prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — Till detta kan läggas att en av de största amerikanska biltillverkarna förvarnat om betydande produktionsnedskärningar, speciellt . Detta kan få betydande negativa effekter då även underleverantörer och återförsäljare påverkas. 2006/07:1 BILAGA 2 biltillverkare brottas med lönsamhetsproblem och dyra pensionsåtaganden. Det är därför inte uteslutet att fler åtgärder inom sektorn, vars produktion motsvarar av BNP, kan komma att aviseras framöver. Positivt bidrag från utrikeshandeln En svagare dollar, gradvis något större växelkursflexibilitet i samt fortsatt robust tillväxt i resten av världen talar för en relativt god exportutveckling framöver. Importen dämpas tack vare svagare inhemsk efterfrågan och ökat privat sparande. Till viss del bedöms därmed bortfallet i den inhemska efterfrågan mildras av ett positivt bidrag från utrikeshandeln. Någon ytterligare försämring av underskottet i bytesbalansen, som är av BNP, väntas därför inte . De senaste årens goda ekonomiska utveckling har inneburit att skatteintäkterna ökat snabbt, vilket markant förbättrat offentliga sektorns finansiella sparande. Underskottet i det finansiella sparandet uppgår till av BNP (se diagram 1.6). Diagram 1.6 Offentliga sektorns finansiella sparande och bytesbalansunderskottet En följd av de senaste årens goda konjunkturutveckling är att resursläget har blivit allt mer ansträngt. Kapacitetsutnyttjandet är högt och den faktiska arbetslösheten är sannolikt lägre än jämviktsarbetslösheten. Enhetsarbetskostnader och löner har stigit i en snabbare takt och inflationstrycket har ökat (se diagram 1.7). nen (inflationen exklusive mat och energi) överstiger målintervall, vilket ligger mellan och . Diagram 1.7 Kärninflationen stiger i 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Källor: och . Den penningpolitiska stimulansen har mot den bakgrunden successivt dragits tillbaka . Vid de två senaste penningpolitiska mötena har dock Federal Reserve låtit styrräntan vara oförändrad på . En ytterligare dämpning av tillväxten, vilket delvis är en fördröjd effekt av de senaste årens räntehöjningar, bedöms leda till ett mindre ansträngt resursläge. Därmed minskar inflationstrycket under loppet av 2007 och beräknas kunna sänka räntan (se kapitel 2.1). Diagram 1.8 Hushållens sparkvot och FED funds Andel av disponibel inkomst, procent Källor: och Federal Reserve. En mindre gynnsam real förmögenhetsutveckling bör innebära att hushållssparandet successivt ökar från dagens negativa nivåer. Eftersom hushållens konsumtionsutgifter utgör av BNP bidrar detta till att BNP-tillväxten mattas av . BNP väntas växa och . väntas BNP-tillväxten uppgå till respektive . 2006/07:1 BILAGA 2 Kan inbromsningen på fastighetsmarknaden leda till en hårdlandning i ? Den amerikanska fastighetsmarknaden bromsar in. Detta bedöms leda till att bostadsinvesteringarna faller, huspriserna stagnerar, hushållens konsumtion dämpas, ekonomin mjuklandar och dollarn försvagas. Kraften i inbromsningen kan emellertid ha underskattats. Huspriserna är sannolikt övervärderade , varför ett prisfall på bostäder inte kan uteslutas. Enligt vissa bedömare kan detta leda till en recession . Recessioner är dock relativt ovanliga i den amerikanska ekonomin. Sedan har tio recessioner drabbat enligt konjunkturdateringen från (). Sannolikheten för en recession ökar i den amerikanska ekonomin Anm.: Sannolikheten för en recession är uträknad på basis av avkastningskurvans lutning (-3 mån) samt nivån på Fed funds. områden är recessioner enligt NBER's konjunkturdatering. Källor: NBER, Federal Reserve och . Hur stor är risken för en recession i den amerikanska ekonomin? Historiskt sett har avkastningskurvan varit en mycket bra recessionsindikator. Om avkastningskurvan har negativ lutning tyder detta på att en skarp avmattning är nära förestående, speciellt om penningpolitiken varit restriktiv (se kapitel 2.1 för en utförligare diskussion om avkastningskurvan). har långräntorna fallit och understiger numera räntor med kortare löptider. En- ligt en enkel modellskattning på basis av avkastningskurvan och nivån på Fed funds har sannolikheten för en recession stigit snabbt de senaste månaderna.TF1FT Enligt modellen är sannolikheten 1T T Modellen bygger på uppsatsen and Predicting Recessions av vid . för en recession . Att en recession inte ska inträffa är därmed fortfarande det mest sannolika utfallet. Mindre gynnsamma finansiella förhållanden har dock ökat recessionsrisken i ekonomin. Det är tänkbart att strukturella faktorer förklarar de låga långräntorna (se kapitel 2.1). Dessa fångas inte upp av modellen. Den faktiska recessionsrisken kan därför vara mindre än vad som ges av historiska samband. Utvecklingen på fastighetsmarknaden avgörande En stramare penningpolitik är en bakomliggande orsak till att fastighetsmarknaden bromsar in. Ökade räntekostnader äter upp en allt större del av hushållens disponibla inkomster, vilket dämpar bostadsefterfrågan och därmed huspriserna. Men om husprisdämpningen övergår i ett regelrätt prisfall kan detta ge betydligt större effekter än vad som ligger i prognosen. Försiktighetssparandet kan öka kraftigt, vilket i så fall minskar konsumtionsutrymmet. Konsumentförtroendet och konsumtionsviljan urholkas sannolikt. I så fall dämpas förmodligen hushållens konsumtion, motorn i den amerikanska ekonomin, markant. Tillväxt under trend med stigande arbetslöshet är ett sårbart tillstånd i den amerikanska ekonomin Anm.: Skuggade områden är recessioner enligt NBER's konjunkturdatering. Arbetslösheten mätt med tre månaders glidande medelvärde. Källor: och . När bostadsbyggandet viker ner och efterfrågan på bostadsrelaterade tjänster dämpas, ökar sannolikt arbetslösheten inom dessa sektorer. Även på aggregerad nivå ökar arbetslösheten eftersom ekonomin bedöms växa under trend . Historiskt sett har den amerikanska ekonomin varit sårbar då BNP-tillväxten understiger trend och arbetslösheten ökar. har ekonomin gått in i recession varje gång arbets- 2006/07:1 BILAGA 2 lösheten, mätt med tre månaders glidande medelvärde, ökat eller mer. Troligen beror detta på att när avmattningen har blivit tillräckligt kraftig för att arbetslösheten ska stiga, påverkas inkomsterna negativt. Detta leder till en negativ spiral av lägre konsumtionsutgifter och fallande omsättning i företagen, vilket i sin tur leder till ytterligare uppsägningar. Om arbetslösheten ökar några tiondelar till följd av inbromsningen på fastighetsmarknaden så kan detta alltså i sig vara tillräckligt för att en recession ska uppstå. Att fastighetsmarknaden försvagas kan göra ekonomin sårbar även på andra sätt. Stigande huspriser är en förklaring till att de senaste årens stigande olje- och bensinpriser fått relativt små realekonomiska effekter. Men om huspriserna börjar falla försämras hushållens reala förmögenhetsställning. Eventuella ytterligare oljeprischocker bör då få större effekter på ekonomin, jämfört med tidigare under konjunkturuppgången. Vilka effekter får fallande amerikanska huspriser på BNP-tillväxten? Priset på en övervärderad tillgång tenderar förr eller senare att återgå till rimliga värderingsnivåer. Anpassningen mot jämvikt kan ske på olika sätt. I prognosen antas att nominella amerikanska huspriser stagnerar . I takt med att den allmänna prisnivån stiger, återgår reala huspriser gradvis till rimligare värderingar. Anpassningen mot jämvikt kan även ske genom att amerikanska huspriser faller . Hur hushållens konsumtionsutgifter påverkas av en sådan huspriskorrigering är självfallet osäkert och svårbedömt. I denna fördjupningsruta kvantifieras effekterna utifrån simuleringsmodellen NiGEM.TF2FT I simuleringarna antas att huspriserna faller , snarare än den stagnation som ligger i prognosen. Si- muleringarna tyder på att effekterna på såväl hushållens konsumtion som BNP blir betydande. Enligt modellens utsaga kommer omvärl- den att påverkas negativt av inbromsningen i . Även om effekterna på BNP är stora är de inte tillräckliga för att den amerikanska ekonomin ska gå in i recession. är BNP-nivån lägre jämfört med basscenariot.TF3FT Därefter stiger BNP gradvis tillbaka mot nivån i basscenariot. Effekten på BNP mildras av att den amerikanska försöker motverka den svagare efterfrågeutvecklingen med betydande räntesänkningar. Styrräntan sänks snabbt till strax . Trots detta blir BNP-tillväxten lägre jämfört med basscenariot. Hushållens konsumtion påverkas direkt av att huspriserna faller. Effekten på hushållens konsumtion blir betydligt större än BNP, bland annat till följd av att hushållssparandet ökar kraftigt. Detta bidrar i sin tur till att det amerikanska sparandeunderskottet förbättras snabbare än i basscenariot. Den minskade inhemska efterfrågan i kombination med en dollarförsvagning på i effektiva termer medför att importen faller kraftigt. Efter en initial försvagning stärks exporten till följd av dollarförsvagningen. Utrikeshandeln dämpar därmed fallet i BNP-tillväxten. Den realekonomiska utvecklingen i omvärlden påverkas också av inbromsningen i . Världshandeln faller sammanlagt jämfört med basscenariot. är BNP i lägre jämfört med basscenariot. I såväl som i övriga är effekterna ungefär hälften så stora som i , vilket kan spegla att dessa länder exporterar relativt lite konsumtionsvaror jämfört med . är BNP i euroområdet lägre jämfört med bassenariot. Därefter stiger BNP gradvis tillbaka mot nivån i basscenariot. Euron stärks med i effektiva termer till följd av inbromsningen i , vilket hämmar euroområdets exporttillväxt. Sammantaget får därmed fallande amerikanska huspriser kännbara men ändå relativt begränsade realekonomiska effekter i omvärlden, enligt modellsimuleringarna. 2T T NiGEM står för Global Econometric Model. Modellen utarbetas av NIESR, dvs. 3T T Basscenariot som refereras till i texten är NiESRs senaste prognos som publicerades . Diagram 1.9 Produktivitetstillväxten dämpas i Förenta Procentuell förändring, tillbaka Anm.: Produktivitetstillväxt, 2-årsförändring. De kommande årens relativt dämpade BNP-till- växt speglar dessutom att den potentiella tillväxttakten reviderats ner. Enligt har produktiviteten utvecklats något svagare än vad man trott (i diagram 1.9 återges produktivitetstillväxten jämfört med ). Den faktiska BNP-tillväxten har även reviderats ned med i genomsnitt . BNP växte därmed i genomsnitt under 20032005. föll arbetslösheten från () till (). Den långsiktigt hållbara tillväxttakten bedöms därför uppgå till strax . 2006/07:1 BILAGA 2 fastighetsmarknaden får större realekonomiska effekter redogörs för i fördjupningsrutan ovan. Uppgången i tysk ekonomi lyfter euroområdet Trots en mycket stark global BNP-tillväxt har tillväxten i euroområdet varit blygsam. Sedan mitten av har dock tillväxten stärkts betydligt. accelererade tillväxten och BNP steg jämfört med föregående kvartal och jämfört med samma kvartal . Det var den högsta tillväxten ett enskilt kvartal . Tillväxtförstärkningen i euroområdet kan i allt väsentligt tillskrivas uppgången i tysk ekonomi. ökade BNP i jämfört med kvartalet innan. Det var första gången som tysk ekonomi vuxit lika snabbt som euroområdet som helhet. Även i tilltog tillväxten och BNP steg med jämfört med . Däremot fortsätter kräftgången i italiensk ekonomi som halkat efter betydligt tillväxtmässigt. BNP steg med måttliga jämfört med föregående kvartal. Risken för lägre tillväxt har ökat Enligt prognosen mjuklandar ekonomin och lediga resurser frigörs. Detta antas leda till dämpade löneanspråk och enhetsarbetskostnader, vilka stigit i en allt snabbare takt . Kärninflationen, som till största delen bestäms av arbetskraftskostnaderna, väntas falla tillbaka. Men om inte kärninflationen dämpas i tillräckligt snabb takt kan ytterligare åtstramningar från krävas. Detta ökar i så fall risken för ett större tillväxtbortfall framöver. De realekonomiska effekterna av den pågående dämpningen på fastighetsmarknaden kan ha underskattats. Internationella erfarenheter visar att om huspriserna stagnerar, från att ha ökat med tvåsiffriga tal, kan BNP-tillväxten dämpas . Fullt så stor effekt bedöms inbromsningen på fastighetsmarknaden inte ha i huvudscenariot. Ett scenario där inbromsningen på Euroområdet växer av egen kraft Den tillfälliga konjunkturuppgång som inleddes under den senare delen av 2003 drevs i huvudsak av en stark exporttillväxt (se diagram 1.10). När uppgången i världshandeln bröts i mitten av 2004 gick luften ur återhämtningen i euroområdet och BNP-tillväxten föll tillbaka till . Den pågående konjunkturförstärkningen som inledningsvis drevs av en uppgång i internationell handel har däremot åtföljts av en ökad inhemsk efterfrågan. Konjunkturen har därmed breddats och drivs i ökad omfattning av hushållens konsumtion och i mindre utsträckning av exporten. Detta har medfört att euroområdet blivit mer motståndskraftigt än tidigare mot en internationell konjunkturnedgång. BNP-tillväxten väntas uppgå till 2006. I takt med att den globala efterfrågan väntas vika och industrikonjunkturen dämpas försämras emellertid tillväxtutsikterna. 2006/07:1 BILAGA 2 en stramare penningpolitik. Effekten av Europeiska genomförda och förväntade styrräntehöjningar väntas få en allt mer dämpande inverkan på tillväxten . BNP väntas öka fram . Diagram 1.10 Export och investeringar i euroområdet Export (vänster skala) Investeringar (höger skala) Den investeringsuppgång som inleddes i mitten av 2002 har ännu inte visat tecken på att dämpas. En stark global efterfrågan i kombination med låga räntor och en god vinstutveckling hos företagen har skapat gynnsamma förutsättningar för ökade investeringar. Sedan mitten av är det framför allt investeringar i maskiner och utrustning som ökat medan bostadsinvesteringarna utvecklats svagt. Bostadsinvesteringarna har varit tillbakapressade i euroområdet med undantag av några länder bl.a. . efter den tyska byggboomens kollaps är någon påtaglig återhämtning av den tyska fastighetsmarknaden ännu inte synlig. Det tycks dock som om den mångåriga tillbakagången av bygginvesteringar har hejdats. steg bygginvesteringarna kraftigt i vilket delvis kan förklaras av kallt väder (se diagram 1.11). Sammantaget talar en fortsatt hög global efterfrågan i kombination med ett stigande kapacitetsutnyttjande för en god investeringskonjunktur året ut. Investeringskonjunkturen väntas kulminera under senare delen av innevarande år och förutses därefter vända nedåt till följd av en gradvis försvagning av den globala efterfrågan. Diagram 1.11 Bostadsinvesteringar i och De senaste månadernas utveckling av exporten och industriproduktionen (se diagram 1.12) tyder på att industrikonjunktur kommer att försämras i takt med en svagare internationell efterfrågan. Tysk exportindustri har utvecklats starkare än exportnäringen i och framför allt jämfört med . Sammansättningen av tysk export, med stor andel av investeringsvaror, har gynnats av den globala investeringsuppgången. Diagram 1.12 Industriproduktion i valda länder Exporttillväxten har tydligt mattats . En förstärkning av euron väntas ytterligare försämra exportutsikterna. De försämrade exportutsikterna har även fått tydliga avtryck i industriproduktionen. Den uppgång i industriproduktionen som inleddes i mitten av har planat ut och orderingången har dämpats. Att uppgången i industrikonjunkturen bromsar in återspeglas i Företagsförtroendet har enligt flera nationella indikatorer dämpats . Företagens optimism har börjat svalna Företagsförtroendet sköt i höjden till närmast förbryllande höga nivåer. Det skapade en svårtolkad skillnad mellan den faktiska utvecklingen och företagens förväntningsbild. Detta var särskilt tydligt i . Den faktiska utvecklingen har delvis kommit ikapp och gapet till förtroendeindikatorerna har krympt. har dessutom företagsförtroendet dämpats något. På kort sikt tyder den utbredda optimismen hos företagen, både i nationell statistik och för euroområdet som helhet, på en fortsatt expansion . De senaste månadernas nedgång i företagsförtroendet, som nästan helt kan kopplas till en mindre positiv syn på framtidsförväntningarna, tyder dock på en avmattning i konjunkturen (se diagram 1.13). Diagram 1.13 Kommissionens förtroendebarometer Hushållen något mindre pessimistiska Medan företagsförtroendet varit oväntat högt har hushållen intagit en mer försiktig hållning vilket återspeglats i en svag konsumtionstillväxt. Även här finns emellertid stora skillnader mellan medlemsländer. I och har hushållens konsumtion stimulerats av en stigande sysselsättning och av en förmögenhetsuppbyggnad via stigande bostadspriser. Italienska och framför allt tyska hushåll har varit betydligt mer återhållsamma. 2006/07:1 BILAGA 2 reala löneökningstakten i varit låg vilket i kombination med en neutral finanspolitik lett till en relativt måttlig ökning av de disponibla inkomsterna. Sysselsättningstillväxten i euroområdet har legat stabilt kring strax (se diagram 1.14). Den svaga sysselsättningstillväxten i har tyngt utvecklingen för euroområdet som helhet . har dock sysselsättningen i ökat betydligt. Skillnaden i tillväxt kan delvis förklaras av skilda utvecklingar i byggsektorn. tilltog dock sysselsättningstillväxten i euroområdet, främst stödd av ett ljusare läge på den tyska arbetsmarknaden. Diagram 1.14 Sysselsättningstillväxt i , och euroområdet Det förbättrade arbetsmarknadsläget är än mer synligt i arbetslöshetsstatistiken. Arbetslösheten har fallit tillbaka i stort sett i samtliga medlemsländer och låg på den lägsta nivån . Arbetslösheten förutses minska ytterligare något under loppet av 2006, för att sedan stabiliseras kring . Det förbättrade läget på arbetsmarknaden har fått stort genomslag på konsumentförtroendet. Hushållens förtroendeindikator har stärkts betydligt , vilket talar för en starkare konsumtion . Uppgången i konsumtionen väntas dock bli måttlig. En åtstramning av finanspolitiken i främst och förutses få en dämpande inverkan på konsumtionen. Den tyska momshöjningen väntas stimulera konsumtionen men framför allt verka hämmande på konsumtionen . Momshöjningen i skapar osäkerhet kring utveckling i euroområdet. Eftersom svarar för av den totala kon- 2006/07:1 BILAGA 2 sumtionen i euroområdet får ett betydande konsumtionsbortfall i tillväxteffekter på euroområdet som helhet. Effekterna av den tyska momshöjningen är emellertid svårbedömda och i stor grad betingade av i vilken omfattning tyska företag väljer att övervältra kostnaden för momshöjningen på konsumenterna. I ljuset av den redan i utgångsläget låga konsumtionsefterfrågan i Tyskand väntas detaljhandeln få bära en relativt stor del av de ökade kostnaderna. Effekterna på konsumentpriserna och Eu- ropeiska agerande inför en tillfällig höjning av inflationen utgör ytterligare källor till osäkerhet. Om momshöjningen i sig innebär att väljer att strama åt penningpolitiken lägger detta ytterligare en hämsko på tillväxten. Inflationen har i euroområdet i likhet med omvärlden stigit . Det är framför allt stigande energipriser som har drivit upp konsumentpriserna medan kärninflationen, inflationen rensat för energi och oförädlade livsmedel, har legat relativt stabilt kring . I takt med att tidigare oljeprishöjningar faller ur tolvmånaderstalen väntas inflationen dämpas. väntas inflationen överstiga Europeiska inflationsmål. förutses den tyska momshöjningen pressa upp konsumentpriserna för euroområdet som helhet. En förväntad dämpning av oljepriset och en svagare konjunktur bedöms verka i motsatt riktning. Inflationen förutses uppgå till och till . bedöms inflationen sjunka till för att 2009 uppgå till . starka tillväxt bidrog mycket till att den globala tillväxten var hög utifrån ett historiskt perspektiv. BNP-tillväxten för regionen uppgick till 2005. Det var marginellt lägre än året innan då tillväxten uppgick till . är den region i världen som har vuxit snabbast . under 20012005 uppgår till i genomsnitt. En stor del i detta har och som har varit de två stora dragloken för tillväxten. Utsikterna för hög tillväxt i bedöms vara goda. I både och väntas BNP-tillväxten vara fortsatt hög, som ekonomi förefaller vara starkare än . Stark inhemsk efterfrågan i Efter många problemfyllda år med svag tillväxt och deflation drogs den japanska ekonomin igång av exporten. Ökad efterfrågan från och inte minst bidrog till detta. Med ökad efterfrågan från exportmarknaden följde ökad industriproduktion, färre konkurser, stigande vinster och ökade investeringar i maskiner och utrustning. Successivt har tillväxten blivit allt mer balanserad och robust. har den inhemska efterfrågan, och framförallt investeringarna, vuxit starkt. Det bidrog till att BNP-tillväxten uppgick till . har den japanska ekonomin drivits enligt samma tillväxtmönster. Förutsättningarna för fortsatt hög tillväxt med den inhemska efterfrågan som den viktigaste drivkraften är goda. Ett av de starkaste skälen till detta är företagens maskininvesteringar som väntas växa i god takt . Ka- pacitetsutnyttjandet i industrin är högt trots en mycket stark investeringstillväxt i maskiner och utrustning och . Dessutom har maskinorderingången vuxit i god takt . väntas investeringstillväxten dock mattas något. Den starka investeringskonjunkturen stärker successivt produktionskapaciteten som den lägre globala tillväxten dämpar maskinorderingång och vinster. Till detta skall också läggas förväntningar om en lite stramare penningpolitik som på marginalen kan dämpa investeringsviljan. Det finns också förutsättningar för en god konsumtionstillväxt. Arbetsmarknaden har successivt förbättras . Sysselsättningen har stigit och arbetslösheten har sjunkit. har också antalet heltidsjobb börjat öka (se diagram 1.15), vilket är positivt för både hushållens inkomster och konsumentförtroende. Konsumentförtroendet mattades visserligen något under sommarmåna- derna men är fortfarande högt historiskt sett. En hög sparkvot bland hushållen, en försiktigare reallöneutveckling och något stramare penningpolitik bidrar emellertid till att hålla tillbaka konsumtionstillväxten och . Diagram 1.15 Förändring antalet anställda, totalt och heltid Källa: , Labour and Welfare, . Även exporten bedöms att utvecklas hyggligt. Företagsförtroendet ligger på historiskt mycket höga nivåer och förväntningarna är optimistiska. Efterfrågeutvecklingen från och en viss förväntad valutaförstärkning har en dämpande inverkan på exporten, men detta motverkas av en hög efterfrågan i och i övriga delar av världen som växer starkt. Nettoexportens bidrag till BNP-tillväxten blir dock marginell eftersom importen väntas fortsätta att växa i god takt som en effekt av den starka inhemska efterfrågetillväxten. Den offentliga sektorns bidrag till tillväxten förväntas vara låg på grund av det ansträngda statsfinansiella läget. Trots ökade skatteintäkter och minskade utgifter uppgick budgetunderskottet 2005 till av BNP. Statsskulden uppgår till av BNP, varför en fortsatt stram finanspolitik är nödvändig. Osäkerheten om inflationen har ökat av deflation har både inflationen och kärninflationen varit positiv . En del åtgärder har därför vidtagits i riktning mot en mer normaliserad penningpolitik. upphörde de s.k. likviditetsinjektionerna och höjdes styrräntan till efter att ha varit noll . Även om mycket pekar mot att deflationsperioden är över har dock osäkerheten om prisutvecklingen ökat. 2006/07:1 BILAGA 2 Ett nytt kärninflationsmått har införts, med andra vikter i varukorgen, som visar att inflationen uppgick till . är inflationsförväntningarna fortfarande låga. Penningpolitikens fortsatta utformning kommer att vara en av de största utmaningarna för . Det kommer att bli en svår balansakt att höja räntan utan att deflationen väcks till liv och åter tar ett tillväxtdämpande grepp om den japanska ekonomin. Sammantaget väntas BNP-tillväxten i uppgå till 2006. dämpas tillväxten och väntas uppgå till . väntas BNP växa respektive . växer så det knakar I växte BNP 2005 och har tillväxten fortsatt att visa höga tillväxttal.