prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — Insatser för minoritetsspråken och teckenspråket görs även inom ramen för minoritetspolitiken, samepolitiken och handikappolitiken. och () har ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågor inom sina respektive verksamhetsområden. inlämnade myndigheterna en omvärldsanalys av den handikapppolitiska utvecklingen. Av analyserna framgår bl.a. att både och anser att deras uttolkningar av sektorsuppdragen bör omformuleras med anledning av att de önskar arbeta mer offensivt med handikappfrågorna. Mot bakgrund av omvärldsanalys fick myndigheten i uppdrag att se över för- och nackdelar med nuvarande formulering av sektorsuppdraget. Rådet bedömer i sin översyn att sektorsansvaret inte bör omformuleras men att sektorsansvaret fortsättningsvis i sin praktiska utformning även bör omfatta insatser för att stödja och främja andra myndigheter och aktörer inom kulturområdet. Omvärldsanalyserna utgjorde även ett underlag på kulturpolitikens område för den uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (skr. 2005/06:110) som presenterades . I propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) framhålls att de kulturpolitiska målen är ändamålsenliga ur ett folkhälsoperspektiv och att kulturell delaktighet är av särskild vikt. Deltagande i kulturlivet skapar samhörighet, stärker den individuella utveck- lingen och är ett kraftfullt verktyg för demokratiskt deltagande och för rätten och möjligheten att uttrycka sig. har i uppdrag att arbeta för att de kulturpolitiska målen får genomslag i samhället och att kulturpolitiska aspekter på utvecklingen beaktas inom andra områden, däribland folkhälsoområdet. Rådet har utarbetat en strategi för sitt arbete med kultur och folkhälsa och även deltagit i den Nationella ledningsgruppen för folkhälsa och där bl.a. beskrivit dansens betydelse för hälsan. Tillsammans med Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom och i initierade ett utvecklingsprogram för dans i skolan. Syftet är att främja fysisk aktivitet genom att etablera dans som ett inslag i det ordinarie skolarbetet och att genom dansen främja lärande. Den tidigare regeringen har anvisat , genom Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom, till programmet för att fördjupa och utveckla verksamheten. Inom ramen för den samlade integrationspolitiken (prop.1997/98:16, prop. 2000/01:01, prop. 2002/03:01) fastställde den tidigare regeringen uppföljningsbara delmål för olika samhällsområden. Målen redovisades samlat i budgetpropositionen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. För kulturområdet beslutades följande tre mål: den etniska och kulturella mångfalden inom kulturutbudet skall öka, andelen kulturutövare med utländsk bakgrund skall öka inom det allmänna kulturlivet och kulturutbudet skall nå fler med utländsk bakgrund. har fått i uppdrag att som sektorsmyndighet för kulturområdet följa upp och analysera uppfyllelsen av dessa delmål. Det löpande EU-arbetet på kulturområdet domineras av ramprogrammen för Kultur (Kultur 2000) respektive för den audiovisuella sektorn (MEDIA Plus och MEDIA Yrkesutbildning). Kultur 2000-programmet omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Programmet löper och den totala budgeten är på . Totalt deltar 30 länder i tilldelades projekt med svenska aktörer ca . MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmet löper och har en totalbudget på . Svenska projekt har erhållit ca i stöd från programmet. fattades beslut om en ny generation ramprogram på kultur- och medieområdet. Det nya programmet Kultur 2007 har en öppen inriktning och är en fortsättning på det löpande programmet. Budgeten är satt till ca för perioden 20072013. Det nya MEDIA 2007-programmet är en sammanslagning av de två tidigare programmen och omfattar stöd till utveckling, distribution och marknadsföring av europeisk film. Budgetramen för perioden är ca . fattades också beslut om den europeiska gemenskapens anslutning till konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. Gemenskapen är också part i konventionen eftersom den omfattar områden där såväl medlemsstaterna som gemenskapen har kompetens. EU fördelar även medel från strukturfonderna till projekt med kulturanknytning. har EU inom olika insatsområden bidragit med totalt ca till svenska projekt med kulturanknytning. EU-stödet fördelar sig så att det för de geografiska målen 1 och 2 uppgår till ca , för Växtkraft Mål 3 ca samt för gemenskapsinitiativen , Leader+, Interreg III A, B och C ca . har förhandlingar bedrivits om nya förordningar för strukturfonderna inför den nya programperioden 20072013. De nya förordningarna antogs av . Den tidigare regeringen beslutade om en nationell strategi för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013. Regeringen avser att återkomma med överväganden rörande prioriteringar och riktlinjer i den nationella strategin. Totalt omfattade budgeten för det nordiska kultursamarbetet 2005 ca . De största budgetposterna var de två fonderna 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som delar ut stöd till projekt: och Nordisk film- och TV-fond. fördelade bidrag på till 279 projekt. Nordisk film- och TV-fond bidrog bl.a. med stöd till produktion och distribution av 29 långfilmer, 8 kortfilmer och 29 dokumentärfilmer. fattade de nordiska kulturministrarna beslut om en större omorganisation av samarbetet på kultur- och medieområdet. Den nya strukturen kommer att införas fullt ut fr.o.m. . Målsättningen med strukturreformen är att det nordiska kultursamarbetet skall vara mer flexibelt och öppet för nya arbetsformer, samt att bättre kunna svara mot de behov som kulturlivet i har, både nationellt och internationellt. Reformen innebär att den sektoriella inriktningen med många institutioner förändras såtillvida att en större del av samarbetet kommer att kanaliseras via tematiska satsningar med tidsavgränsade program. bestod det nordiska kultursamarbetet av ca tjugo organ av olika storlek, varav tio kommer att läggas ner. De nordiska kulturministrarna beslutade att etablera tre nya program som skall komma igång och . Det första programmet sammanför och utvidgar tidigare stödordningar när det gäller mobilitets- och residensaktiviteter för konstnärer. Det andra är ett program för nordiskt konst- och kultursamarbete och det tredje syftar till att stimulera ökad kvalitet och utbud av nordiskproducerade datorspel för barn och unga. är högsta beslutande organ och äger rum i närvaro av delegationer från de 191 medlemsländerna. Vid den 33:e generalkonferensen som ägde rum , ägnade sig den kommission som beslutar om kulturprogram helt åt ett förslag till konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturyttringar. Konventionen, som antogs , inbjuder även EU-gemenskapen som part eftersom konventionen omfattar områden där såväl EU:s medlemsstater som gemenskapen har kompetens. Förhandlingarna karaktäriserades av en strikt samordning för EU-länderna under ledning av respektive ordförandeskap. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Huvuddragen i konventionen består i att konsolidera medlemsländernas rätt att föra en nationell kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden och att aktivt verka för internationellt kulturutbyte och allas tillgång till kulturell mångfald. Konventionen uttrycker också en internationell solidaritet gentemot utvecklingsländerna. Det informella (on Cultural Policy) är ett internationellt forum genom vilket nationella kulturministrar kan utbyta erfarenheter och åsikter om aktuella kulturpolitiska frågor. Närmare 70 länder är medlemmar i nätverket. Nätverket har sedan starten främst arbetat med kulturell mångfald och dess betydelse för social och ekonomisk utveckling. En specifik fråga som drivits har handlat om ett internationellt instrument för kulturell mångfald. INCP har aktivt stöttat tillblivelsen av konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar som antogs . Det åttonde årliga ministermötet genomfördes i , , . fortsätter nätverket att stötta nationella ratifikationsprocesser i syfte att få konventionen att träda i kraft . är ordförandeland för det nionde årliga ministermötet . Arbetet på kultur- och utbildningsområdet sker inom de fyra styrkommittéerna för utbildning, högre utbildning, kultur och kulturarvsfrågor. Insatserna på kulturarvsområdet har skett i enlighet med arbetsprogrammet för styrkommittén (CDPAT) för perioden 20052006. enades om den av styrkommittén framtagna ramkonventionen för kulturarv: The Framework Convention on the Value of Cultural Heritage for Society. Konventionen öppnades för underskrift i samband med kulturministerkonferens i . deltog bl.a. i expertgrupp för framtagande av förslaget till ramkonvention för kulturarvet och i databasprojekt . för kulturfrågor (CDCULT) hade sitt årliga möte då bl.a. en nationell rapport om utarbetandet av en ny kulturpolitik för presenterades. I takt med att allt fler länder söker och får medlemskap i har sett behov av att precisera sitt uppdrag. Med hänvisning till begränsade budgetmedel bör prioritering och koncentration göras till kärnverksamhet dvs. vara kopplat till värnandet av de mänskliga rättigheterna. har särskilt utmärkt medieområdet som prioriteringsområde med tonvikt på yttrandefrihet, public service och mediepluralism, samt framfört förslag att antalet styrkommittéer bör ses över. Inom ramen för ökat samarbete för stöd för interkulturell dialog och kulturell mångfald arrangerades en ministerkonferens i , . Konferensen antog The Declaration som innebär ett stärkt samarbete och informationsutbyte mellan EU, och . 4.6.1Teater, dans och musik De statliga insatserna inom teater-, dans- och musikområdet syftar till att öka tillgängligheten till teater, dans och musik, såväl geografiskt som socialt samt till att ge förutsättningar för fortsatt hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. Ovanstående inriktning är beslutad av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till denna inriktning. Genom en väl utbyggd institutionell infrastruktur som kompletteras av de fria grupperna finns förutsättningar att nå ut med ett varierat utbud av teater, dans och musik till landets alla delar. Staten har ansvar för att nationalscenerna och övriga riksinstitutioner ges goda förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag. Operan tillhandahåller som nationalscen ett utbud av både klassiska och moderna verk. har repertoaren bestått av 31 produktioner, vilket är en ökning i förhållande till 2004. Totalt hade Operan 230 900 besökare och den genomsnittliga beläggningen på för opera blev och för balett . Ring nyuppsattes för tredje gången på , med premiär för Rhenguldet . breda och varierade repertoar bestod 2005 av 34 produktioner, varav 23 var nyproduktioner. Publiken uppgick till 255 500 besökare, mot 241 860 . Beläggningen har ökat från till . Särskilt uppmärksammade föreställningar har varit Fröken liksom Tryck Stjärna, vilka spelat med full beläggning. har spelat på närmare 300 orter i . Antalet medlemmar i fortsätter att stiga och uppgick till 41 000. Trots minskade kommunala anslag har Riksteaterföreningarna bibehållit publiken, som uppgick till totalt 561 820 besökare, en ökning med . Tyst Teater fortsatte att utforska såväl de senaste scenkonstformerna som klassikerna och att därigenom utmana både döv, hörselskadad och hörande publik. Svenska rikskonserter har arrangerat 630 konserter för en publik bestående av 130 740 besökare. ingår även körmusik som en ordinarie del av Rikskonserters verksamhet. föreställningsverksamhet präglas av bredd och mångfald med fortsatt höga publiksiffror. Den genomsnittliga beläggningen har minskat från vilket förklaras av att vissa produktioner, som Cirkus Cirkörs produktion Unknown, röner stort publikintresse medan andra produktioner har en smalare målgrupp. De regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna hade en publik på sammanlagt ca 3,9 miljoner besökare. Av Statens kulturråds bidragsgivning till regionala och lokala institutioner gick till teaterområdet, till musikområdet och till dansområdet. Flera länsteatrar har inlett ett strategiskt samarbete med . Samarbetet omfattar såväl repertoar som frågor om arrangörskap och strukturer inom scenkonstområdet. Ung scen/öst vid har drivit en framgångsrik och strategiskt viktig verksamhet för barn och ungdomar. Som ett resultat av detta tilldelades Ung scen/öst ett nationellt uppdrag 2008. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Länsmusiken främjar och tillgängliggör en musikalisk mångfald i hela landet. Deras verksamhet drog 2005 en publik på ca 1,5 miljoner besökare. Flera länsmusikorganisationer har inlett ett samarbete med (av Nutida Konstmusik) för att tillsammans främja den nutida konstmusiken. De 15 orkestrar som har ett statligt orkesterbidrag hade 2005 en publik på ca 640 000 besökare. Dansen har fått en allt starkare regional och lokal förankring. har samtliga regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner fått möjlighet att söka statligt verksamhetsbidrag för att stärka och utveckla den professionella dansen. De fria grupperna står för en betydande del av landets alla föreställningar och de har ofta en intensiv turnéverksamhet. hade de fria grupperna en publik på ca 1,7 miljoner besökare. Musik- och dansgrupperna ökade sin publik medan teater- och dansområdet uppvisade en viss publiknedgång. I syfte att vidareutveckla de kulturpolitiska insatserna har haft i uppdrag att se över flera verksamheter inom scenkonstområdet. Uppdragen har behandlat stödet till samarbete med tonsättare och det regionala uppdrag som Teater har haft under 20022006. För mer detaljerad information se anslagen 28:6 och 28:7. har mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2003/04:KrU7, rskr. 2003/04:202) även haft i uppdrag att se över villkor och riktlinjer för bidragsgivningen till de fria teater- och dansgrupperna. Rådet föreslår bl.a. resursförstärkningar till de fria grupperna, en flexiblare bidragsgivning i form av fleråriga stöd samt interna förändringar för att stärka de fria teater- och dansgrupperna. Förslagen bereds inom . De statliga insatserna har stor betydelse för tillgången till och intresset för teater, dans och musik runt om i landet. För att främja vidareutveckling inom scenkonstområdet är det bl.a. angeläget med en ökad samverkan mellan institutionerna och den fria scenkonsten. bör därför i sin bidragsgivning priori- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tera sådana ansökningar som avser bl.a. samverkan mellan dessa aktörer. från 30 till 55 och antalet organisationer som skickat in nomineringar har stigit från 53 till 85. av En bok för allas utgivning är barn- och ungdomsböcker. 4.6.2Litteraturen, läsandet och språket för av de totala försäljnings- Statens insatser för litteraturen, läsandet och språket syftar till att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet. Insatser för barn och unga är prioriterade. Ovanstående inriktning är beslutad av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till denna inriktning. Inköpsstöd av litteratur till folk- och skolbibliotek utgick till 264 kommuner . Ansökningar om stöd för utgivning bifölls , och genom distributionsstödet levererades 796 titlar till samtliga kommunbibliotek. Den litteraturkategori som har störst andel stöd i förhållande till den totala utgivningen är barn- och ungdomslitteratur. Bokmarknaden har genomgått en dynamisk utveckling. ökade förlagens totala försäljning av allmänlitteratur , det totala antalet tryckta volymer och tryckta pocketböcker . Uppgången var särskilt stark efter det att mervärdesskatten på böcker m.m. sänktes 2002. Av branschstatistik framgår att försäljningen av litteratur varit fortsatt hög och stabil , då försäljningen av allmänlitteratur uppgick till totalt ca 40 miljoner volymer. Den totala försäljningen inklusive importerade böcker, svenska läroböcker m.m. uppskattas till ca 80 miljoner volymer. Sortimentsstöd till bokhandeln utgick till 76 boklådor (av 77 ansökningar) med sammanlagt . Enligt () viker lönsamheten i bokhandeln trots fortsatt hög bokförsäljning. Orsakerna anses vara flera men störst påverkan bedöms utvecklingen av internetbokhandeln haft. Den utgör nu av marknaden. Litteraturpriset till minne tilldelades 2006 den amerikanska författaren . Antalet länder som deltar i nomineringen av pristagare har ökat Antologin första bok uppnådde en samlad upplaga på 1 miljon exemplar 2005. Förlaget driver och medverkar i ett antal läsfrämjande projekt. har inom sitt stöd till läsfrämjande verksamhet successivt prioriterat större, långsiktiga projekt, t.ex. stöd till Barnens bibliotek, ett nationellt webbaserat barnbibliotek som administreras av Regionbibliotek . En årlig barnbokskatalog publiceras i ca 500 000 exemplar med stor spridning i skolor, förskolor, bibliotek, bokhandel etc. Vid fördelning av regionalt utvecklingsbidrag till länsbibliotek har strategiskt utvecklingsarbete och samverkan mellan flera län prioriterats i syfte att stärka folkbibliotekens ställning, förnya bibliotekens verksamhetsformer samt utveckla tjänster av betydelse för både regional och nationell nivå. I fanns 2 151 olika folkbiblioteksenheter 2005 huvudbibliotek, filialbibliotek, bokbussar och andra utlåningsställen. har antalet filialbibliotek minskat medan antalet huvud- och filialbibliotek som är integrerade med skolbibliotek ökat. Av folkbibliotekens totala driftskostnader har kostnader för inköp av böcker och AV-medier motsvarat allt . har antalet böcker minskat medan antalet AV-medier stadigt ökat, ett förhållande som även gäller antalet lån. tog folkbiblioteken emot totalt 69 miljoner besök, varav drygt 45 miljoner på huvudbiblioteken. Därtill kommer den elektroniska användningen av bibliotekens service. lånades det ut 27 miljoner barnböcker, vilket motsvarar i genomsnitt 18,1 barnböcker per barn. En undersökning initierad av visar att folkbiblioteken når ungefär hälften av skolbarnen med någon form av uppsökande verksamhet. Alla länsbibliotek utom ett har en konsulent med huvudansvar för barnverksamheten i länet. Av (SOU 2005:12) framgår att det är för tidigt att uttala sig om bokmomssänkningens kulturpolitiska effekter. En preliminär slutsats är dock att läsningen ökat men inte breddats efter reformens genomförande. I syfte att öka spridningen av kulturtidskrifter kan samtliga bibliotek i landet söka stöd för att prenumerera på kulturtidskrifter. Stödet efterfrågas alltmer. Marknadsföring av tidskrifter stöds även genom webbplatsen och genom en tryckt katalog som distribueras till landets bibliotek, boklådor och skolor. Distributionsstöd till Nätverkstan Ekonomitjänst samt har utvecklat lösnummerförsäljning på kommission och förbättrat marknadsföringen. Verksamheten vid nyhetsinformation och litteratur () har haft samma omfattning som . Kundgrupperna återfinns framför allt i skolan, på bibliotek samt inom vård och omsorg. Liksom föregående år framställde ca 30 boktitlar. Intäkterna uppgick till nära . Tidningen 8 SIDOR har en upplaga på 14 000 exemplar, men en räckvidd på ca 130 000140 000 läsare. Prenumerationsintäkterna uppgick till nära . Talboks- och (TPB) har även 2005 uppnått målet att producera av den årliga bokutgivningen i form av talböcker. har antalet låntagare ökat och bokbeståndet . Antalet funktionshindrade studerande vid högskola och universitet som nyttjar TPB:s studielitteratur har ökat från 570 till 1 900 studenter under 20002005. Måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet som helhet bedöms vara god. En bredd av olika statliga insatser bidrar till att tillgången till och intresset för litteratur och kulturtidskrifter ökar. Ytterligare insatser bör dock göras för att utveckla den internationella litteraturverksamheten, främja läsning och stärka svenska språket. De statliga insatserna på bildkonstområdet är inriktade på att göra bildkonsten tillgänglig för så många som möjligt. Detta sker bl.a. genom pedagogiska insatser som förutsätt- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet samt i utställningsverksamheten. Det statliga stödet skall även bidra till områdets internationalisering. Ovanstående inriktning är beslutad av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till denna inriktning. Statens konstråds uppgift är att berika den gemensamma miljön med fast konst, sprida kvalificerade uppdrag och ge ökade försörjningsmöjligheter för konstnärer i hela landet. Antalet nya projekt inom det statliga och kommunala området ökar. har fortsatt att satsa på barn- och ungdomsrelaterade projekt samt det pedagogiska arbetet med den offentliga konsten, bl.a. genom att knyta en konstpedagog till verksamheten. Flera nya samarbeten med skolor har påbörjats. förvärvade konst samt fördelade uppdrag till konstnärer för . har enligt förordningen (1990:195) om vård av statens konst tillsynsansvaret över statligt ägd konst. En översyn av hur den statligt ägda konsten registreras och vårdas av de mottagande myndigheterna har gjorts. Nya rutiner för tillsynsansvaret har etablerats. Insatserna har bidragit till att staten har en god överblick över den statligt ägda konsten. fördelade bidrag till konstkonsulenter i tolv regioner och två kommuner, mot totalt tretton året innan. Statens kostnader för länskonsulentverksamheten uppgick till . Genom statens inköp av bildkonst berikas den offentliga miljön i vid mening. Konstinköpen har också stor ekonomisk betydelse för såväl konstnärer som gallerier och andra försäljningsställen. Utställningsersättningen som de konstutbildande organisationerna kan erbjuda till bild- och formkonstnärer har länge varit oförändrad och ersättningen vid samlingsutställningar har varit låg. beslutade om en höjning av bidragsbeloppen, som trädde i kraft . utbetalades utställningsersättning till 1 390 utställningar. Bidrag för utställningsersättning har fördelats med sammanlagt till olika kategorier av utställningsarrangörer, som Sveriges Konstföreningar, Folkrörelsernas Konstfrämjande, konsthantverkskooperativ, konstnärsdrivna gallerier, vissa utställare av samtidskonst och regionala museer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Genom den statliga bidragsgivningen på bildkonstområdet får utställningslivet i landet ett viktigt stöd och fler människor ges möjlighet att ta del av utbudet. Insatserna som möjliggör konstprojekt av olika slag bedöms vara av stor vikt för att göra bildkonsten tillgänglig för alla. Barn- och ungdomsrelaterade miljöer förbättras och blir mer attraktiva genom konstnärliga uttryck. Tillgängligheten har ökat på många orter och i många miljöer över hela landet. 4.6.4Arkitektur, form och design De övergripande målen för verksamhetsområdet är att arkitektur, formgivning och design skall ges goda förutsättningar för sin utveckling; att kvalitet och skönhetsaspekter inte skall underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden; att kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas till vara och förstärkas; att intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning och design skall stärkas och breddas; att offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande på ett föredömligt sätt skall behandla kvalitetsfrågor samt att svensk arkitektur, formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. genomfördes ett särskilt Designår i . Föreningen hade i uppdrag att samordna och marknadsföra Designåret samt ge information till allmänhet och media. Målet för Designåret var att genom en långsiktig satsning öka kunskapen om betydelsen av form och design i .