prop · GU03130d2 · 2007-05-30 00:00:00 — Resultaten för totalportföljen och den noterade portföljen avser perioden från 2001-12-30 till . För den onoterade portföljen avser resultaten perioden sedan den första investeringen . Sammanfattning av resultat total portfölj och noterad portfölj -2,3 AP6 - Total portfölj * För perioder längre än redovisas avkastningen . För kortare perioder redovisas periodavkastningen. Sammanfattning av resultat onoterad portfölj Portfölj (MSEK) Total portfölj, netto Den totala portföljens avkastning har uppgått till efter kostnader. Detta är en överavkastning på jämfört med avkastningskravet. uppgår avkastningen till i genomsnitt vilket innebär en överavkastning på detta resultat överstiger alltså fondens målsättning med lika många procentenheter. Den noterade portföljen har, jämfört med avkastningskravet, haft en överavkastning efter avdrag för kostnader på och , vilket överstiger den av fonden uppsatta målsättningen. En viktig förklaring till överavkastningen är att den noterade portföljen till stor del innehåller svenska aktiefonder. Den svenska börsen hade ett bra år även och steg . Den onoterade portföljen har haft en internränta uppgående till den första investeringen (efter avdrag för externa kostnader uppgår internräntan till ). Detta utgör en förbättring jämfört med då internräntan före 114 (131) wassum investment partners. kostnader uppgick till den första investeringen. Målsättningen för den onoterade portföljen (som uppgår till efter kostnader) har inte uppnåtts sett över hela perioden . Den onoterade portföljen realiserade resultat Tabellen nedan sammanfattar resultatet före avdrag för kostnader för de onoterade investeringar som till fullo realiserats vid utgången av 2006. Eftersom alla innehav har realiserats innehåller resultatet till skillnad från den totala onoterade portföljen inte någon osäkerhet (eller försiktighet) avseende prissättning. Direkt realiserat vid årsskifte Resultatet för de fullständigt realiserade investeringarna har förbättras väsentligt , vilket har sin förklaring i realiseringen av investeringarna i och . Den onoterade portföljen fasfördelning I tabellen nedan redovisas den onoterade portföljens exponering mot olika stadier i investeringscykeln vid utgången av 2006. Inga större förändringar har skett av den onoterade portföljens fördelning mot olika faser vid utgången av 2006 jämfört med utgången av 2005. En viss förskjutning har skett till faser, vilket kan hänföras till den direkta portföljen som innehåller en större andel noterat jämfört med . 115 (131) Period: 2002-01 - 2006-12 Marknadsvärde (KSEK) Avk/stdav - dito Index Portföljtillväxt jämfört med index MV (MSEK) AP6 - BM Total Portfölj advised by wassum ® Period: 2002-01 - 2006-12 Marknadsvärde (KSEK) Avk/stdav - dito Index Portföljtillväxt jämfört med index MV (MSEK) AP6 - BM Likviditetsportföljen advised by wassum ® wassum investment partners. Det övergripande målet för PSF är att totalavkastningen under löpande femårsperioder minst ska motsvara genomsnittet för samtliga fonder som kan väljas aktivt i premiepensionssystemet, men till lägre risk. Motsvarande mål för PVF är att totalavkastningen under löpande femårsperioder ska vara högre än genomsnittet för samtliga fonder som kan väljas aktivt i premiepensionssystemet. PVFs målsättning har ändrats . gällde att totalavkastningen under löpande femårsperioder minst skulle vara så god att PVF tillhörde den bästa fjärdedelen av fonder som kan väljas aktivt i premiepensionssystemet. Utveckling av den strategiska portföljen Vid slutet av 2006 utgjordes investeringsstrategin inom PSF av aktier, räntebärande och alternativa investeringar. För PVF var motsvarande siffror aktier, räntebärande (svenska reala obligationer) och alternativa investeringar. Samma investeringsstrategi har i princip gällt , den enda förändring som skett är att kassan saknar egen vikt . Investeringar i globala aktier sker i fyra regioner där det passiva positionsalternativet utgörs av respektive regions marknadsvikt. Exponeringar i utländska valutor kurssäkras till svenska kronor . Valutaexponeringar i hedgefonder kurssäkras till . 118 (131) wassum investment partners. Den öppna valutaexponeringen uppgår strategiskt till av den totala portföljen i PSF och av den totala portföljen i PVF. Valutasäkringsstrategin är inte påtvingad av lag, vilket är fallet med övriga AP-fonder, utan är ett strategiskt beslut som styrelsen fattade i samband med fondens start. Valutasäkringsstrategin utgör en stor skillnad jämfört med den övervägande delen av PPM-fonderna, vilka ej valutasäkrar. En annan stor skillnad jämfört PPM-fonderna är att den svenska aktieandelen i PSF och PVF är betydligt lägre. Enligt den analys AP7 har gjort uppgick den svenska aktieandelen i PPM-index till vid utgången av 2006. Kommentarer till strategiändringar 2000 - 2006 beslutade styrelsen att ändra investeringsstrategin i både PSF och PVF genom att öka allokering till aktier på bekostnad av fördelningen till räntor. Bakgrunden till förändringen var en analys av hur spararna i PPM hade gjort sina initiala val jämfört med de antaganden fonden fick göra vid fastställandet av sin inledande strategiska fördelning. Analysen visade att fonden hade underskattat den genomsnittlige PPM- spararens aktieandel, vilket medförde att det fanns en relativt hög risk att fondens övergripande målsättningar för PSF och PVF inte skulle infrias. Vidare beslutades att öka andelen svenska aktier inom aktieportföljen. De skedde i syfte att höja portföljens förväntade avkastning. Ett annat skäl var att genomsnittsfonden visade sig ha en betydligt högre andel svenska aktier än vad som tidigare hade antagits. beslutade styrelsen om allokering till alternativa investeringar. Det nya tillgångsslaget gavs en strategisk vikt om i både PSF och PVF (den legala begränsningen var ). Syftet med allokeringen var att höja portföljens förväntade avkastning utan att öka risken. I PVF fördelades allt till tillgångsslaget private equity. Det kunde inte göras i PSF då detta skulle ha medfört att risken i denna fond ökade. I PSF fördelades därför allokeringen till alternativa investeringar lika mellan riskkapitalfonder och hedgefonder. Inom PSF finansierades allokering genom en neddragning av andelen svenska aktier. Inom PVF finansierades allokering genom neddragning av aktieandelen totalt sett. beslutade styrelsen att ta bort den strategiska allokeringen till kassa som istället fördes över till ränteportföljen. Allokeringen till kassan hade tillkommit som en försiktighetsåtgärd för att ha tillräcklig likviditet i samband med krav på lösen av andelar. När erfarenheten visade hur stora kraven på inlösen normalt var, fanns det inget behov av den särskilda allokeringen till kassa. I sammanhanget diskuterades i allmäna ordalag risken med att förändra investeringsstrategin alltför ofta, eftersom större förändringar i den strategiska tillgångsfördelningen kan medföra transaktionskostnader som inte är obetydliga. Målsättning för aktiv avkastning Styrelsen för AP7 har slagit fast en målsättning för fondernas avkastning i relation till marknadsbaserade jämförelseindex. är det operativa målet för båda fonderna att överträffa index med en aktiv risk som maximalt får uppgå till över rullande 12-månadersperioder. 119 (131) wassum investment partners. Målet för överavkastning har ändrats sedan fondernas start. Från början sattes målet till då allt förvaltades passivt. När aktiv förvaltning hade införts för delar av aktieportföljen ändrades målet för överavkastning till fr.o.m. . När allokering till alternativa investeringar hade implemterats höjdes målsättningen igen till nu gällande . Budgetering av aktiv avkastning och aktiv risk Styrelsen har delegerat till VD att fördela den totala aktiva risklimiten till enskilda förvaltare och mandat. Uppföljning av risker och limiter rapporteras kvartalsvis till styrelsen av chefen för fondadministration. Vid en jämförelse av hur målsättningarna för de aktiva förvaltningsmandaten i PSF överenstämmer med det totala målet för överavkastning kan konstateras att fonden skjuter mitt i målet, d v s den kapitalvägda summan av målsättningarna för respektive förvaltningsmandat motsvarar ganska exakt . Detta innebär att om en förvaltare helt eller delvis misslyckas att nå sin mandatmålsättning medan övriga förvaltare precis klarar sina, så kommer det totala överavkastningsmålet inte uppnås. Intern och extern förvaltning fastläggs vissa principer för valet av extern kontra intern förvaltning. För det första klarläggs att fördelningen är ett styrelsebeslut och som ska baseras på en jämförelse av kostnader och förväntad förvaltningskvalitet mellan alternativen. Beslutet ska utvärderas var tredje år. För det andra fastställs att det inom nästan alla områden finns mycket som talar för att fonden ska engagera externa förvaltare. Det finns många och fullgoda externa alternativ på marknaden med lokal analys- och förvaltningskapacitet. En av fondens stora uppgifter kommer därför att vara att utvärdera de externa förvaltarna. För att kunna fullgöra denna uppgift på ett bra sätt menar emellertid fonden att den i vissa delar själv behöver vara en aktiv marknadsaktör. har fonden gjort en översyn av befintliga externa förvaltare, vilket kommer att leda till förändringar. Dessa kommer implementeras (en ny förvalare har dock redan tillkommit ). Vid utgången av uppgick andelen internt förvaltat kapital till inom PSF och inom PVF. Den interna andelen avsåg förvaltning av svenska realräntor samt av den svenska aktieförvaltningen. Aktiv och passiv förvaltning fastställde styrelsen en fördelning mellan aktiv och passiv aktieförvaltning som ska ses över . Den fördelning som fastställdes mellan aktiv/passiv inom respektive region var; 75/, 50/, 0/, 100/samt exkl. 100/. Fördelningen baserades på en studie av marknadens effektivitet inom respektive region. Studien visade att den nordamerikanska marknaden var mest effektiv och därför minst lämpad för aktiv förvaltning. 120 (131) wassum investment partners. beslutade styrelsen att ändra fördelningen mellan aktiv och passiv aktieförvaltning. Ändringen omfattade endast fördelning inom svenska aktier, där den aktiva delen drogs ned. Fördelningen ändrades från 75/till 67/. Skälet till beslutet var en uppdatering av studien där det visade sig att den svenska aktiemarknaden hade varit ett svagt område att bedriva aktiv förvaltning i. Inom övriga regioner visade studien att det inte fanns något behov av att ändra fördelningen mellan aktiv och passiv förvaltning. fattade styrelsen beslut om att ändra placeringspolicyn för att tillåta alfa/beta separering inom den interna förvaltningen av svenska aktier. Bakgrunden till beslutet var det svaga aktiva avkastningsresultaten. Genom att mandatmässigt särskilja alfa-avkastningsförmågan från den avkastning som kommer från marknadsexponering är det fondens förhoppning att det ska leda till bättre aktiv avkastning. när fonden praktiserat denna metod under känner man sig mogen att söka externa leverantörer även om målsättningarna hitills inte riktigt infriats. Fonden ämnar ge detta projekt stor prioritet . AP7 tillämpar två parallella värderingsmetoder för sina fonder som båda offentliggörs. Köp och inlösen av andelar sker till s.k. NAV-kurser som beräknas . Inga skillnader har noterats mellan fondens och våra avkastningsberäkningar baserade på NAV-kurser. Som ett komplement görs även på daglig basis en värdering vid marknadernas stängning (benämns EOP efter End Of Period). Avkastningsberäkningar baserade på denna värdering används för utvärdering mot marknadsbaserade jämförelseindex och operativa målsättningar för PSF och PVF. För utvärdering av sina resultat använder AP7 dels ett PPM-index (som beskriver den genomsnittliga avkastningen för de fonder som kan väljas av premiepensionsspararna) och dels ett marknadsbaserat jämförelseindex. Vi har inte uppmärksammat några avvikelser vid valideringen av vare sig PPM- eller marknadsindex. Avstämning mot fondens årsredovisning De portföljdata som AP7 levererat i samband med utvärderingen stämmer i allt väsenligt överens med värden i årsredovisningarna för åren 2001 2006. 121 (131) wassum investment partners. I tabellen nedan redovisas NAV-avkastningen för PSF och PVF samt motsvarande uppgifter för PPM-index. Avkastningen för fonderna redovisas efter avdrag för kostnader men före avgiven rabatt på förvaltningsarvodet till PPM-systemet. Premiesparfonden (NAV) -2,5 Premievalsfonden (NAV) -1,3 * För perioder längre än redovisas avkastningen på årsbasis. För kortare perioder redovisas ackumulerad avkastning. PSF har uppnått sin målsättning då PPM-index överträffats med i snitt . Målsättningen är även att risken för förvaltningen, mätt som standardavvikelse, ska vara lägre än för jämförelseindex. Även denna målsättning är uppfylld då den årliga standardavvikelsen uppgår till för PSF jämfört för jämförelseindex. För PVF är nuvarande målsättningen att över löpande femårsperioder överträffa PPM- index . Då PVF under utvärderingperiodens två första år presterat sämre än den dåvarande målsättningen, samt att fonden även med den nya målsättningen presterat sämre än index, drar vi slutsatsen att målsättningen inte har infriats. till hela den senaste femårsperioden har PVF presterat högre avkastning än PPM-index vilket är lägre än den nuvarande målsättningen. För både PSF och PVF gäller att fonderna presterat sämre avkastning än PPM-index . En förklaring till det är att fonderna har en betydligt mindre andel svenska aktier (och större andel utländska aktier) än PPM-index. Den negativa effekten tillföljd av dessa skillnader i marknadsallokering har motverkats av positiva effekter från den valutasäkringsstrategi som PSF och PVF tillämpar . Effekterna från skillnader i marknadsallokering och valutakurssäkringsstrategin jämfört med PPM-index utgör viktiga förklaringar även till resultaten över hela femårsperioden. De mer exakta effekterna låter sig dock inte beräknas givet befintligt datamaterial. Resultat mot marknadsbaserade jämförelseindex I tabellen nedan redovisas en sammanfattning av portföljresultaten före avdrag för kostnader. Resultaten i tabellen baserar sig på EOP-avkastningsberäkning. 122 (131) wassum investment partners. Premiesparfonden (EOP) -0,1 -0,14 Premievalsfonden (EOP) -0,4 -0,49 * För perioder längre än redovisas avkastningen på årsbasis. För kortare perioder redovisas ackumulerad avkastning. visar båda fonderna något högre avkastning än jämförelsesindex (0,för espektive fond). Senaste femårsperioden har PSF och PVF haft en underavkastning på . Förvaltningen har således inte uppnått målsättningen för överavkastningen i förhållande till jämförelseindex. I enlighet med vårt uppdrag för resultatutvärderingen av AP7 ingår inte en analys av tillgångsslagens bidrag till den totala portföljens relativa avkastning. 123 (131) Period: 2002-01 - 2006-12 AP7 - Premiesparfonden EOP Marknadsvärde (KSEK) -0,14 Avk/stdav - dito Index -0,01 Portföljtillväxt jämfört med index MV (MSEK) AP7 - BM Premiesparfonden Wassum advised by wassum ® Period: 2002-01 - 2006-12 AP7 - Premiesparfonden NAV Marknadsvärde (KSEK) Avk/stdav - dito Index MV (MSEK) Portföljtillväxt jämfört med index Jämförelseindex AP7 - BM PPM index Premiesparfonden advised by wassum ® Period: 2002-01 - 2006-12 AP7 - Premievalsfonden EOP Marknadsvärde (KSEK) -0,49 Avk/stdav - dito Index -0,03 Portföljtillväxt jämfört med index MV (MSEK) AP7 - BM Premievalsfonden Wassum advised by wassum ® 26-03-2007 ® wassum yb advised mån 12 Rullande Portfölj 12,5%- Period: 2002-01 - 2006-12 AP7 - Premievalsfonden NAV Marknadsvärde (KSEK) Avk/stdav - dito Index MV (MSEK) Portföljtillväxt jämfört med index Jämförelseindex AP7 - BM PPM index Premievalsfonden advised by wassum ® wassum investment partners. Marknadsvärdet vid utgången av den angivna tidsperioden. Effektiv årsavkastning på en placering från och med periodens början till och med periodens slut (inkl. ränta på ränta). Avkastningen redovisas på årsbasis i det fall perioden överstiger 12 månader. Effektiv årsavkastning för det jämförelseindex som används från och med periodens början till och med periodens slut (inkl. ränta på ränta). Vilket index som använts anges nere till höger på respektive rapportsida. Den årliga standardavvikelsen sedan periodens början för den aktuella portföljen. Standardavvikelsen beräknas utifrån medelvärdet för de månadsobservationer som anger avkastning . Det är ett riskmått som mäter de enskilda månadsobservationernas spridning från medelvärdet. Standardavvikelsen mäter avkastningens totala variation (risken) ju högre standardavvikelse desto större variation (risk). Standardavvikelsen visar en placerings risk i relation till andra placeringar. Korta ränteplaceringar har låg standardavvikelse och därmed låg risk, medan marknader med större svängningar, t.ex. nya aktiemarknader, uppvisar betydligt högre standardavvikelser och risk. Den årliga standardavvikelsen sedan periodens början för det jämförelseindex som använts. Se Standardavvik portfölj för närmare förklaring. Nyckeltalet visar sambandet i avkastning mellan marknaden, representerad av jämförelseindex, och den aktuella portföljen. Benämns även marknadsrisk. Exempel: = 1, portföljens avkastning tenderar att uppföra sig som marknadens avkastning. 1, marknadens svängningar försvagas (både uppåt och nedåt). 1, marknadens svängningar förstärks. Anger graden av samvariation mellan portföljens avkastning och marknadens avkastning. Anger även tillförlitligheten i beräkningen av . Förklaringsvärdet kan anta värden mellan 0 och 1, där värden nära 1 indikerar att den aktuella portföljen följt marknaden, det vill säga att förvaltaren i det närmaste har placerat enligt index. 130 (131) wassum investment partners. Mäter storleken på avvikelsen mellan portföljens avkastning och avkastningen för jämförelseindex. Benämns även aktiv risk. Enkelt uttryckt kan tracking error sägas skapa både positiva och negativa avkastningsmöjligheter jämfört med marknaden (jämförelseindex). Ett högt tracking error indikerar att förvaltaren avvikit mycket från den övriga marknaden (index), d.v.s. tagit egen ställning och placerat på annat sätt än det som motsvaras av index. Värt att notera är att HWIP använder sig av kvadratsummeformel istället för standaravvikelseformel. Orsaken till detta val är att standardavvikelseformeln i vissa fall tenderar att underskatta aktivitetsnivån i jämförelse med vad som i själva verket har varit fallet. Info kvot (informationskvot) Informationskvoten ställer portföljens uppnådda avkastning (över jämförelseindex) i relation till den aktiva risken (tracking error). Kvoten anger alltså hur mycket extra avkastning som uppnåtts per enhet extra risk som förvaltaren tagit. Nyckeltalet ska främst användas vid jämförelser med andra liknande portföljer. Generellt kan emellertid sägas att värden kring 1 är mycket bra, värden kring 0,5 är bra medan värden kring 0 och därunder inte är godkända. Nyckeltalet ger uttryck för den faktiska, uppnådda riskpremien i den aktuella portföljen i relation till den förväntade (enligt Pricing Model). Ett positivt tal innebär att portföljen har presterat bättre än vad som kan förväntas, givet den marknadsrisk portföljen har haft historiskt. Avk/stdav dito index Jämför portföljens uppnådda avkastning i relation till total risk (standardavvikelsen) med motsvarande beräkning för jämförelseindex. Jämförelsen visar om förvaltarens aktiva insatser givit mer avkastning per total riskenhet än vad motsvarande jämförelseindex gjort. Positiva värden är bra medan negativa är dåliga. Anger hur stor andel av periodens totala antal månader som portföljen överträffat index. Beskriver hur avkastning uppkommit genom enstaka händelser eller som följd av en konsekvent överavkastning jämfört med index. Kan anta värden , ju högre värde desto bättre konsistens. är ett neutralt resultat. För att bättre spegla utvecklingen för enskilda nyckeltal över tiden används rullande 12 månaders utveckling av dessa nyckeltal. På så sätt fångas förändringar upp vilket hjälper till att ge en mer nyanserad bild än den statiska återgivningen av nyckeltal. 131 (131)