prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Den del som i samverkan med bildar Nationellt centrum för suicidprevention och prevention av psykisk ohälsa (NASP) kommer att inordnas i . Härigenom skapas förutsättningar för att vidmakthålla en expertfunktion för suicidprevention. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att avvecklas . 14:10 Insatser för vaccinberedskap Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 14:10 Insatser för vaccinberedskap förs upp i statsbudgeten med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 14:10 Insatser för vaccinberedskap besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: En nationell handlingsplan utgör utgångspunkten för arbetet med att stärka den nationella beredskapen mot pandemisk spridning av influensa. En strävan är att stärka förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. anvisades anslaget 14:10 Vaccin- försörjning med ett belopp på . Något anslag för motsvarande ändamål har inte anvisats . Regeringen avser att vidta åtgärder för att öka beredskapen inför en eventuell influensa- pandemi. I första hand kommer anslagssparandet under anslag 14:10 (2006) Vaccinförsörjning att användas. Därutöver behövs ett bemyndigande för att vid behov kunna ingå avtal om att påbörja uppbyggnaden av en produktionskapacitet av vaccin. Bemyndigandet skall vid behov även kunna användas för att ingå avtal om leverans av vaccin i händelse av influensapandemi. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2010. För att regeringen skall kunna ges ett sådant bemyndigade bör ett nytt ramanslag med ett belopp på anvisas med samma ändamål som anslaget för vaccinför- sörjning som togs upp i statsbudgeten . 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att förbättra möjligheterna för Stiftelsen att bedriva insatser för personer med funktions- hinder behöver anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation minskas med . 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation minskas med . Anslaget får även användas för att finansiera kostnader för försöksverksamhet angående fritt val av hjälpmedel till äldre och funktions- hindrade. Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder minskas anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation med . Regeringen avser att starta en försöks- verksamhet för att öka valfriheten när det gäller hjälpmedel till äldre och funktionshindrade. Försöksverksamheten är treårig och startar . Ändamålet för anslaget bör därför utvidgas till att även omfatta försöksverksamhet angående fritt val av hjälpmedel till äldre och funktions- hindrade. 7.2.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjuk- vård får även användas för en utvärderingsstudie. Skälen för regeringens förslag: Från anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård betalas bidrag till landstingen om har vidtagit åtgärder i syfte att De närmare villkoren för bidraget anges i överenskommelser mellan (som ingår i Kommuner och Landsting) och staten. dering (IFAU) har redovisat ett förslag till utvärderingsstudie om effekterna av landstingens åtgärder. Det är viktigt att utvärdera effektivi- teten i de olika åtgärder som landstingen vidtar. Anslaget bör därför även kunna användas för en sådan utvärderingsstudie. 7.2.10 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 10:1 Integrations- verket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Integrations- verket skall avvecklas fr.o.m. . Det innebär att vissa myndighetsuppgifter bör föras över till andra myndigheter. Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 6.6.7) att ansvaret för verksamheten delas upp och flyttas till , länsstyrelserna, Ungdoms- styrelsen, och Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF- rådet). I nivån för anslaget 10:1 Integrations- verket har beaktats att myndighetens verksamhet endast bedrivs t.o.m. . För att finansiera den verksamhet som under återstoden av 2007 kommer att utföras av andra myndigheter inom ramen för ändamålet för anslaget 10:1 , bör anslaget ökas med . kronor, 2 000 000 kronor, samt Svenska . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 10:2 Integrations- åtgärder minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 10:2 Integrationsåtgärder minskas med 41 378 000 för att bidra till finansiering av anslaget 10:3 Kommunersättningar för flyktingmottagande. Anslaget minskas med ytterligare för att finansiera ökningen av anslaget 22:1 förvaltningskostnader. Slutligen minskas anslaget med för att finansiera ökningen av anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kost- nader. Sammantaget bör därmed anslaget 10:2 Integrationsåtgärder minskas med . 10:3 Kommunersättningar vid flykting- mottagande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande ökas med . Anslaget får även användas för kostnader för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för personer mellan 18 och högst som omfattas av 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. om dessa vid ankomsten till var och utan medföljande vårdnadshavare (ensamkommande barn). En förutsättning skall dock vara att vården har påbörjats innan personen fyllt . En kommun som träffar överenskommelse med om att ordna boenden för sådana ensamkommande barn som omfattas av 3 § nämnda förordning skall kunna få en särskild statlig ersättning enligt samma ordning som gäller för boenden som anordnas för asylsökande ensamkommande barn. En extra ersättning lämnas till kommuner som träffar överenskommelse om flyktingmottagande för . Skälen för regeringens förslag: Enligt 21 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. har en kommun rätt till statlig ersättning för vissa kostnader för barn som omfattas av 3 § förordningen och som kommit till utan egen vårdnadshavare. Ensamkommande barn kan även efter det att de fyllt vara i behov av fortsatt vård. Regeringen anser därför att statlig ersättning bör kunna lämnas till kommuner för sådan vård fram till dess att den unge fyller i de fall vården påbörjats före det att han eller hon fyllde . Av samma skäl föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition (avsnitt 7.2.7) en förändring av kommuners rätt till statlig ersättning för vård av personer som omfattas av 7 § förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. om dessa vid ankomsten till var och saknade medföljande vårdnadshavare, samt om vården påbörjades före det att personen fyllt . bör ansvara för överens- kommelser med kommuner om mottagande av ensamkommande barn såväl under asylprocessen som efter beviljat uppehållstillstånd. I detta arbete bör länsstyrelserna bistå i den mån detta bedöms vara effektivt. Ett mer enhetligt ersättningssystem är att föredra i syfte att minska administrationen och göra det enklare för kommunerna att planera boenden för dessa barn. En särskild ersättning bör på motsvarande sätt som för asylsökande ensamkommande barn kunna lämnas för de platser en kommun tillhandahåller enligt en överenskommelse med . Om en kommun beslutar om vård i annat boende än vad som regleras i en överenskommelse med bör ersättning även fortsättningsvis kunna lämnas för vissa faktiska kostnader för sådan vård. De nya riktlinjerna medför ökade utgifter varför anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande bör ökas med . genom att det under utgiftsområde 13 Arbets- marknad uppförda anslaget 10:2 Integrations- åtgärder minskas. beräknas att antalet asylsökande ökar i stället för att minska som tidigare prognoser visade. Därmed kommer antalet uppehållstillstånd att öka liksom behovet av kommunplatser. För att förstärka flykting- mottagandet finns behov av en extra ersättning till kommunerna för att skapa tydliga ekono- miska incitament för kommuner att vidta åtgärder som påskyndar etableringen av flyk- tingar på arbetsmarknaden. Den extra ersättningen avses bli reglerad i en särskild förordning. En förutsättning för att den extra ersättningen skall kunna utgå är att en kommun träffar överenskommelse om flyktingmottagande för . Ersättning bör lämnas med per person som tas emot och som omfattas av förordningen om statlig ersättning till kommuner för flyktingmottagande m.fl. Därutöver bör ersättning lämnas med per vuxen person i åldern som tas emot under förutsättning att personen godkänts i svenska för invandrare (sfi) på en viss nivå eller haft arbetspraktik eller arbete efter mottagandet i kommunen. För att den extra ersättningen skall kunna införas behöver anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med . Den ökade volymen flyktingar medför i sig ökade utgifter varför anslaget ökas med . Finansiering sker genom att det under utgifts- område 13 uppförda anslaget 10:2 Integrations- åtgärder minskas. Sammantaget bör därmed anslaget 10:3 Kom- munersättningar vid flyktingmottagande ökas med . 10:6 för (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 10:6 för förs upp i statsbudgeten med . Skälen för regeringens förslag: Integrations- verket avvecklas per . I nivån för anslaget 10:1 har beaktats att myndighetens verksamhet endast bedrivs till och med . En särskild utredare har fått i uppdrag att avveckla (dir. 2007:34). Ett nytt ramanslag 10:6 för bör föras upp på statsbudgeten med för att täcka de kostnader som uppstår i samband med avvecklingen. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 22:1 Arbetsmark- nadsverkets förvaltningskostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Som ett led i regeringens samlade insatser inom integrations- området kommer förberedelser för försöksverk- samhet där olika aktörer samverkar för att underlätta för den enskilde att etablera sig i inledas. Anslaget 22:1 Arbetsmarknads- verkets förvaltningskostnader bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:2 Integrationsåtgärder minskas med motsvarande belopp. 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: lämnas inte merkostnadser- sättning för pågående plusjobb som påbörjats före . Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader bör därför minskas med . För att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 23:2 bör anslaget minskas med ytterligare . Som ett led i regeringens samlade insatser inom integrationsområdet införs s.k. instegsjobb för personer som invandrat till . Anslaget bör därför ökas med . Vidare sker en utökad satsning på yrkes- kompetensbedömning för arbetssökande. Anslaget bör därför ökas med ytterligare . Dessutom kommer förberedelser för försöksverksamhet där olika aktörer samverkar för att underlätta för den enskilde att etablera sig i att inledas. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 10:2 Integrationsåtgärder minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör därmed anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med . 22:4 Lönebidrag och m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 12 . Regeringens förslag: Anslaget 22:4 Lönebidrag och m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa förbättra möjligheterna för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga att få arbete bör antalet platser med lönebidrag och i ökas. Anslaget 22:4 Lönebidrag och m.m. bör därför ökas med . Ändring i sekretesslagen (1980:100) med anledning av avveckling Regeringens förslag: Den sekretess som gäller hos skall gälla hos i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skydds- behövande som beviljats uppehållstillstånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och i verksamhet som avser medverkan till bosättning för sådana personer. Sekretessen skall gälla för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. För uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före skall sekretess även fortsättningsvis gälla. Ärendet och dess beredning: Lagförslaget har utarbetats inom och har under hand beretts med och . Den ändring som föreslås är en konsekvens av att tar över vissa uppgifter från i samband med avveckling och är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Skälen för regeringens förslag: Enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. (ersättnings- förordningen) beslutar om och betalar ut ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med flyktingmottagande. med- verkar även till att de asylsökande som får uppehållstillstånd och som bor på någon av och inte själva kan ordna sitt boende anvisas bostad i en kommun med vilken har slutit en överenskommelse om mottagande av skyddsbehövande. Enligt 7 kap. 14 § fjärde stycket sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess hos Integrations- verket i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppe- hållstillstånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och i verksamhet som avser medverkan till bosättning för nämnda personer. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. När läggs ner tar över uppgifterna att besluta om och betala ut ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med flykting- mottagande samt att vid behov medverka vid skyddsbehövandes bosättning. De uppgifter om enskildas personliga förhållanden som hos omfattas av sekretess- bestämmelsen i 7 kap. 14 § fjärde stycket sekretesslagen kommer därmed att ingå i ärenden och verksamhet hos . Det finns inte någon regel om sekretess hos till skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i sådana ersättningsärenden eller bosättningsverksamhet. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Samma skäl som ligger till grund för att sekretesskydd finns för sådana uppgifter hos gäller även när uppgifter av aktuellt slag hanteras av . I ärendena kan det finnas uppgifter om den enskildes hälsotillstånd t.ex. läkarintyg och andra personliga förhållanden som bör omfattas av sekretess. Sekretesslagen bör därför ändras på så sätt att det sekretesskydd som finns för uppgifterna hos skall finnas hos . För uppgifter i ersättningsärenden och i bosättningsverksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering skall det sekretesskydd som finns i bestämmelsens nuvarande lydelse gälla även fortsättningsvis. Ett lagförslag i ärendet återfinns i avsnitt 3.3. 7.2.11 Utgiftsområde 14 Arbetsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 23:1 Arbetsmiljö- verket minskas med . Skälen för regeringens förslag: läggs ner kommer ansvaret för toxikologiskt inriktad kriterieverksamhet, som utgör underlag för hygieniska gränsvärden, att inordnas i Arbets- miljöverkets verksamhet. Kostnaden för den tillkommande uppgiften beräknas till . Finansiering sker genom att anslaget 23:2 minskas med motsvarande belopp. För att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 23:2 bör anslaget 23:1 regeringens disposition och påverkar därmed inte verksamhet. Sammantaget bör därmed anslaget 23:1 minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 23:2 ökas med . Anslaget får även användas för bidrag till arbetsmarknadens parter avseende utbildnings- insatser. Skälen för regeringens förslag: Ett bidrag på behöver betalas ut till arbetsmarknadens parter som ersättning för särskilda utbildningsinsatser som genomfördes . Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Anslaget 23:2 bör få användas för att betala detta bidrag och bör därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 23:1 minskas med samt genom att det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med . Vidare bör anslaget 23:2 minskas med till följd av att den toxikologiskt inriktad kriterieverksamheten för hygieniska gränsvärden skall inordnas i verksamhet. De samman- tagna effekterna av förändringar emellan och innebär att anslaget 23:2 ökas med . I samband med avvecklingen av flyttas Arbetslivsbibliotekets samlingar till . Anslaget 23:2 bör därför ökas med med anledning av de engångskostnader som uppstår till följd av flytten. Finansiering sker genom att anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 23:2 ökas med . 23:8 för (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 23:8 för förs upp i statsbudgeten med . Skälen för regeringens förslag: skall avvecklas . I nivån för anslaget 23:2 har beaktats att myndighetens verksamhet endast bedrivs till och med . En särskild utredare tillsätts för att ansvara för avvecklingen av myndigheten (dir. 2007:42). Utredaren kommer att ha arbets- givaransvar för den uppsagda personalen i avvecklingsorganisationen. Ett nytt anslag 23:8 för bör föras upp på stats- budgeten med . 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering får även användas för stöd till jämställdhetsintegrering. Skälen för regeringens förslag: Anslaget 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering har använts för att finansiera Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten, JämStöd (N2005:02). Utredningens arbete avslutades . Anslaget bör även kunna användas för stöd till andra åtgärder som främjar jämställdhetsintegrering, bl.a. för utbildningsverksamhet inom statliga myndig- heter. 7.2.12Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 25:3 Utveckling av skolväsende, förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg får även användas för vissa utredningar på skolområdet. Skälen för regeringens förslag: Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg bör minskas med för att finansiera det föreslagna anslaget 25:81 Fortbildning av lärare. Anslaget bör minskas med ytterligare för att finansiera ökningen av anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Anslaget används delvis av Myndigheten för skolutveckling till bidrag till skolutveckling i kommuner och hos andra skolhuvudmän. Myndigheten har beslutat om utgifter utan att något bemyndigande finns för anslaget. Regeringen anser att detta är otillfredsställande. I den uppkomna situationen bör detta ekonomiska åtagande hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till . Regeringen bör därför i efterhand bemyndigas att för anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg bör även få användas för vissa utredningar på skol- området, bl.a. för utredningen om mål och uppföljning i och för utredningen om en reformerad gymnasieskola. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:15 Validerings- delegationen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Som ett led i regeringens samlade insatser inom integrations- området kommer Valideringsdelegationen att ges i uppdrag att initiera och leda en pilot- verksamhet för att validera 1 000 personers utländska yrkeskompetens. Kostnaden för verksamheten beräknas uppgå till . Anslaget 25:15 Valide- ringsdelegationen bör därför ökas med mot- svarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:43 : Grundutbildning ökas med . Anslaget 25:47 : Grund- utbildning minskas med . Skälen för regerings förslag: Ansvaret för utbildningen inom elektroteknik kommer att överföras från till . : Grundutbildning bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:47 : Grundutbildning minskas med mot- svarande belopp. 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med . Anslaget får även användas för att bilda ett nytt holdingbolag knutet till . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. bör tillföras för forskning och forskarutbildning för lärare. Ytterligare bör tillföras för vidareutbildning av lärare på lärosäten. Vidare bör tillföras för utveckling av en speciallärarutbildning. Finansiering sker genom att anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg minskas med . Regeringen anser att det är viktigt att ges möjlighet att genom ett holdingbolag stärka och utveckla sina processer för kommersialisering. Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. bör därför även få användas för att bilda ett nytt holdingbolag knutet till . 25:77 Internationella programkontoret för utbildningsområdet (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 25:77 Internationella programkontoret för utbildningsområdet besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst .