prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Enligt 25 § lagen (1996:1059) om stats- budgeten får regeringen besluta att sälja fast egendom när värdet inte överstiger . Regeringen bedömer att fastigheten inte längre behövs i statens verksamhet och att den därför bör avyttras genom byte eller försäljning. För att regeringen skall kunna besluta om avyttring krävs medgivande eftersom det beräknade värdet av fastigheten överstiger . Vid en försäljning skall den del av försälj- ningsinkomsten, minskat med försäljningsom- kostnader, som överstiger det bokförda värdet redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten. Eventuella lån löses i samband med avyttringen. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av köpeskilling m.m. efter en genomförd avyttring. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:193) om Valutamandat för Regeringens förslag: får även placera fondmedel utomlands. Högst av Sjätte tillgångar får vara exponerade för valutarisk. Ärendet och dess beredning: Möjligheten för att göra placeringar utomlands har övervägts i promemorian i det reformerade pensionssystemet (Ds 2004:25). I promemorian ingick bl.a. ett förslag om sådana placeringar. Enligt det förslaget skulle Sjätte fonden ges samma begränsning av fondens valutarisk som redan gäller för FörstaFjärde AP-fonderna, dvs. Vidare föreslogs i promemorian att valutarisk skulle bestämmas med utgångspunkt i de slutligt ägda portföljbolagen och att samma värderingsprincip skulle tillämpas av FörstaFjärde AP-fonderna för deras placeringar i riskkapitalfonder. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av synpunkter finns tillgänglig i (dnr Fi 2004/2576). Förslagen i departementspromemorian: Högst av Sjätte tillgångar får vara exponerade för valutarisk. Vid placeringar i icke-marknadsnoterade riskkapital- företag skall exponeringen avse de aktier och andra andelar som ett sådant företag har i andra företag i proportion till fondens innehav i riskkapitalföretaget. Remissinstanserna: Ingen remissinstans invänder mot förslaget att skall få placera fondmedel utomlands. Första, Andra och Tredje AP-fonderna avstyrker förslaget att valutarisk också för deras del skall bestämmas med utgångspunkt i de slutligt ägda portfölj- bolagen. Skälen för regeringens förslag: I takt med riskkapitalmarknadens utveckling och interna- tionalisering har Sjätte roll på marknaden förändrats. Utbudet av riskkapital är inte längre nationellt bestämt och inte heller möjligt att styra på direkt väg. Av det följer att en svensk investering i ett utländskt bolag inte bör tolkas alltför snävt, som om den enda effekten skulle bli att motsvarande belopp undandras svenska bolag. Ett öppet investeringsklimat innebär kapitalflöden i båda riktningarna. Det behöver därför inte föreligga någon motsättning mellan fondens mål och möjligheten att placera någon del av fond- kapitalet utomlands. Den begränsning i Sjätte regelverk som förhindrar placeringar utomlands är inte ändamålsenlig mot bakgrund av fondens verksamhet och rådande marknadsförutsätt- ningar. Den bör därför tas bort. På motsvarande sätt som för FörstaFjärde AP-fonderna bör emellertid en begränsning av fondens valutarisk införas. För att markera Sjätte särskilda uppdrag att inrikta verksamheten mot placeringar i är det motiverat att sätta gränsen lägre än de som gäller för FörstaFjärde AP-fonderna. Genom att begränsa Sjätte valutarisk vid uppnås den åsyftade markeringen. Vid bestämmandet av valutarisk bör de principer som gäller för Första-Fjärde AP- fonderna tjäna som vägledning (se prop. 1999/2000:46 s. 104). Det utesluter emellertid inte att den faktiska innebörden av en placering kan beaktas i vissa fall. Så kan vara fallet t.ex. vid placering i utländska riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i svenska bolag. Den särskilda bestämmelsen om att Sjätte fondens tillgångar i vissa fall får placeras i utländska bolag som förvärvat ett svenskt bolag bör tas bort (3 kap. 3 § lagen om Sjätte fonden). Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.7. Författningskommentar: Genom ändring- arna i 3 kap. 2 § första stycket får Sjätte fondens medel placeras även i utländska företag. I punkten 2 görs också några ändringar som föranleds av terminologin i den nya aktiebolagslagen. Sistnämnda ändringar medför inte någon ändring i sak. Ändringarna i andra stycket föranleds dels av att enligt första stycket får möjlighet att placera i aktier i utländska aktiebolag, dels av den nya terminologin för börser och marknadsplatser som har föreslagits i lagrådsremissen Ny lag om värdepappers- marknaden. I bestämmelsen ersätts begreppet börs med reglerad marknad eller motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I nämnda lagrådsremiss föreslogs att den förevarande bestämmelsen skulle ändras på så sätt att begreppet börs ersätts med reglerad marknad i . I det sammanhanget gjordes inte några överväganden om att fondmedel även skulle få placeras utomlands. Med begreppet reglerad marknad avses här detsamma som i den föreslagna nya lagen om värdepappersmarknaden, dvs. termen innefattar marknader i och i övriga länder inom EES. I lagen om värdepappersmarknaden avses med börs ett företag som har tillstånd att driva en reglerad marknad. Såvitt avser placeringar på marknadsplatser i innebär detta inte någon ändring i sak. I det nya tredje stycket begränsas Sjätte fondens valutarisk till . Bestämmelsen motsvarar 4 kap. 10 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) med den skillnaden att gränsen för är medan den för FörstaFjärde AP- fonderna är (se prop. 1999/2000:46 s. 100 ff. och 167 f.). I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:3 Åklagar- myndigheten ökas med . Skälen för regeringens förslag: Arbetsbelast- ningen inom har ökat huvudsakligen som en följd av en ökad ärende- tillströmning från polisen, men också på grund av domstolarnas insatser för att minska sina ärendebalanser. Vidare förväntas åklagarna i ökad omfattning delta i arbetet med att utveckla metoderna för bekämpning av bl.a. grov organiserad brottslighet, mängdbrott och våld mot kvinnor och barn. För att skall kunna hantera den ökade ärendetillströmningen med bibehållen hög kvalitet och även i övrigt säkerställa en effektiv åklagarverksamhet bör anslaget 4:3 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 motsvarande belopp. Till följd av regeringens förslag att införa en ny bidragsbrottslag (prop. 2006/07:80) förväntas antalet anmälningar om brott mot välfärdssystemen öka. Anslaget 4:3 bör av den anledningen ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 4:3 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Dom- stolar minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 4:5 Domstolar minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Finansierings- åtgärden motsvarar den minskning av ärende- mängden hos miljödomstolarna som förväntas bli följden av ändringen i förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. 7.2.4Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer ökas med . Skälen för regeringens förslag: () reguljära budget fastställdes . bidrag till FN:s budget blir högre än tidigare beräknat bl.a. på grund av att skall renoveras. Därutöver ökar FN:s fredsfrämjande insatser såväl i antal som i omfattning. Insatser sker bl.a. i , , /och . Vidare har andel av budgeten ökat från till . Mot denna bakgrund behöver anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer ökas med . 7.2.5Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och freds- främjande truppinsatser, m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Förbands- verksamhet, beredskap och fredsfrämjande trupp- insatser, m.m. minskas med . Anslaget får även användas för vissa avveck- lingskostnader inom Totalförsvarets forsknings- institut och . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och freds- främjande truppinsatser, m.m. minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 6:9 Nämnder m.m. Kostnadsreduktioner skall genomföras inom försvarsförvaltningen. Detta innebär att personal och lokaler måste avvecklas inom bl.a. och Total- . Kostnadsreduktionerna skall vara fullt uppnådda senast vid utgången av 2008. Avvecklingskostnaderna som uppstår ryms inte inom de berörda myndigheternas ekonomiska ramar. Kostnadsreduktionerna skall leda till att Försvarsmaktens utgifter minskar i motsvarande grad. Försvarsmakten bör av denna anledning bidra till finansieringen av avvecklings- kostnaderna. Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser, m.m. bör därför även få användas för att finansiera vissa avvecklingskostnader inom och . 6:2 Materiel och anläggningar (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 17 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om beställningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 40 . Regeringens förslag: Regeringen får besluta om beställning av ombyggnad av upp till 31 stycken JAS 39A/B till JAS 39C/D och ett demonstratorprogram för eventuell vidare- utveckling av JAS 39 samt om luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass. Regeringen får för anslaget 6:2 Materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 45 efter 2007. Skälen för regeringens förslag: Försvars- utskottet har angivit att regeringen måste återkomma till när det gäller uppgradering av 31 stycken från A/B-version till C/D-version innan ett eventuellt sådant beslut avses fattas (prop. 2006/07:1 utgiftsområde 6, bet. 2006/07:FöU1, rskr. 2006/07:31). Dagens flygplanspark JAS 39 består av de två versionerna JAS 39A/B respektive JAS 39C/D. Den senare är tekniskt interoperabel med Natoförband, har en utökad strukturell livslängd och har möjlighet till utökad räckvidd genom lufttankning. JAS 39A/B har begränsningar i förmågan att lösa Försvars- maktens uppgifter. Nuvarande planering innebär att JAS 39 vidmakthålls och vidareutvecklas till 2020. En handlingsplan för vidmakthållande och vidareutveckling av JAS 39 har utformats av Försvarsmakten och medel för detta ingår i den långsiktiga materielplanen. Handlingsplanen består dels av en ombyggnad av 31 stycken JAS 39A/B till JAS 39C/D åren 20072013, dels av ett demonstratorprogram åren 20072010 som syftar till att kartlägga och utgöra grund för framtida möjliga beslut om vidareutveckling. Regeringen beräknar kostnaden för detta till . Om handlingsplanens förslag om att reducera flygplansparken till 100 flygplan genomförs beräknas kostnader för vidmakthållande m.m. minska genom ett flexiblare utnyttjande och en utökad strukturell livslängd för JAS 39C/D i kombination med att JAS 39C/D, jämfört med JAS 39A/B, har ökad operativ effekt. Handlingsplanen syftar således till att minska de framtida kostnaderna genom en fullt interoperabel, enhetlig och antalsmässigt reducerad flygplansflotta. Vidare kan den operativa driften av JAS 39 förlängas till 2040. Regeringen anser således att ett genomförande av förslaget är det mest kostnadseffektiva sättet att långsiktigt vidmakthålla och vidareutveckla JAS 39 . Regeringen konstaterar också att handlings- planen stödjer exportsatsningar genom att potentiella exportländer ser en tydlig signal om satsning på JAS 39 eftersom produktionen förlängs, ett antal JAS 39A/B kan nyttjas för export, samt att befintliga och potentiella exportkunder genom demonstrator- programmet får kunskap om utvecklings- potentialen i Gripensystemet. Inom demonstratorprogrammet kommer nya tillämpningar att tas fram som bygger vidare på centrala kunskapsområden inom flygindustrin. Detta utvecklingsarbete kommer att ske i nära samarbete med internationella partners. De högteknologiska satsningar som skett inom den säkerhetskritiska flyg- och försvarsverksamheten har resulterat i betydande innovationer och utvecklingar i andra branscher. Regeringen menar att denna typ av satsningar även framgent är en viktig del i de samlade insatser som görs för forskning och teknologiutveckling. ställning som högteknologisk nation förutsätter framåtsyftande industriella satsningar i interna- tionell samverkan. Luftförsvarsförmågan är en grundförut- sättning för ytstridsfartygens möjlighet att lösa sina uppgifter. Med luftförsvarsförmåga avses skydd av eget fartyg och områdesskydd. Vid nationella och internationella insatser är en av huvuduppgifterna att upprätthålla kontroll över sjövägarna. I denna uppgift ingår eskort av andra oskyddade fartyg. Det ställer krav på områdesskydd mot hot från luften vilket uppnås med hjälp av ett luftvärnsrobotsystem. Anskaff- ningen av luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass föreslås genomföras i form av en direktanskaffning av på marknaden befintligt system. De beskrivna materielobjekten innebär att ramen för beställningsbemyndigandet 2007 behöver utökas med 4 . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:9 Nämnder m.m. Anslaget 6:6 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen En anpassad försvarsunder- rättelseverksamhet (prop. 2006/07:63) lämnat förslag till lag om ändring i lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet samt förslag till lag om signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet. Till följd av dessa förslag får utökade upp- gifter. har en granskande myndighetsfunktion men är inte en förvaltningsmyndighet i traditionell mening. Nämnden har till exempel inga anställda. får genom de föreslagna författningsändringarna fler uppgifter än . Kravet på att utföra en fortlöpande och mer ingående kontroll och uppgiften att pröva tillstånd till inriktning av signalspaning medför organisatoriska förändringar och behov av administrativt stöd. Anslaget 6:9 Nämnder m.m. bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskas med och att anslaget 6:6 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2007. Skälen för regeringens förslag: Kommunerna kan hos ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan hälften av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts måste kommunen genomföra åtgärderna . Eftersom det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat uppkommer ofta förskjutningar i utbetalningarna. har därmed utestående betalningsåtaganden som leder till utgifter efter innevarande budgetår, för vilka myndigheten ännu inte tilldelats anslag. Bemyndiganderamen avseende anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor behöver ökas med 10 000 000 till så att kan ingå de åtaganden som är nödvändiga för att verksamheten skall kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt. 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Återstående kostnader för de omfattande räddnings- tjänstinsatser som genomfördes , orsakade av skogsbränder, vägras och översvämningar, beräknas bli högre än vad som ryms inom det för ändamålet uppförda anslaget. För att kunna reglera dessa kostnader behöver därför anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med för att finansiera ökningen av anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Anslaget minskas med ytterligare för att finansiera ökningen av anslaget 7:6 Gemen- sam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Sammantaget bör därmed anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med . 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet ökas med . Skälen för regeringens förslag: I samband med utbyggnaden och driftsstarten av det s.k. Rakel- systemets inledande etapper har behov av förstärkningsåtgärder identifierats avseende driftsäkerhet vid bortfall av el och radiotäckning i särskilda utrymmen, såsom bl. a. bil- och järnvägstunnlar. Vidare är de faktiska kost- naderna för investeringar större än vad som ursprungligen beräknades. Därför behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 7:6 Gemen- sam radiokommunikation för skydd och säkerhet bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. 7.2.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 25 . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Biståndsverk- samhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Inströmningen av asylsökande har ökat väsentligt, framför allt flyktningar från . Prognosen har mot den bakgrunden reviderats upp och avräkningarna från biståndsramen ökar med . Regeringen föreslår att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 8 Migration upp- förda anslaget 12:2 Ersättningar och bostads- kostnader. 12:2 Ersättningar och bostadskostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . Anslaget får även användas för ersättning till kommuner för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga mellan som avses i 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. om dessa vid ankomsten till var och utan medföljande vårdnadshavare (ensamkommande barn). En förutsättning skall dock vara att vården har påbörjats före det att personen fyllt . Därutöver får anslaget även användas för återetableringsstöd till vissa utlänningar. Skälen för regeringens förslag: En betydande ökning har skett av antalet asylsökande vilket medför att utgifterna för bostäder till de asylsökande samt ersättningar till asylsökande, kommuner och landsting blir högre än vad som tidigare beräknats . För att möjliggöra utbetalning av de regelstyrda ersättningarna till asylsökande samt till kommuner och landsting 2007 behöver anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . Finansiering av de ökade utgifter som enligt /DAC:s riktlinjer definieras som bistånd sker delvis genom en höjd avräkning från biståndsramen med och motsvarande sänkning av det under utgifts- område 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. kostnader för mottagande av flyktingar från DAC-länder sker i enlighet med /DAC:s definition av bistånd och görs i enlighet med budgeteringsprinciper som tidigare tillämpats. Även i 2001 och ekonomiska vårpropositioner har avräkningarna för flykting- mottagande höjts på tilläggsbudget för att finansiera ökade kostnader inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Enligt 7 § förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. har en kommun rätt till statlig ersättning för kostnader för vård av barn i ett annat hem än barnets eget, om barnet omfattas av 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Ersättning lämnas för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. En del av de barn som omfattas av bestämmelserna är s.k. ensamkommande barn, dvs. barn som är samt skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe. Ensamkommande barn kan även efter det att de fyllt vara i behov av vård. Regeringen anser därför att statlig ersättning bör kunna lämnas till kommuner för sådan vård enligt socialtjänstlagen fram till dess att den unge fyller i de fall vården påbörjats före det att han eller hon fyllde . Förslaget medför inga ökade utgifter men förutsätter däremot att ändamålet för anslaget vidgas till att omfatta vård enligt socialtjänstlagen av personer i de fall vården påbörjats före det att han eller hon fyllde . Av samma skäl föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition (avsnitt 7.2.10) en ändring av kommuners rätt till statlig ersättning för vård av personer som omfattas av 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande m.m. I syfte att stimulera fler kommuner att ta emot ensamkommande barn anser regeringen att den statliga ersättningen till kommuner som träffar överenskommelser med om mottagande av ensamkommande barn bör ökas. Regeringen föreslår därför att anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . För att underlätta för enskilda att återvända till sina hemländer och att skapa möjligheter för dem att åter kunna leva och verka i hemlandet bör ett nytt återetableringsstöd införas. bör under vissa förutsättningar kunna lämnas till en utlänning som efter avslag på asylansökan återvänder självmant till sitt hemland. Åter- etableringsstöd bör kunna beviljas efter ansökan. Bidrag bör inte lämnas till personer som skall överföras till ett annat land enligt rådets förordning (EG) nr 343/2003 av om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat. Stödets storlek bör regleras i förordning och avses motsvara till en vuxen person och till barn, dock sammanlagt högst per familj. Anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader bör därför även kunna användas för åter- etableringsstöd till vissa utlänningar. Anslaget bör av denna anledning ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . 7.2.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten finns det för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 13:7 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 90:5 m.m. minskas anslaget 13:7 med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: avvecklas . Skälen för regerings förslag: () inrättades 1980 och har till uppgift att bedriva och främja forskning inom psykosocial medicin. Regeringen angav i budgetpropositionen att IPM bör avvecklas . Huvuddelen av verk- samheten kommer under återstoden av 2007 att bedrivas av . Regeringen föreslår på annan plats i denna proposition (avsnitt 6.6.5) att IPM:s verksamhet bör flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning.