prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Anslagssparandet inom utgiftsområde 21 Energi uppgick till ca vid utgången av 2005, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med utgången av 2004. Anslagssparandet är till största delen uppbundet av fattade beslut. Anslagssparandet förklaras bl.a. av att ledtiderna mellan beslut om bidrag till utbetalning av medel och den tidpunkt då den bidragsberättigade åtgärden slutförts är långa. Resurserna inom utgiftsområdet Energi föreslås uppgå till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Ökningen förklaras huvudsakligen av den omläggning av stöd som tidigare lämnats genom kreditering på skattekonto till anslagsfinansierade bidrag för vilket redogörs närmare nedan. Anslaget för energiforskning föreslås i enlighet med riktlinjerna i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem 2005/06:127) uppgå till en långsiktig nivå om ca . För att finansiera de nya uppgifterna avseende kommersialisering av ny energiteknik vid ökas myndighetens förvaltningsanslag med , vilket finansieras från anslaget för energiforskning. Elcertifikatsystemet ersatte huvuddelen av de stöd till förnybar elproduktion som finansierats över statsbudgeten. satsas som ett komplement på stöd för marknadsintroduktion av vindkraft. I och med beslut om propositionen Miljövänlig el med vindkraft åt- 2005/06:143, 2005/06:NU21, rskr. 2005/06:362) antogs riktlinjer för en ytterligare programperiod inom en ram om . Därutöver aviserades ett särskilt planeringsstöd för vindkraft om 2008. satsas ca på åtgärder för effektivare energianvändning. Dessa fördelas på anslaget för insatser för effektivare energianvändning om ca och ca för anslaget för teknikupphandling och marknadsintroduktion. Vidare finns flera investeringsstöd, bl.a. för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet och konvertering från direktverkande elvärme respektive oljeuppvärmning i bostadshus, som ges via kreditering på skattekonto vilka redovisas nedan i avsnitt 4.3 Skatteutgifter. I denna proposition föreslås en omläggning av merparten av de stöd som lämnas i form av kreditering på skattekonto inom utgiftsområde 21 Energi 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 som innebär att de anslagsfinansieras . För stödet för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet beräknas för åren 20072009. För stödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus beräknas för perioden 20072010. Vidare beräknas för det särskilda stödet för att främja installation av solvärme i kommersiella lokaler . Den skattereduktion som finns för åren 20042006 för att främja vissa miljöförbättrande installationer i småhus ersätts för åren 20072008 med ett motsvarande anslagsfinansierat stöd där sammantaget beräknas för perioden. Med anledning av att stängdes i och med utgången av har ett avtal om ersättning till reaktorägarna slutits mellan staten, och . Avtalet medför att anslagsnivån som finansierar kostnader för avveckling av justeras. Därutöver utgår en kapitalersättning genom att får behålla en del av den utdelning som lämnas om enligt avtalet om ersättning till reaktorägarna (se även avsnitt 4.6). I kapitel 3, avsnitt 3.3, redogjordes för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 21 Energi. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna och skattesanktionerna inom utgiftsområdet, vilka sammanfaller med dem som hör till politikområdet Energipolitik. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 4.2 Skatteutgifter och skattesanktioner netto Differentierat skatteuttag på fossila Energiskattebefrielse för biobränslen, Avdrag för energiskatt på bränsle i Återbetalning av energiskatt för Miljöbonus för el producerad i Återbetalning av koldioxidskatt för Nedsättning av koldioxidskatt på investeringar i offentliga lokaler Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Investeringsstöd för konvertering från Skattereduktion för vissa miljöförbätt- rande installationer i småhus Skatt på termisk effekt i kärnkraftsre- 1P P Beräkningarna baseras på skattesatserna . Hänsyn har således inte tagits till förändringar i energibeskattningen som föreslås i kapitel 5, Förslag till statsbudget finansplan m.m. (Vol.1). I beräkningarna beaktas dock den omläggning som föreslås vad gäller stöd som utgår via kreditering på skattekonto som föreslås i avsnitt 8, utgiftsområde 21 Energi. Detta innebär att skatteutgifterna upphör i och med utgången av 2006 för de stöd som anslagsfinansieras . Summan i tabell 4.2 är ett netto av skatteutgifter (dvs. positiva avvikelser) och sanktioner (dvs. negativa avvikelser). Den beloppsmässigt största skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen, torv, m.m. Nedan redovisas definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifter finns i bilaga 2 ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas ekonomiska vårproposition. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skatteutgifterna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna på de olika energislagen och skattesatsen på eldningsolja. Skattesatsen för gasol uppgår 2006 till per kWh, för naturgas per kWh, för kol per kWh. För eldningsolja är skattesatsen per kWh, vilken utgör . Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. Ingen energiskatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en skatteutgift på per kWh 2006. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar summan av energi- och koldioxidskatten på eldningsolja. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. utgörs av full skattesats på respektive bränsle. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och el. utgörs av full skattesats på respektive bränsle och på el. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk får ett skatteavdrag motsvarande per kWh göras för el från landbaserad vindkraft. För el från havsbaserad vindkraft får avdrag göras med per kWh. Avdraget upphör när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppnått beräknad som drift med full last. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges avdrag för av koldioxidskatten på bränslen. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. per kg koldioxid. För bränsle som används för elproduktion utgår ingen koldioxidskatt. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. per kg koldioxid. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Ett särskilt investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler och tillgodoförs ägaren genom kreditering på skattekonto. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller till och med . I denna proposition föreslås en omläggning som innebär att stödet upphör att lämnas som kreditering på skattekonto i och med utgången av 2006 och i stället anslagsfinansieras . Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk får avdrag göras för av koldioxidskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. per kg koldioxid. är ett bränsle som är befriat från koldioxidskatt. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. per kg koldioxid. Investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem och installation av solvärme Ett särskilt investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus ges till ägare av småhus och tillgodoförs ägaren genom kreditering på skattekonto. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller till och med . Vidare lämnas ett kompletterande stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler. I denna proposition föreslås en omläggning som innebär att solvärmestödet upphör att lämnas som kreditering på skattekonto i och med utgången av 2006 och i stället anslagsfinansieras . Investeringsstimulans för energiinvesteringar i offentliga lokaler En särskild investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler infördes . Stöd ges för energikartläggning, energieffektiviseringsåtgärder, konvertering av uppvärmningssystem samt installation av solcellsystem. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Investeringsstimulansen lämnas via en kreditering på skattekontot. I denna proposition föreslås en omläggning som innebär att stödet upphör att ges som kreditering via skattekonto i och med utgången av 2006 och i stället anslagsfinansieras . Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus Skattereduktion medges för privatpersoner med ett belopp som motsvarar en viss andel av den utgift som en fastighetsägare har vid installation av energieffektiva fönster i ett befintligt eller nyproducerat småhus eller ett biobränsleeldat uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus. Vid installation av energieffektiva fönster kan reduktion även ges till privatbostadsföretag som äger småhus. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för installationer som påbörjas tidigast och avslutas . Den tidigare regeringen bedömde ekonomiska vårproposition att skattereduktionen bör ersättas av ett motsvarande stöd . Regeringen lämnar i avsnitt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 8.1.13 förslag till ett anslagsfinansierat sådant stöd för åren 20072008. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Resultatredovisningen i följande avsnitt görs i förhållande till dessa mål. Regeringen avser återkomma samlat med förslag till nya mål och i den mån regeringen bedömer att inriktningen av politiken och indelningen i politikområden bör ändras . Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Politik för ett uthålligt energisystem Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tilllämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Som vägledande mål gäller att användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i 4.4.1Mål för verksamhetsområdena inom skall utgöra minst Inom politikområdet finns de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Övergripande resultatindikatorer för energipolitiken redovisas nedan. I övrigt framgår de resultatindikatorer som används under respektive verksamhetsområde. har på regeringens uppdrag tagit fram indikatorer som kan tjäna som underlag för årlig uppföljning av de energipolitiska målen. I årets publikation, Energiindikatorer 2006, läggs särskilt fokus på uppföljning av oljeanvändningen (dnr. M2006/2566/E). Resultatindikatorerna för verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem bygger bl.a. på den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade 2000 och som därefter fortlöpande har utvecklats. För insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering tillkommer indikatorer och resultatmått i enlighet med den metodik som anges i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). För de investeringsstöd som introducerats för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet respektive konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmningssystem i bostadshus har särskilda planer för uppföljning och utvärdering utarbetats av de ansvariga myndigheterna. Därutöver redovisas vad gäller elcertifikatsystemet antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. förnybara energikällor ersattes av ett kvotbaserat elcertifikatsystem. Elcertifikatsystemet innebär att elanvändarna ålagts en skyldighet att köpa elcertifikat i förhållande till sin elförbrukning. Denna skyldighet kallas kvotplikt. Elcertifikat ges till producenter av el från förnybara energikällor, s.k. förnybar el. Producenterna säljer certifikaten för att få ersättning för de merkostnader det innebär att investera i och att producera förnybar el i förhållande till konventionell sådan. För att stimulera en effektivare energianvändning bedrivs bl.a. insatser för information, utbildning och rådgivning. Särskilda investeringsstöd finns även för att minska el- och oljeanvändningen för uppvärmningsändamål. införs också successivt krav på energideklaration för vissa byggnader i syfte att främja en effektivare energianvändning. Även andra administrativa styrmedel, t.ex. krav på energieffektivitetsmärkning av vissa produkter, bidrar till att uppfylla målen inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. En strategi för grön skatteväxling presenterades av den tidigare regeringen i budgetpropositionen . Strategin har inneburit höjda energi- och miljöskatter med och planerades omfatta . Miljövinsterna av den gröna skatteväxlingen har varit begränsade och i den utformning den getts har den sammantaget givit välfärdsförluster för samhälle och hushåll. Den har också inneburit en kraftig höjning av bl.a. el- 4.5.1Insatser inom verksamhetsområdet priserna för hushållen. De sänkningar av skatten Inom verksamhetsområdena Elmarknadspolitik och Övrig energimarknadspolitik inriktas insatserna på att skapa goda ramvillkor för väl fungerande marknader genom bl.a. en ändamålsenlig lagstiftning och en effektiv tillsyn. I verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem ingår åtgärder för att stimulera en ökad användning av förnybara energikällor, en effektivare användning av energi, en minskad el- och oljeanvändning, liksom insatser för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet. Huvuddelen av bidragen för att stimulera produktionen av el från på arbete som skett har också varit ineffektiva vad gäller effekter på drivkrafterna att arbeta. Mot denna bakgrund anser regeringen att den gröna skatteväxlingen bör avbrytas. Däremot fortsätter arbetet med att utveckla effektiva styrmedel, både inom och utom ramen för skattepolitiken (se vidare Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. Utrikespolitiken medverkar till att bekosta den internationella samverkan i () och delar av det nordiska energisamarbetet (se utgiftsområde 5 Internationell samverkan). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Beredskapsfrågorna inom el- och energiområdet har en nära koppling till energipolitiken. Sä- kerheten i el- och energiförsörjningen måste vara god såväl i fredstid och vid svåra påfrestningar på samhället i fred som vid höjd beredskap. Såväl som ansvarar för insatser inom energiberedskapsområdet. svarar för att samordna insatserna (se vidare utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet). För vissa kommuner i , och finns en nedsatt skattesats på elförbrukning i hushåll. Regeringen bedömer i denna proposition att skattesatsen kan sänkas till med /kWh (se vidare utgiftsområde 19 Regional utveckling och Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. Energipolitiken måste utformas utifrån hänsyn till dess effekter på miljön och klimatet. Inom klimatinvesteringsprogrammen (KLIMP) och tidigare de lokala investeringsprogrammen (LIP) har olika energipolitiska åtgärder som bidrar till en bättre miljö finansierats, såsom investeringar för att utnyttja spillvärme, liksom investeringar i biobränslebaserade värmeanläggningar och energieffektiviseringsåtgärder (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård). Övriga insatser utanför politikområdet, t.ex. inom konsumentpolitiken, framgår under verksamhetsområdena. Utvecklingen och tillståndet inom energiområdet energitillförsel har ökat med , från till (se tabell 4.3). har betydande förändringar skett där förnybara energislag och elproduktionen ökat som oljans andel av försörjningen minskat. Jämfört med uppvisar således energiförsörjningen en ökad diversifiering. Oljan utgjorde av energitillförseln medan andelen 2005 var . Denna utveckling har möjliggjorts genom en utbyggnad av vatten- och kärnkraft i kombination med stat- lig politik för bl.a. minskat oljeberoende. Elproduktionen från vattenkraft har, räknat på ett normalår, ökat med . Införandet av koldioxidskatt 1991 har i kombination med höjda energiskatter lett till en kraftig ökning av användningen av biobränslen i framför allt värmesektorn. Bioenergi står för av den totala tillförseln och tillgången till denna energi är generellt mycket god i . Naturgasen står för en liten del av den totala tillförseln men är betydelsefull i de delar av landet, i Syd- och , där gasnätet byggts ut. Tillförsel av naturgas sker genom endast en ledning från , och endast en leverantör finns. Den svenska naturgasmarknaden är således, till skillnad från i de flesta övriga länder inom EU, liten. Importen av kol har halverats . Vindkraft utgör fortfarande en liten andel av den totala elförsörjningen, men kan lokalt svara för en betydelsefull andel. Kärnkraft utgör (brutto) av den totala energitillförseln (tabell 4.3). Här måste observeras att cirka två tredjedelar av den energi som frigörs i ett kärnkraftverk omvandlas till värme, vilken inte tillvaratas. Till stor del förklaras alltså ökningen i den totala energitillförseln med omvandlingsförluster i kärnkraftsproduktionen. som oljeanvändningen minskat har beroendet av olja från också kunnat minska. Importen av olja sker huvudsakligen från . Den minskade oljeanvändningen medför att exponeringen för prisstegringar på olja och därav direkt följande konsekvenser för samhällsekonomin har minskat. års högre oljepriser har sannolikt medfört en övergång från olja till el på sådana områden där substituering kan ske, t.ex. i uppvärmning och vissa industriprocesser. Bostads- och servicesektorn har minskat sin energianvändning något. Variationer i energianvändningen förekommer dock mellan åren, beroende främst på konjunktur- och temperaturskillnader. Inom industrin ligger energianvändningen på ungefär samma nivå som 1970 efter en nedgång . Bortsett från tillfälliga nedgångar har transportsektorn ökat sin energianvändning kontinuerligt. I ett kortare perspektiv har energitillförseln 2005 minskat med jämfört med året innan, främst beroende på att kärnkraftproduktionen och därmed även omvand- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 lingsförlusterna i kärnkraftverken minskat. Kärnkraftproduktion var 2004 vilket är den högsta produktionen . Den totala energianvändningen (dvs. slutlig användning, distributions- och omvandlingsförluster samt bunkeroljor för utrikes sjöfart) har ökat med . Den inhemska energianvändningen i sektorerna i elproduktion har mer än fördubblats till slutet av (se tabell 4.4). Därefter har produktionen varit nära nog , bortsett från de variationer som främst beror på vattentillgången. Vatten- och kärnkraften svarar vardera för knappt hälften av elproduktionen under normala förhållanden. tionen sker i huvudsak i kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmenäten och inom industrin. Ett antal oljekondensanläggningar och gasturbiner stängdes efter elmarknadsreformen 1996. Delar av denna kapacitet har åter satts i drift och ingår nu i en särskild effektreserv. Den första reaktorn i stängdes och den andra . Kärnkraftproduktionen uppgick till 2005, vilket återspeglar en hög tillgänglighet för flertalet reaktorer. Vattenkraftsproduktionen uppgick till , vilket är över normalårsproduktionen på . Den höga vattenkraftsproduktionen berodde på en god tillrinning . Tabell 4.3 Energibalans i för åren 1970, 1980, 1990, 2000, 2004 och 2005 (TWh) Tillförsel av bränslen: Biobränslen, torv m.m. Kärnkraft, brutto P Bostäder, service m.m. Utrikes sjöfart och energi 1P IP enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 4.4 Elbalans i för åren 1970, 1980, 1990, 2000, 2004 och 2005 (TWh) -1,8 -2,1 -7,5 Bostäder, service m.m. utlandshandel med el varierar , främst beroende på vattentillgången. visade utlandshandeln med el ett nettoöverskott på . Elexporten skedde framför allt till och . Största importen kom från . Den mycket snabba ökningen i elanvändningen under 1970 och 1980talen speglar till en del en övergång från olja till el inom såväl industrin som bostadssektorn. har ökningstakten mattats av väsentligt. Under 1990talet var elanvändningen i det närmaste vilket bl.a. hänger samman med den kraftiga lågkonjunkturen och strukturomvandlingen talet. ökade användningen av el något, framför allt driftel i bostads- och servicesektorn. sjönk dock elanvändningen med knappt en procent, främst till följd av de höga elpriserna. har elanvändningen ökat något bl.a. på grund av ökad produktion i industrin. är elanvändningen i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. gnoser visar på stigande elanvändning, såväl i som i övriga . vidtas ett antal åtgärder som ska bidra till att minska elanvändningen främst för uppvärmningsändamål. Trots detta kan viss ny elproduktionskapacitet komma att efterfrågas. Grunden för en god försörjningstrygghet är väl fungerande energimarknader som bidrar till ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. Sedan 1970talets oljekriser har som framgått ovan det höga svenska importberoendet av olja kunnat halveras och importen härrör nu till övervägande delen från . Importen av kol har halverats talet och tillförseln av naturgas från ligger på en tämligen stabil nivå . Införandet av elcertifikatsystemet 2003 och den förändrade kraftvärmebeskattningen har i stor utsträckning haft avsedd effekt; el- och värmeproduktionen har ökat som produktionen i ökande grad baserats på förnybart biobränsle.