prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Aktörerna på elcertifikatmarknaden har anpassat sig snabbt till det nya systemet och ett antal investeringar planeras. presenterades ett förslag på hur elcertifikatsystemet skall vidareutvecklas och effektiviseras, se vidare avsnitt 7.3. Det volymvägda medelpriset på elcertifikat uppgick (majdecember) till . uppgick medelpriset till och till . (januari15 september) har priset varit . Spotpriset visar dock en sjunkande trend och låg på ca . För en ägare av en produktionsanläggning inom elcertifikatsystemet tillkommer även en intäkt från försäljningen av elen. Det genomsnittliga elpriset på den nordiska börsen låg på /kWh. har elpriset legat på en betydligt högre nivå, i genomsnitt /kWh. De totala intäkterna har varierat mellan . Under inledningen av 2006 har priset varit högre, . Tillsammans med det kompletterade driftstödet för vindkraften (den s.k. miljöbonusen) har de totala intäkterna för den befintliga förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet varit mycket goda. har det skett en omfattande elproduktionsökning bland befintliga biobränsleeldade anläggningar inom elcertifikatsystemet. Den ökning som skett är i första hand resultatet av bränslebyten och förlängd drifttid. Enligt uppgifter från har det skett en ökning av den förnybara elproduktionen med närmare sedan elcertifikatsystemet infördes. Bränslebyten och produktionsökningar i befintliga biobränsleeldade anläggningar står för ca . Närmare produktion har tillkommit i nya anläggningar. Huvuddelen, 160 stycken, är vindkraftverk med en total produktion på , se vidare tabell 7.1. Enligt tillgänglig statistik fanns cirka 702 vindkraftverk i med en total installerad effekt på 546 MW . Produktionen 2005 var . Tabell 7.1 Antal anläggningar godkända för tilldelning av elcertifikat uppdelat per kraftslag. (GWh/år) Detta är högre än 2005 då annullerades. Motsvarande siffra var . Vad gäller stödet till marknadsintroduktion av vindkraft så har fattat beslut om fördelningen av huvuddelen av anslagna medel. Myndigheten beslutade om att anslå medel för två större vindkraftprojekt och ett program för att öka kunskaperna kring olika miljö- och acceptansfrågor. , ägt av , beviljades för att uppföra en vindkraftpark om totalt 48 aggregat på Lillgrund i . Arbetet med att bygga parken har påbörjats och den beräknas börja producera el vid slutet av 2007. Parken förväntas då producera upp till 360440 GWh . , ägt av (numera E.ON), beviljades för att uppföra 20 aggregat vid Utgrun- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 dens fyr i . Parken beräknas producera 285 GWh. Det totala tillskottet från de två vindkraftparkerna beräknas bli upp emot 725 GWh vilket i det närmaste innebär en fördubbling av dagens vindkraftsproduktion i . De två projekten ger möjlighet att studera verkliga effekter av större havsbaserade vindkraftparker, både tekniska, ekonomiska och miljömässiga. har också beslutat att anslå för forskning om miljöeffekter av vindkraft. Kunskapsprogrammet, som går under begreppet Vindval, syftar till att få fram mer kunskap om vindkraftens påverkan på den miljön, dess växter och djur samt människor och landskap. Programmet drivs av på uppdrag av . Kopplat till programmet finns en programkommitté bestående av berörda centrala myndigheter och vindkraftbranschen. Resultaten från arbetet, tillsammans med tidigare genomförda miljöeffektstudier, skall kunna användas som underlag vid planerings- och tillståndsprocesser för att på så vis minska eventuell osäkerhet vid bedömningen av vindkraftens påverkan på miljön. har fattat beslut om att bevilja för tre delprojekt kopplade till den planerade parken . Projekten handlar om fundamentsuveckling, risker och säkerhet samt strömningsförhållanden. Den statliga prisgarantin för elcertifikat har inte utnyttjats då priserna på elcertifikaten legat på en högre nivå än vad som garantin motsvarar. Åtgärder för effektivare energianvändning Åtgärderna syftar till att främja en effektivare användning av energi genom att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Åtgärderna omfattar främst informations- och kunskapsspridning och stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. För att öka kunskapen om och intresset för miljömässigt motiverade energieffektiviseringar genomförs informations- och utbildningsinsatser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2005 givit ut 31 publikationer av olika slag riktade såväl till specifika användargrupper som till allmänheten. Därutöver har 34 rapporter tagits fram samt 4 konferenser och utbildningar anordnats. Särskilda utvärderingar har gjorts av de större konferenser som anordnats, vilka visat på att de uppfyller målsättningarna om kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte. har beviljats i bidrag för olika informations- och utbildningsaktiviteter som bl.a. syftat till att påverka nyckelaktörer att välja energieffektiv teknik vid investeringar och höja kunskapsnivån om effektiv energianvändning. Bidrag till energirådgivningsverksamhet har liksom föregående år beviljats till landets samtliga 290 kommuner. har gjort en uppföljning av verksamheten genom en enkätundersökning som besvarats av samtliga kommuner. Det övergripande intrycket av de kommunala energirådgivarnas beskrivning av sin verksamhet är positivt. uppger att de känner ett stöd från och uppger att informationsmaterial är mycket viktigt för den egna verksamheten, vilket är högre andelar än i tidigare års uppföljningar. av energirådgivarna anser att samarbetet med de regionala energikontoren fungerar mycket bra vilket också är en högre andel än föregående år. Stöd för teknikupphandling syftar till att stödja produkter eller system där utveckling behövs för att få fram energieffektivare teknik. Teknikupphandlingarna genomförs i samarbete mellan tillverkare och beställare. har 11 teknikupphandlingar pågått i olika faser, varav huvuddelen befinner sig i en utvärderings- eller vidareutvecklingsfas. har fyra teknikupphandlingar avslutats varav tre inom temaområdet bebyggelse och en inom temaområdet transporter. Vidare har två nya teknikupphandlingar påbörjats , båda inom temaområdet bebyggelse. Prestandaförbättringarna hos de teknikupphandlade produkterna ligger vanligen i intervallet 10 i ökad energieffektivitet men i några fall väsentligt högre. har ansvarat för delprogrammet med provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning . för verksamheten övergått till . Vissa mindre informationsspridningsinsatser, främst via webbsidor, kvarstår dock vid . Till största delen har resurserna använts för provning av energikrävande utrustning som används i hemmen och för att utveckla nya provningsmetoder. har 75 modeller av 9 olika produktslag provats, vilket är något färre jämfört med . Inom EU finns ett energimärkningssystem för hushållsapparater som omfattar ett tiotal produktgrupper. En intervjuundersökning som låtit genomföra hos 1 000 hushåll visar att av de konsumenter som köpt nya hushållsapparater fått information om energideklarationen vilket är i stort sett oförändrat jämfört med föregående år men visar på en markant ökning jämfört med undersökningar gjorda 2000 och 2003. Vid en uppföljning av energimärkningen i butiker med försäljning av hushållsapparater visar resultaten att av kylarna och frysarna var märkta och av ugnarna. Jämfört med 2004 har märkningen av ugnar ökat från vilket visar att påpekanden om bristande märkning har haft avsedd effekt. På uppdrag av gjordes en extern konsultutvärdering av åtgärderna för effektivare energianvändning inom 2002 års energipolitiska program som genomförts av (dnr. M2005/5357/E). Åtgärdernas karaktär innebär att utvärderingen i huvudsak är en kvalitativ bedömning av åtgärdernas måluppfyllelse. I utvärderingen konstateras bl.a. att den kommunala energirådgivningen utvecklats på ett positivt sätt. Utvärderingen visar även att media som kanal för att sprida kunskap om och inspiration till energieffektivisering endast utnyttjas i begränsad omfattning och pekar på att media kan vara en kostnadseffektiv informationskanal för att nå dem som själva inte aktivt söker information. har även låtit utarbeta rapporten för att utvärdera styrmedel för effektivare energianvändning (ER 2006:24) som ett underlag för att utveckla metoderna för att utvärdera olika åtgärder för en effektivare energianvändning. ras fokuseras på styrmedlens effekter i termer av energibesparingar och styrmedlens förmåga att på ett kostnadseffektivt sätt främja energieffektivitet, bl.a. med beaktande av de krav som ställs i det slutligt antagna energitjänstedirektivet. Åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem Insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet skall bidra till ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Verksamheten skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Verksamheten skall bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet. Forskningens inomvetenskapliga kvalitet skall vara hög och insatserna skall vara relevanta. Anslaget 35:5 Energiforskning har disponerats av , förutom de anslagsposter som disponerat avseende delfinansiering av det särskilda samverkansprogrammet mellan staten och fordonstillverkarna kring utveckling av mer miljöanpassade fordon. Fram har även vissa anslagsposter disponerats av , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och . Dessa myndigheter har fortfarande genom 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fört utbetalningar av stöd utifrån tidigare beslut. Medel från anslagen har använts av på ett integrerat och samverkande sätt för att stödja verksamhet inom sexton utvecklingsområden, organiserade inom de fem tematiska områdena Bränslebaserade energisystem, Transporter, Elproduktion och kraftöverföring, Industri och Bebyggelse, samt för kategorin övergripande systemstudier och internationellt samarbete (se avsnitt 7.3.1). Återrapporteringen fokuserar i enlighet med den plan för utvärdering som lades fast i skrivelsen Ds 2000:14 på statistik, beskrivningar och karaktärisering av den verksamhet som erhållit stöd. Nedan redovisas utfall och indikatorer för verksamhetens omfattning, kvalitet och relevans. Antal beviljade projekt och medel I tabell 7.2 redovisas antal beviljade projekt och beviljade medel för de forsknings- och utvecklingsinsatser som administreras av . Som framgår av tabellen har både antalet beslut om stöd och de beviljade beloppen minskat kraftigt som anpassning till den reducerade anslagsnivån. Summa beviljade medel har mer än halverats. Fördelningen av medel mellan olika temaområden återspeglar inte enbart den övergripande prioriteringen, utan tar till stor del sin utgångspunkt i uppgiften att fortsätta och slutföra påbörjad verksamhet inom en kraftigt minskad budgetnivå. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 7.2 Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton utvecklingsområdena Temaområde/Utvecklingsområden P Uthållig produktion av biobränsle inkl. askåterföring Bränslerelaterad grundforskning (VR) Miljöanpassade fordon () Transporter () och Transportrelaterad grundforsk- ning (VR) Elproduktionsrelaterad grundforskning (VR) Industrirelaterad grundforskning (VR) Uppvärmning, kylning och klimatskal (STEM och FORMAS) Bebyggelse grundforskning/system (VR och FORMAS) System/Internationellt/mm Övergripande internationellt samarbete (STEM och VR) 1P P STEM (), VR (), FORMAS (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), (Verket för Innovationssystem). 2P FrånP och med 2005 har , VR och FORMAS inte fattat några nya beslut om stöd inom det långsiktiga energipolitiska programmet. Utfallet för samtliga myndigheter med verksamhet inom programmet redovisas i tabell 7.3. Som framgår har även utbetalningarna minskat jämfört och uppgick till jämfört med . Fördelningen av medel på de olika utveck lingsområdena är ett resultat av den analys och verksamhetsplanering som använder och kan delvis tas som en indikation på hur verksamheten styrs mot insatser av intresse för det svenska energisystemet och svenskt näringsliv. Även när det gäller utbetalade medel påverkas utfallet till viss del av anpassningen till den lägre budgetnivån. Tabell 7.3 Omfattningen av insatserna inom det långsiktiga energipolitiska programmet för de olika myndigheterna grundforskning (VR) Bebyggelse (Formas) Näringslivets finansiering av verksamheten inom det långsiktiga energipolitiska programmet är en tydlig indikation på företagens intresse och kan i viss mån betraktas som ett mått på insatsernas relevans. Den totala volymen av den forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet som beviljats stöd av uppgick till , varav eller utgörs av stöd från företag och branschorganisationer. Näringslivets andel har därmed ökat något jämfört , men i absoluta tal har både statens och näringslivets finansiering i det närmaste halverats. Tabell 7.4 beviljningar resp. företagens eller branschorgans motfinansiering av forskning, utveckling och demonstration 2005 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 7.5 visar hur av beviljade medel fördelats mellan grupper av bidragstagare. Även om stödet till samtliga stödmottagare minskat har stödet till företag och till offentliga organ/övriga minskat mer än stödet till övriga mottagare. Detta innebär att den största mottagarkategorin 2005 är universitet och högskolor, men att andelen ökat ytterligare till . Tabell 7.5 Beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration 2003 2005 fördelade på anslagsmottagare, procent Offentliga organ/övriga Verksamheten genomförs till stor del i form av forskningsprogram, utvecklingsprogram eller annan programlagd verksamhet. Detta innebär bl.a. att verksamhetens inriktning och genomförande utformas med hjälp av styrgrupper eller motsvarande med representation av avnämarna till resultaten för respektive område. I tabell 7.6 nedan redovisas antalet av finansierade forskningsprogram samt utvecklingsprogram och kompetenscentra fördelade på de fem aktuella temaområdena. Som framgår av tabellen har antalet forskningsprogram minskat kraftigt från 21 till 12 , medan antalet utvecklingsprogram eller annan programlagd verksamhet varit i det närmaste oförändrat. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 7.6 Antal forskningsprogram med huvudsaklig finansiering från fördelat på temaområden, samt antalet utvecklingsprogram (UTV.) och Kompetenscentra (KC) UTV./KC UTV./KC UTV./KC Total antal program/KC Anm.: Tabellen är inte fullt jämförbar med redovisningen i Budgetpropositionen då indelningen har reviderats. Näringslivets deltagande i styrgrupper m.m. Verksamhetens relevans garanteras till stor del genom representation från näringslivet och andra aktörer i de olika programmens styrgrupper. var av styrgruppsmedlemmarna inom myndighetens olika program och centra representanter för näringslivet, branschorganisationer eller industriforskningsinstitut. av ledamöterna hämtades från universitet och högskolor, med resten representerade andra forskningsfinansiärer och myndigheter. Den fortsatt stora andelen representanter från näringslivet tillsammans med en väsentlig representation från universitet och högskolor ger goda förutsättningar för att avnämarnas intressen såväl som verksamhetens kvalitet skall beaktas. För att verksamheten skall bidra till att bygga upp en kompetensbas för omställningen av energisystemet genomförs en stor del av insatserna i form av forskarutbildningsprojekt som avses leda fram till disputation för doktorsgrad eller licentiatexamen. Den vetenskapliga kvaliteten stärks genom den granskning som är förknippad med disputation för doktorsgrad och framläggande av licentiatavhandling. Tabellen 7.7 redovisar antalet licentiater och doktorsexamina fördelat på temaområden och år. Det framgår att antalet examina fortsatt att stiga även . Antalet utexaminerade doktorer och licentiater från verksamhet var sammanlagt 158, vilket kan jämföras med 136 . Anledningen till att antalet examina inte minskat på samma sätt som antalet projekt och beviljade medel är att i första hand prioriterat stöd som tillåter de forskarstuderande som påbörjat sina studier inom området att slutföra sin utbildning. Tabell 7.7 Antal hel-/delfinansierade licentiater och doktorsexamina 2003 2005 fördelat på utvecklingsområde/temaområde Uthållig produktion av bio- Uppvärmning, kylning och System/Internationellt/mm Energisystemstudier, m.m.. Tabell 7.8 visar fördelningen mellan kvinnor och män av det totala antal finansierade licentiater och doktorsexamina som visas i tabell 7.7. Det kan konstateras att andelen kvinnor minskat och endast är . Andelen kvinnor är något högre bland licentiaterna, medan männen överväger än mer bland dem som disputerar för doktorsgrad. Även om andelen kvinnor är förhållandevis hög mot bakgrund av det relativt få kvinnor som är verksamma på energiområdet är den minskande trenden oroväckande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 7.8 Finansierade licentiater och doktorsexamina 2003 2005 fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade licentiater och doktorsexamina Genomförda utvärderingar av kvalitet och relevans har tio av program eller verksamheter utvärderats avseende kvalitet och relevans. Detta var färre än planerat, då flera program/projekt förlängdes under kortare etapper i samband med hanteringen av de minskade anslagen. Flera utvärderingar har därför skjutits upp till innevarande år. De utvärderade programmet och aktiviteterna är Biobränslen och miljön 20002004, Energigastekniskt utvecklingsprogram (SGC) 2003-2005, Stationära bränsleceller 20022005, CECOST (in Combustion Science and Technology) 20022005, Samverkansprojekt biogas i fordon 20012004, Vattenturbinteknik 20032005, 2003-2005, Elanvändning och beteenden på en avreglerad elmarknad (20022005), Allmänna energisystemstudier (AES) 20032006, samt Internationell klimatpolitik 19982004. De genomförda utvärderingarna ger överlag gott betyg till verksamheten. När det gäller Biobränslen och miljön och CECOST bedöms verksamheten vara av mycket god kvalitet och höra till den internationella forskningsfronten. I de flesta fall ger utvärderingarna rekommendationer inför fortsatt verksamhet. Ofta gäller dessa rekommendationer förbättrad strategisk inriktning och behovet av att vid start av ett program noggrant analysera mål, prioriteringsgrunder och samordning mellan olika projekt. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Klimatinsatserna syftar till att utveckla och ge erfarenheter av Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer, särskilt gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 genom att tillsammans med utländska samarbetsparter utveckla, genomföra och utvärdera sådana investeringsprojekt i andra länder som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. Först genom ratifikation 2005 har osäkerheten om Kyotoprotokollets ikraftträdande undanröjts. Vid partskonferensen i fattades avgörande beslut för att göra systemet för gemensamt genomförande operativt. Med utgångspunkt i dessa beslut pågår nu en nationell lagstiftningsprocess i länder med åtaganden för att slutgiltigt lägga förhållandena till rätta för ett utvecklat internationellt samarbete när det gäller gemensamt genomförande. Ett starkt bidragande incitament till ratifikation var utsikterna att erhålla finansiering till angelägna åtgärder på energiområdet genom de flexibla mekanismerna. Osäkerhet om reglernas tillämpning, flaskhalsproblem i den mycket noggranna certifieringsprocessen och bristande administrativ kapacitet hos mottagarländerna utgör dock fortfarande hinder för marknadens utveckling. Försöksverksamheten bedrivs med sikte på att skapa goda rutiner och föredömliga tillämpningsexempel och därigenom minska marknadsosäkerheten och medverka till att projekt kommer till stånd och marknaden etableras. Inom energisamarbete ger den s.k. Testing Ground Facility goda förutsättningar för att genomföra reguljära projekt som uppfyller de villkor som ställs av Kyotoprotokollet och därtill bidrar till kapacitets- och kompetensuppbyggnad i mottagarländerna. har arbetat med och slutit kontrakt om tre projekt rörande gemensamt genomförande avseende kraftvärme i och vindkraft i . Förberedelser pågår även för projekt i , och . Myndigheten har också i uppdrag att genomföra projekt inom ramen för mekanismen för en ren utveckling. Detta arbete har avancerat väsentligt . Färdiga avtal föreligger nu angående projekt inom energiområdet i , och . Myndigheten uppger att redan kontrakterade projektportföljen uppgår till koldioxidekvivalenter varav hälften från projekt rörande gemensamt genomförande i och hälften från projekt inom mekanismen för ren utveckling i utvecklingsländer. Till detta kommer projekt och riktade satsningar som är under förhandling på koldioxidekvivalenter. Den sammanlagda beräknade utsläppsreduktionen från dessa projekt är dock betydligt större än andel. Tillsammans med andel i multilaterala fonder beräknas den totala utsläppsreduktionen uppgå till omkring koldioxidekvivalenter. Denna volym motsvarar av de beräknande svenska utsläppen av växthusgaser . Priset för de utsläppsrätter som förvärvas inriktas på /kg koldioxid, vilket kan jämföras med marginalkostnader i som kan bedömas ligga i intervallet 50 öre2 kronor/kg koldioxid. Även jämfört med bedömda priser för utsläppsrätter i EU handelssystem som vid låg på /kg koldioxid framstår projekten som mycket kostnadseffektiva jämfört med åtgärder i . Projekten bidrar utöver minskad klimatpåverkan till hållbar utveckling i värdländerna och i de flesta fallen även tekniköverföring. Under stor skyndsamhet har direktivet för handel med utsläppsrätter (2003/87/EG) genomförts i svensk lagstiftning och handeln påbörjades . Marknaden befinner sig i en uppbyggnads- och utvecklingsprocess. De höga olje- och gaspriserna har inneburit höga priser för utsläppsrätter. I arbetet med genomförandet av direktivet, upprättandet av administrativa rutiner och utarbetandet av en nationell fördelning av utsläppsrätter till berörda företag har jämte och länsstyrelserna en rad uppgifter. har på den tidigare regeringens uppdrag i enlighet med EU:s registerförordning (EG nr 2216/2004) upprättat ett nationellt register för handeln som står i direkt förbindelse med kommissionens centrala register och utgör en nödvändig och central del av handelssystemet. Åtgärder för minska el- och oljeanvändning I syfte att minska el- och oljeanvändningen för uppvärmningsändamål har särskilda investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostadshus införts . Efterfrågan på stöden har varit I och med beslut om 2006 års ekonomiska vårproposition har utbetalningarna av stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem utökats . Emellertid innebär det stora antalet ansökningar och att en relativt hög andel småhusägare väljer att konvertera till fjärrvärme att ledtiderna för stödutbetalningarna blir längre än vad som tidigare förutsatts. Regeringen föreslår därför att av krediteringsramen överförs till 2007 (se vidare avsnitt 8.2.13, Förslag till statsbudget finansplan, m.m., vol. Stöden för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus och för installation av solvärme i kommersiella lokaler föreslås i denna proposition, bl.a. av administrativa skäl, att läggas om till att bli anslagsfinansierade stöd i stället för att ges genom kreditering på sökandens skattekonto (se vidare avsnitt 8.1, utgiftsområde 21 Energi). Stödet för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet bidrar till att minska både el- och oljeanvändningen för uppvärmningsändamål, en effektivare energianvändning och till att introducera byggnadsintegrerade solceller för elproduktion. Stödet förlängdes i och med beslut om 2006 års ekonomiska vårproposition .