar () genom analysarbete, forskningsstudier och tillhandahållande av teknisk expertis. Utbytestjänstgöring i samarbete med har fortsatt . Till Utrikespolitiska institutets (UI) samhällsuppgifter hör viktiga bidrag till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 folkbildningen, skol- och lärarinformation, forskningsverksamhet, programverksamhet och debatt, ofta i nära samarbete med , en bred publiceringsverksamhet samt upprätthållandet av ett öppet och tillängligt utrikespolitiskt bibliotek. internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning huvudsakligen inom områdena nedrustning och ickespridning, regional säkerhetspolitik och militära utgifter. Forskningsresultaten publiceras löpande i rapportform. Vidare utges den välrenommerade årsboken. markeras det förhållande att verkat med en serie vetenskapliga konferenser och seminarier. Översynen av Nordiska ministerrådets organisation och samarbetsstruktur har varit en viktig fråga . Behovet av att effektivisera formerna för det nordiska samarbetet aktualiserades från svensk sida . Som ett led i denna reformeringsprocess har antalet ministerrådskonstellationer från minskats från 18 till 11. Inom områdena utbildning och forskning respektive kultursamarbete har det fattats beslut om att lägga ned en rad nordiska institutioner och att i stället lägga över verksamhet på nationella institutioner eller i vissa fall driva den i form av tidsbegränsade program. En kartläggning har gjorts av de självstyrande områdenas ställning och arbetsmöjligheter i det nordiska samarbetet. Resultatet av kartläggningen presenterades för samarbetsministrarna vid deras möte . har bland annat varit drivande när det gäller nordiskt samarbete inom hållbar utveckling, avvecklandet av gränshinder mellan länderna och jämställdhetsfrågor. Ett nytt jämställdhetspolitiskt samarbetsprogram för perioden 2010 har antagits. Samverkan med närområdet, dvs. de tre baltiska länderna samt nordvästra , är en angelägen uppgift för det nordiska samarbetet. har bl.a. tagit ansvar för att administrera nordiskt och europeiskt stöd till det vitryska exiluniversitetet som ligger i . En utförlig redovisning av verksamhet och resultat i det nordiska samarbetet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 har lämnats i skrivelse till (skr. 2005/06:90). har medverkat i och bidragit till ett antal aktiviteter i samband med 100- årsmarkeringen av unionsupplösningen mellan och . Dessutom har bidrag lämnats till finansieringen av informationsfunktionen GrenseTjänsten i . har understött integrationen i genom bl.a. insatser för marknadsföring av regionen och information om regelverket för dem som verkar på båda sidorna av sundet. Dåvarande regeringen beslöt att ge kapitaltillskott på till den svensk-danska kulturfonden. Bidrag har även givits för att utge en moderniserad isländsk-svensk ordbok. har fått ett bidrag till sin allmänna verksamhet, till information och kultur- och utbildningsinsatser. Detta har gjort att föreningen kunnat genomföra projekt i samarbete med regeringen och med . Den konsulära verksamheten omfattar huvudsakligen två områden, konsulärt ekonomiskt bistånd och skydd av barn i internationella situationer. insatser med anledning av flodvågskatastrofen var mycket omfattande . Stora insatser genomfördes i av utrikesrepresentationen tillsammans med , polisen, Försvarsmakten och andra berörda myndigheter. Erfarenheter från katastrofen visade på brister i den interna krisorganisationen i inkl. den konsulära verksamheten. Därför inleddes ett reformarbete för att förstärka det konsulära arbetet 2005. har en rad olika övningar genomförts för såväl de s.k. konsulära stödjepunkterna vid några ambassader utomlands som för den konsulära beredskapsstyrkan och snabbinsatsstyrkan i tillsammans med bl.a. . ägde ett internationellt seminarium om barnbortförandefrågor med deltagande av stater i och rum. Ett möte på tjänstemannanivå med nordiska kollegor hölls även . () ger bl.a. stöd till och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar och andra presentationer av i utlandet. För de svenska utlandsmyndigheterna gäller att de skall komplettera och förstärka denna verksamhet med ett långsiktigt nätverksbyggande. SI har tillsammans med utlandsmyndigheterna genomfört omfattande presentationer av svensk kultur och svenskt samhällsliv på flera platser. Genom sin speciella kompetens på kultur- och samhällsområdet har SI givit de Sverigefrämjande insatserna en kulturell och intellektuell dimension. har varit barn och ungdom, jämställdhet och design. I samband med hundraårsmarkeringen av unionsupplösningen med genomfördes ett omfattande samarbete med svenskhemmet i med bl.a. seminarier, mindre utställningar, visaftnar, litterära möten samt Hammarskjöld-ut- ställningarna. Institutet bidrog också till större utställningar i regi av Livrustkammaren, och . I samband med 100-årsminnet av födelse 1905 har en särskild utställning visats i 55 länder, den mest omfattande utställningsturné som institutet någonsin har arrangerat. Utställningen har åtföljts av bl.a. föreläsningar och seminarier om fredsbevarande, konflikthantering och mänskliga rättigheter. II startade sin resa mot . I samband med resan har SI bl.a. tagit fram en bakgrundsutställning som berättar om fartyget, om svensk handel och vetenskap förr och samt om dagens . Utställningen visas i de hamnar som angörs. svarade för programmet under nationella dag vid världsutställningen i i . Inför världsutställningen producerades också stora upplagor av flera av SI:s allmänna Sverigepublikationer på japanska. Ett viktigt samråds- och samarbetsorgan för Sverigeprofilering är i utlandet (NSU). I NSU ingår , Invest in (), (), Visit och . NSU arbetar utifrån en gemensam strategi för Sverigefrämjande och Sverigeprofilering med målet att medverka till bilden av som bl.a. en pålitlig handels- och samarbetspartner, en attraktiv marknad för utländska direktinvesteringar, ett attraktivt resmål med berikande upplevelser och en ledande nation inom högteknologi, forskning och utveckling. administrerar NSU:s webbportal för Sverigeinformation, . I webbportalen ingår en digital bildbank och ett extranät, , där tjänstemän inom samtliga NSU-organisationer samt honorära konsuler i utlandet kan utbyta information och erfarenheter i främjandefrågor. En utredare har fått i uppdrag (Dir 2006:46) att se över Svenska institutets verksamhet för svenskundervisning i utlandet. har ett omfattande arbete för en gemensam kommunikativ plattform för NSU-organisationerna genomförts. Sverigefrämjandet i utlandet berör flera utgiftsområden utöver utgiftsområde 5 Internationell samverkan, nämligen utgiftsområde 24 Näringsliv och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Huvuddelen av verksamheten avser Sidas Östersjöenhet, som har varit operativ . Arbetet vid enheten har inriktats på att göra enheten känd bland olika aktörer i och i samarbetsländerna. För att finansiera förberedelser för olika samverkansprojekt mellan och ett eller flera länder i regionen har ett system för mindre projektstöd utvecklats. Fram till har enheten beslutat om 18 sådana insatser om totalt där de svenska huvudparterna utgjorts av bl.a. myndigheter, länsstyrelser och enskilda organisationer. Verksamheten omfattar också den nordiskbaltiska aktionsgruppen mot människohandel. har aktionsgruppen lanserat och finansierat ett treårigt pilotprojekt för stöd till och rehabilitering av offer för människohandel. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Det är ej möjligt för regeringen att i detta läge genomföra en egen bedömning av olika genomförda insatser. Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Målet för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet är att bidra till internationell krishantering, konfliktlösning och förebyggande av väpnade konflikter. bidrar bl.a. genom att delta i freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Generellt kan sägas att efterfrågan på svenska militärer, poliser, monitorer och annan civil personal, har ökat kraftigt från FN:s, EU:s, , Nato:s och andra internationella aktörers sida. Detta kan delvis förklaras med den allmänna ökningen av fredsfrämjande insatser men också med det faktum att de svenska bidragen är uppskattade då kan bidra med värdefull kompetens, liksom till en helhetssyn på säkerhet, utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Samverkan mellan olika fredsfrämjande instrument blir allt viktigare och inbegriper allt från diplomati till civila och militära krishanteringsinsatser, humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete liksom insatser till stöd för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Att mäta resultatet av internationellt agerande är svårt eftersom en mängd faktorer påverkar utvecklingen. Generellt kan dock sägas att fredsfrämjande insatser ofta har en stabiliserande effekt som knappast kan uppnås på annat sätt och som skapar förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling. Utvecklingen har varit positiv i ett flertal länder där FN, EU, Nato, och andra organisationer bedriver fredsfrämjande verksamhet, trots att enskilda bakslag har inträffat. I bl.a. , , , , , och har de fredsfrämjande insatserna på ett konkret sätt bidragit till en ökad stabilitet och säkerhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Insatser i ett skede av instabil fred efter en våldsam konflikt och innan en långsiktig utvecklingsinsats hunnit komma på plats är avgörande för fredsutvecklingen och den fortsatta stabiliteten i landet. Civila bidrag i olika former, bl.a. som komplement till militära bidrag, utgör således en allt viktigare komponent i fredsfrämjande verksamhet. Detta är en utveckling som bidragit till. För att skapa varaktig fred krävs återuppbyggnadsåtgärder på i anslutning till de omedelbara säkerhetshöjande åtgärderna. Ett exempel på detta är reformering av ett lands säkerhetssektor (SSR). Stöd som lämnas till organisationer och institutioner som verkar inom området freds- och säkerhetsfrämjande, exempelvis för medlingsinsatser, rådgivning, försoningsinsatser, är av stor vikt bl.a. för att stärka en pågående fredsprocess. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter, bidrar också till att lägga en grund för andra viktiga mål såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. Omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna är en indikator på instabilitet och förestående konflikt. Att främja mänskliga rättigheter och rättstatens principer utgör därför ett viktigt element i konfliktförebyggande arbete, liksom i fredsfrämjande verksamhet. De svenska insatserna har bidragit till den övervägande positiva utveckling som har präglat många av insatsområdena. kan tjäna som ett exempel. Här har ett långt inbördeskrig kommit till ända tack vare ett brett angreppssätt i förhållande till säkerhets- och utvecklingsfrågor, ett angreppssätt som ligger väl i linje med politik för global utveckling. deltagande med trupp i FN:s fredsbevarande mission i (UNMIL) har kompletterats med stöd till landets program för avväpning, demobilisering och återanpassning av före detta soldater. har också stått för utbildningsinsatser och rådgivning för den nationella polisen och domstolsväsendet, liksom stöd till återuppbyggnad av landet (finansierat över utgiftsområde 7). Sammantaget utgör bidrag till inom dessa områden ett viktigt bidrag till ökad stabilitet och säkerhet. Ett annat exempel på hur en fredsfrämjande insats kan ha stabiliserande effekt är den internationella säkerhetsstyrkan i , ISAF. Insatsen är av stor betydelse för utvecklingen i liksom för global och europeisk säkerhet. En delvis ny arbetsordning har utvecklats som innebär att FN i ökad utsträckning auktoriserar regionala säkerhetsorganisationer att genomföra fredsfrämjande insatser. Denna utveckling är särskilt tydlig i . bidrag till regionala och subregionala säkerhetsorganisationer inom krishanteringsområdet har bidragit till att utveckla deras kapacitet och förmåga. Bl.a. har stött den Afrikanska Unionen såväl militärt som civilt och finansiellt. Målsättningen med stödet för den är att motverka den nu utbredda straffriheten för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Målet är också att domstolens existens skall få positiv effekt även på nationella rättsväsenden, så att dessa bättre kan motverka straffriheten nationellt. Det är för tidigt att utvärdera hur dessa mål har uppfyllts. Stödet till Specialdomstolen för bidrar till fred och försoning i detta konfliktdrabbade land. spelar en viktig roll för att förebygga konflikter och främja säkerhet och stabilitet, en förmåga som stärks av en bred fältnärvaro. Tyngdpunkten ligger på insatserna i västra , men organisationen ger allt större prioritet åt arbetet i och södra , vilket välkomnar. Uppföljningen av det av initierade ministerbeslutet om kvinnor i konfliktförebyggande och krishantering (genomförandet i av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet) fortsätter med siktet inriktat på samtliga tre dimensioner. är ett viktigt instrument för främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättstatens principer och bidrar därmed till säkerhet i ett brett perspektiv. Ett viktigt inslag för den svenska politiken är att bidra till internationell avspänning och till att förebygga konflikter, bl.a. genom säkerhetsfrämjande och förtroendeskapande insatser. Målet för det säkerhetsfrämjande stödet är att främja gemensam säkerhet och stabilitet i närområde i vid bemärkelse. Samarbetet har genomförts som riktade insatser huvudsakligen som stöd till säkerhetssektorreform. Målsättningen för det svenska nedrustnings- och ickespridningsarbetet är att avskaffa massförstörelsevapen och hindra att de sprids samt att begränsa och reglera förekomsten av konventionella vapen. Det internationella förhandlingsarbetet för detta ändamål är en långsam procedur vars resultat sällan kan bedömas år . mot spridning av massförstörelsevapen, som tillkom på svenskt initiativ, har bl.a. resulterat i stödprogram på exportkontrollområdet och i insatser för att stärka internationella konventioner. Inte minst är den s.k. icke-spridningsklausulen i EU:s avtal med tredje land ett värdefullt komplement. Den internationella Kommissionen om massförstörelsevapen, som inrättades 2003, lade fram ett stort antal rekommendationer för framsteg på nedrustningsområdet. När det gäller små och lätta vapen har EU antagit en strategi för bekämpning av olaglig ansamling och handel med sådana vapen. FN- förhandlingen om spårning och märkning av små och lätta vapen har resulterat i ett särskilt instrument. verkade för att översyn av FN:s handlingsprogram för små och lätta vapen (SALW) skulle bli framgångsrik. Detta blev dock inte fallet. Protokollet om explosiva lämningar av krig kommer att träda i kraft . Kontakterna med svenska icke-statliga organisationer på nedrustningsområdet har också bidragit till en hög svensk profil på detta verksamhetsfält. På exportkontrollområdet har flera resultat uppnåtts. Ordförandeskapet i Nuclear SuppliersGroup (NSG) ledde bl.a. till att NSG i kontakter med tredje land förstärkte främjandet av regimens icke-spridningsmål på kärnvapenområdet. Vidare bidrog mycket aktivt och till analyser av förväntade effekter av och förslag om att ge tillgång till kärnteknisk utrustning och material. har också med kraft verkat för att exportkontrollregimerna och EU skall stärka sina regler för att kontrollera överföring av teknologi via Internet. I Wassenaar Arrangement har samverkat 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 med och flera tunga EU-länder för att utforma lämpliga riktlinjer som förväntas bli antagna . I Missile Technology Control Regime (MTCR) har likaså medverkat till ett förslag till riktlinjer som också förväntas bli antaget 2006. har haft en ledande roll i det europeiska arbetet med att slutföra revideringen av den gemensamma uppförandekoden med riktlinjer för ländernas vapenexport. Samma roll har spelat i utarbetandet av en s.k. verktygslåda med särskilda åtgärder, som blir aktuella när ett internationellt vapenembargo hävs. har också framgångsrikt genomfört ett antal seminarier rörande exportkontroll enligt en handlingsplan för internationellt stöd och hjälp till förbättrad exportkontroll. Problemen med illegal spridning av lätta vapen, inklusive kopplingen till terrorism, har fått allt större uppmärksamhet internationellt. har verkat för att varje land skall inrätta och genomföra en ansvarsfull exportpolitik med heltäckande lagar och regler. Målet är att alla länder skall ha effektiva system som kontrollerar tillverkare, säljare, köpare, förmedlare och mellanhänder. Myndigheterna, främst ISP och SKI, har aktivt bidragit till att de svenska målen och ambitionerna för exportkontrollen kunnat uppnås. Vid internationella förhandlingar inom områdena kärnvapen, kemiska vapen och biologiska toxinvapen liksom i internationella arrangemang för exportkontroll finns starkt stöd av den särskilda sakkunskap som , , och besitter. Medlemskap i internationella organisationer En prioriterad fråga för har varit att fortsatt medverka i strävandena att reformera FN. Reformarbetet inför och under den 60:e generalförsamlingen har resulterat i ett antal viktiga beslut. Bland annat har FN:s medlemsländer kommit överens om att inrätta ett nytt råd för mänskliga rättigheter, en fredsbyggande kommission som skall bistå länder i återuppbyggnaden efter väpnade konflikter och en fond som 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 möjliggör för FN att ingripa snabbare vid humanitära katastrofer. De första stegen mot en reformering av FN- sekretariatet togs genom inrättandet av ett etikkontor och en förstärkt revisionsfunktion. Därefter har, , fattats ytterligare beslut om administrativa reformer. har deltagit aktivt i förhandlingarna inför dessa beslut, bl.a. inom EU. har under den 60:e generalförsamlingen även lett ett nätverk bestående av internationella ledare, med syfte att stödja reformarbetet. Stödet till är en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. har en unik fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll i sitt verksamhetsområde, inklusive och . arbete med valövervakning och demokratistärkande är en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik och stödjer aktivt organisationens arbete inom området. fältnärvaro med dess missioner utgör likaså en viktig konfliktförebyggande faktor. Den största andelen av budget, , går till fältverksamheten vilket är i linje med prioriteringar. Den fokusering på kärnverksamhet, främjande av respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, som beslutades vid toppmötet bekräftades vid ministermötet . är ett viktigt instrument för arbetet på dessa områden, både normativt och praktiskt. Av allmänna budget går till dess programverksamhet och till den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Stödet till domstolen är högt prioriterat och har aktivt deltagit i arbetet för att reformera . Inom programverksamheten används ungefär tre fjärdedelar (inberäknat personalkostnader och fältnärvaro) för verksamhet inom kärnområdena demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Som ett led i uppföljningen av toppmötet har arbetet med att modernisera organisation och arbetsmetoder intensifierats. har prioriterat områdena hållbar utveckling, tillväxt, global utveckling, jämställdhet samt stärkt OECD-relevans. kapacitet för horisontell policydialog och analys har särskilt utnyttjats. Genom en integrerad beredningsprocess av sakfrågor rörande i har särskilt goda förutsättningar att påverka och dra nytta av organisationens multidisciplinära arbete. Vid ministerrådsmötet fick den nordiska modellen för strukturreformer stor uppmärksamhet för att möta ett ökat konkurrenstryck i den globala ekonomin från bland andra och . tydliga hållning mot protektionistiska strömningar framfördes också vid ministerrådsmötet, som bidrog till fortsatt tryck för ett ambitiöst utfall i förhandlingarna i (), den s.k. Doha-rundan. Det aktiva svenska agerandet i reformdiskussionerna i , bland annat genom ordförandeskap i arbetsgrupper , bidrog till att dessa kunde avslutas och beslut fattas om reformer vid ministerrådsmötet som banar vägen för en utvidgning av organisationen. Beslut fattades även om riktlinjer för tillväxt för fattigdomsbekämpning vid och medverkade aktivt i utformningen av dessa. Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Forskning och analyser har genomförts med statlig finansiering som fördjupat förståelsen om främst säkerhetspolitik. har detta skett i form av studier och seminarier i syfte att medverka till ökad debatt och information om främst europeisk säkerhetspolitik samt synlighet för svenska perspektiv i internationella sammanhang. Delar av verksamheten har också bidragit till utformningen av svenska initiativ i internationella fora. Målen har uppfyllts väl. Enligt ett särskilt avtal mellan () och staten finansieras också vid UI forskningsprogrammet för forskning om internationell säkerhetspolitik. Detta har lett till forskningsrapporter, konferenser och seminarier. Programmet fyller en viktig funktion genom att göra UI till en dynamisk forskningsmiljö och genom att skapa en bas av kompetenta forskare, vilket också kommer regeringen till del. Sammantaget bidrar denna verksamhet till debatt och ökad information om säkerhetspolitik. Det är angeläget att UI är en självständig röst i den utrikespolitiska debatten och sprider kunskap om och stimulerar intresset för internationell politik. Trenden med stadigt ökande efterfrågan på denna verksamhet fortsätter. Genom sina verksamma forskare och sina breda internationella nätverk fyller UI en viktig uppgift i forskarsamhället. Detta gäller i synnerhet på området för tillämpad och policyorienterad forskning. UI har fortsatt den planerade anpassningen av sin verksamhet till den nya globala säkerhetsmiljön. Institutet har även betydligt breddat sin externa finansiering. Under budgetåret har bedrivit forskning inom områdena militärutgifter, rustningskontroll, icke-spridning, arrangemang kring exportkontroll och regionala säkerhetspolitiska tendenser. har också fortsatt att på ett framgångsrikt sätt sprida kunskap om dessa frågor. har utvecklat sina databaser, som görs tillgängliga på dess hemsida. har även genomfört en utvärdering av EU:s icke-sprid- ningspolitik rörande massförstörelsevapen. () har fortsatt att stödja regeringen med teknisk expertis och underlag vid internationella förhandlingar och med analyser av teknisk natur. FOI genomförde , på uppdrag av (), en utredning om förutsättningar och behov för svenskt engagemang i Initiative (PSI). Den kompetens i nedrustnings- och ickespridningsfrågor som finns samlad på FOI är av värde för regeringens möjligheter att bedriva en aktiv politik på området.