prop · GU03130 · 2007-05-30 00:00:00 — Tredje AP-fonden utmärker sig bl.a. genom ett betydande innehav av alternativa placeringar som fördelas på fastigheter, inklusive skogsfastigheter, onoterade aktier, infrastruktur och en mindre portfölj av börsnoterade forskningsbolag inom hälsoområdet (life science) som utvärderas mot ett absolut avkastningskrav. placeringar i riskkapitalfonder inrymmer andelar i fonder som placerar i privatfinansierade infrastrukturtillgångar som skolor, vägar och sjukhus. Vid utgången av uppgick Tredje AP-fondens investeringsåtaganden i riskkapitalfonder till , varav avsåg sådana infrastrukturfonder. Av det senare beloppet var investerat. Det samlade marknadsvärderade kapitalet som investerats i riskkapitalfonder uppgick till (2,av fondkapitalet). Enligt FörstaFjärde AP-fondernas placeringsregler får maximalt av fondernas tillgångar placeras i riskkapitalfonder. Tredje AP-fonden har som mål att ligga nära denna gräns i investerat kapital, vilket i så fall innebär att ett högre belopp kommer att vara utfäst för framtida investeringar i sådana fonder. För portföljen av alternativa investeringar gäller separata mål vid 15, för riskkapitalfonder, fastigheter respektive portföljen som omfattar life science. Målen avser genomsnitt . Tredje AP-fondens portfölj av riskkapitalfonder har avkastat , vilket överstiger målet. Fjärde AP-fondens resultat uppgick till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (16,föregående år). Avkastningen före kostnader var (16,). Inklusive överföringar från bl.a. på sammantaget ökade fondkapitalet med till . Sedan starten /2001 uppgår Fjärde AP-fondens avkastning till före kostnader, eller efter korrigering för genomsnittlig inflation. Den långsiktiga avkastningen efter kostnader är något lägre. har fondens styrelse formulerat ett långsiktigt realt avkastningskrav på , vilket således överstiger fondens hittillsvarande genomsnittliga reala avkastning. Målet för fondens operativa verksamhet, att avkastningen skall överstiga jämförelseindex , har inte uppnåtts. var den aktiva avkastningen -0,före kostnader (-0,föregående år), varför resultatet före kostnader var klart negativt även . Om jämförelsen begränsas till noterade tillgångar som kan förvaltas löpande uppgick den aktiva avkastningen till -0,2006 (-0,föregående år). Med början 2007 har Fjärde sänkt målet för den aktiva avkastningen till före kostnader . Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar (0,) av genomsnittligt fondkapital . Fondens redovisade kostnader har därmed reducerats både i absoluta tal och relativt genomsnittligt fondkapital. detta kommer utgifter på sammanlagt (40 miljoner Skr. 2006/föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som en kostnad, varav 19 miljoner kronor () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare. Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. Tabell 4.7 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2005 och 2006 (procent p.a. -2,4 -2,2 -0,2 -0,2 -0,6 -0,1 *) Avkastningen på utländska placeringar inkluderar valutasäkring. Till fondens negativa operativa resultat 2006 bidrog, i likhet med föregående år, främst förvaltningen av svenska aktier som bedrivs internt (tabell 4.7). Enligt fonden berodde det negativa resultatet bl.a. på en alltför liten exponering mot aktier i svenska småbolag och en mindre lyckosam förvaltning av sådana aktier. Mer än hälften av den globala aktieportföljen förvaltas internt men här var resultaten bättre 2006. Till skillnad från föregående år överträffade Fjärde AP-fondens interna förvaltning av utländska aktier jämförelseindex, medan de externa förvaltarna tagna tillsammans lyckades sämre. I likhet med föregående år lyckades de externa semiaktiva mandaten bättre än de externa helt aktiva mandaten . De förra överträffade jämförelseindex detta år medan summan av de senare var sämre än jämförelseindex. Det sammanlagda aktiva resultatet för den externa förvaltningen av utländska aktier var -1,i förhållande till jämförelseindex (0,föregående år). Förvaltningen av räntebärande instrument, som bedrivs internt, överträffade jämförelseindex i likhet , med knapp marginal. Det framgår av årsredovisningen att av räntebärande instrument har fått utökat riskmandat i förhållande till aktieförvaltningen, vilket bör ha samband med verksamhetens långsiktigt goda resultat. Affärsområdet taktisk allokering, som påbörjade verksamhet , bidrog med (0,av fondkapitalet), vilket uppfyllde verksamhetens mål. Den aktiva förvaltningen av fondens valutapositioner bidrog däremot negativt med ungefär motsvarande belopp. är i hög grad internt förvaltad. Andelen extern förvaltning minskade något från föregående år till 2006. Den externa förvaltningen omfattade vid utgången av året av den utländska aktieportföljen samt placeringar i riskkapitalfonder. Den interna förvaltningen omfattar således den svenska aktieportföljen som fördelades på två separata mandat, varav en passivt förvaltad portfölj av småbolag som komplement till den aktivt förvaltade portföljen som i huvudsak innehåller större Som ett resultat av denna förändring har antalet bolag i den svenska aktieportföljen ökat markant jämfört med tidigare. Den internt Skr. 2006/07:130 förvaltade utländska aktieportföljen är fördelad på tio sektormandat, varav tre förvaltas passivt eller indexnära, och ett mandat som avser sektorval (allokering). Fjärde AP-fondens aktiva risk, mätt med tracking error, uppgick till 0,8 (oförändrat jämfört med föregående år). I kombination med en negativ aktiv avkastning på -0,5 för den noterade och omsättningsbara portföljen ger detta en informationskvot på -0,6 (-0,1 föregående år). Fjärde AP-fondens totala risk, mätt med avkastningens standardavvikelse , var 2006 (4,föregående år). Vid utgången av 2006 hade utfäst till sammanlagt 16 riskkapitalfonder, varav investerats (0,av fondkapitalet). Onoterade aktier har inkluderats i de svenska respektive utländska aktieportföljerna men redovisas som ett eget tillgångsslag . Tabell 4.8 Fjärde AP-fondens portfölj 2005 och 2006. Procentuell fördelning avser marknadsexponering som kan avvika från innehavens fördelning genom derivat. *) Schablonmässig beräkning. hade Fjärde fattat ett principbeslut om att investera av fondkapitalet i s.k. tillväxtmarknader (emerging markets). Implementeringen av detta beslut dröjer emellertid i avvaktan på en mer förmånlig värdering. Liknande synpunkter på marknadernas värdering motiverade styrelsens beslut att reducera fondens strategiska valutaexponering från , vilket avspeglade bedömningen att kronan då var undervärderad. Beslutet visade sig vara förmånligt eftersom kronan därefter stärktes under loppet av 2006. Styrelsen beslutade att stänga in en del av vinsten genom att höja fondens strategiska valutaexponering till , vilket alltjämt understeg fondens långsiktiga norm för valutaexponering vid av fondkapitalet. har fördjupat analysen av fondens åtagande inom pensionssystemet med syfte att identifiera den strategiska portfölj (normalportfölj) som bäst motsvarar detta åtagande. Givet de antaganden som lagts till grund för analysen, bl.a. gällande uppdragsgivarens (allmänhetens) riskbenägenhet och förväntad avkastning och risk för olika tillgångsslag, gav analysen bl.a. till resultat att fondens aktieandel bör höjas från . Styrelsen har emellertid avstått från att implementera beslutet. (1 241 miljoner kronor 2005), vilket kostnader på (8,föregående år). kostnader uppgick till (11,). påverkas inte av några andra omständigheter än fondens resultat och ökade därmed från 2005 till 17 190 miljoner Vid utgången av 2006 hade (55,av fondkapitalet) investerats i onoterade bolag, utfästs för investeringar i riskkapitalfonder och direktägda bolag, vilket representerar en ökning med jämfört med föregående år. tilläggsinvesteringar i onoterade bolag som uppgick till 3,2 miljarder kronor (), medan (2,) återbetalades till i samband med försäljningar av portföljbolag. Den andel av fondkapitalet som inte investerats i onoterade bolag placeras i mer likvida tillgångar, dels inom ramen för fondinvesteringar (mixed equity), dels inom ramen för Placeringar i mer likvida tillgångar utgör delvis en buffert som motiveras av behovet att infria redan gjorda utfästelser men är också en reserv som fluktuerar med förutsättningarna på riskkapitalmarknaden (alla tillgångar som inte investeras i onoterade bolag är dock inte kortsiktigt likvida). Fonden avviker från privata riskkapitalfonder genom att, inom ramen för fondens verksamhet, även förvalta en buffert av I privata riskkapitalfonder ligger reserver av detta slag kvar hos fondernas externa investerare i form av s.k. utfäst kapital som avropas i takt med att investeringar genomförs, bl.a. av skäl som har samband med riskkapitalfondernas höga avkastningskrav. Tabell 4.9 Sjätte struktur vid utgången av respektive år (). Enligt styrelsens mål skall Sjätte avkastning, sedan hänsyn tagits till fondens kostnader, överträffa ett absolut avkastningsmål i ett Avkastningsmålet var 2006 (6,1 procent föregående år). Avkastningen efter kostnader uppgick till 13,8 procent (8,) och är därmed konsistent med långsiktig var fondens mål knutet till börsindex. framgår av tabell 4.10 har överträffat ett sammanvägt Målet för fondens avkastning har baserats på förväntade riskpremier i olika delar av verksamheten. avkastningskraven är högre för placeringar i onoterade bolag. övergripande målet 2006 att uppnå en avkastning på (8,föregående år), medan målet för övriga innehav av likvida tillgångar var (3,föregående år). Det höjda målet Skr. 2006/07:130 för likvida tillgångar återspeglade portföljens högre risk genom tillkomsten av placeringar i noterade bolag (mixed equity). Placeringar i likvida aktier återkom därmed i Sjätte portfölj som ett separat affärsområde, efter ett uppehåll . Skillnaden jämfört med perioden är att dessa placeringar inte längre ses som en renodlad likviditetsbuffert, utan som ett alternativ till placeringar i onoterade bolag och därför en del av investeringsverksamheten. Omfattningen av dessa placeringar torde bl.a. variera med förekomsten av konkurrerande placeringar på den onoterade marknaden. Tabell 4.10 Sjätte avkastning efter kostnader 20022006 (procent p.a. -21,7 -34,7 -2,5 -30,9 -35,7 -3,5 *) SIX RX exklusive , absolut avkastningsmål 20032005. Eftersom Sjätte långsiktiga mål var knutet till börsindex, var det tidigare möjligt att uppnå fondens långsiktiga mål även vid negativ avkastning. Mot bakgrund av det växande inslaget av aktier i onoterade bolag beslutade styrelsen att skulle ha samma typ av mål som gällt för riskkapitalverksamheten, dvs. ett krav på absolut avkastning över rullande femårsperioder. Vid samma tillfälle minskades aktieexponeringen inom den dåvarande likviditetsförvaltningen. Tabell 4.11 Sjätte redovisade resultat 20022006 (). *) Arvoden till externa förvaltare. Fondens förvaltningskostnader uppgick till 2005 (föregående år), vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital (2, föregående år). Huvuddelen av kostnaderna avser förvaltningen av aktier i onoterade bolag som i stor utsträckning bedrivs i form av extern förvalt- Det bör observeras att , i motsats till bl.a. Första Fjärde AP-fonderna, löpande redovisar alla avgifter till externa fonder som en kostnad i fondens resultaträkning. Det innebär att Sjätte AP-fonden redovisar högre löpande förvaltningskostnader för externa riskkapitalfonder än FörstaFjärde AP-fonderna och även många andra institutionella investerare, vilket kompenseras av en större resultatpåverkan i samband med slutlig försäljning av portföljbolag (exit). Eftersom det inte byggs upp någon fordran på externa förvaltare i Sjätte balansräkning, uppstår det inte heller något behov av att kvitta sådana fordringar mot framtida försäljningsintäkter, vilket skulle påverka det redovisade resultatet negativt. organiseras omkring den s.k. investeringsverksamheten som omfattar placeringar i onoterade och noterade bolag. Vid utgången av året omfattade investerings- verksamheten , varav () avsåg noterade bolag. Resultatet före kostnader var , varav () avsåg aktier i noterade bolag (tabell 4.12). Investeringsverksamheten är uppdelad i fyra affärsområden: AP Direktinvesteringar investerar direkt i väletablerade företag där finansiella eller strukturella förändringar skapar förutsättningar för tillväxt och där det finns behov av en stark finansiell partner, AP Partnerinvesteringar investerar tillsammans med affärspartners i företag som behöver förnya sin affärsmodell för att växa, investerar i bolag och fonder inom läkemedel, bioteknik och medicinsk teknik, investerar i fonder och investmentbolag inom tre marknadssegment buy out, venture capital och mixed equity. Alla fyra affärsområden lämnade positiva bidrag till investeringsverksamhetens resultat 2006. AP Fondinvesteringar uppvisade det bästa resultatet, räknat i kronor, vilket berodde på mycket goda resultat inom buy out och även mixed equity som uppvägde ett negativt resultat från fondplaceringar i tidig fas (venture capital). Även har nedskrivningar gjorts av innehav i den senare portföljen, vilket understryker de skilda förutsättningarna på marknaderna för mogen fas (buy out) respektive tidig fas. uppger på annan plats i årsredovisningen att den svenska marknaden för venture capital fortfarande lider av det stora antalet fonder som etablerades och som i de flesta fall har gett en svag avkastning. Sjätte fondplaceringar i tidig fas verkar inte utgöra något undantag. Tabell 4.12 Investeringsverksamhetens kapital samt resultat och avkastning före kostnader 2006. -35,4 Den del av investeringsverksamheten som avser placeringar i noterade aktier (mixed equity) gav ett resultat före kostnader på 815 , vilket motsvarade en avkastning på . Portföljen omfattar börsnoterade investmentbolag, som i sin tur kan Skr. 2006/07:130 investera i onoterade bolag, och aktivt förvaltade aktiefonder med en hög andel små och medelstora bolag. Affärsområdet har bl.a. utfäst till en ny svensk fond som skall placera i små noterade bolag och där kapitalet förblir bundet över , i likhet med vad som gäller vid placeringar i riskkapitalfonder. Internbanken förvaltar Sjätte överskottslikviditet, dvs. det kapital som inte har tagits i anspråk inom investeringsverksamheten. Internbanken ansvarar bl.a. för AP-konvertibeln som är ett instrument för långsiktig (upp till ) finansiering av generationsskiften. Det av Internbanken förvaltade kapitalet uppgick till vid utgången av 2006. Årets resultat före kostnader uppgick till , vilket motsvarade en avkastning på . Resultatet efter kostnader var , vilket motsvarade en avkastning på . Detta skall jämföras med målet för verksamheten som var en avkastning efter kostnader på . Målet överträffades därmed. AP-konvertibeln är ett efterställt lån i förhållande till bankfinansiering, med rätten att konvertera det utlånade beloppet till bolagets aktier som säkerhet. Minsta investering för är . Vid årets utgång hade tre företagsförvärv genomförts med hjälp av AP-konvertibeln, medan ytterligare några bolag stod på tur. bedriver även en kontaktskapande verksamhet ute i landet genom fondens regionala nätverk. Representanter för fonden besöker regelbundet ett antal av landets regioner med syfte att skapa kontakter och sprida kännedom om fondens verksamhet, bl.a. AP-konvertibeln. Sjunde AP-fonden förvaltar Premiesparfonden och Premievalsfonden som är två fonder inom premiepensionssystemet. För pensionssparare som avstår från att välja någon annan fond förs motsvarande premiepensionsmedel till Premiesparfonden. Eftersom ett stort antal pensionssparare avstått från att välja annan fond är Premiesparfonden den klart största fonden inom premiepensionssystemet. Det förvaltade kapitalet i uppgick till vid utgången av 2006 (föregående år), vilket motsvarade av det samlade premiepensionskapitalet (30,föregående år). Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden Premievalsfonden, som är det valbara statliga alternativet inom premiepensionssystemet. Det förvaltade kapitalet i uppgick till vid utgången av 2006 (föregående år), vilket motsvarade av det samlade premiepensionskapitalet (oförändrat jämfört med föregående år). Premievalsfonden var därmed systemets sjuttonde största fond. För Premiesparfonden har Sjunde fastställt målet Skr. 2006/07:130 att fondens avkastning efter kostnader skall motsvara minst genomsnittet för samtliga fonder som deltar i premiepensionssystemet under löpande femårsperioder, men med lägre marknadsrisk (avkastningens standardavvikelse skall vara lägre). På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska placeringsinriktning i form av en s.k. normalportfölj. För den operativa förvaltningen gäller dessutom målet att överträffa jämförelseindex före kostnader. För Premievalsfonden gäller målet att fondens avkastning efter kostnader skall överträffa genomsnittet av alla valda fonder (fram till utgången av 2003 gällde målet att Premievalsfonden skulle tillhöra den bästa fjärdedelen av alla valbara fonder). För Premievalsfonden gäller samma operativa mål som för Premiesparfonden, dvs. att jämförelseindex skall överträffas före kostnader. Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet görs med en avkastning mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fondkurser som beräknats svensk tid). Denna metod innebär att avkastning mäts efter avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till Sjunde AP-fonden. Vid utvärdering av den operativa förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en avkastning enligt stängningskursmodellen (fondernas innehav av värdepapper värderas för stängning av respektive marknad). Därmed erhålls konsistenta jämförelser, såväl med andra fonder i premiepensions- systemet som med fondernas sammanvägda jämförelseindex. Metoden innebär att avkastning mäts före avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till Sjunde AP-fonden. Tabell 4.13 Sjunde AP-fondens avkastning efter kostnader enligt NAV-kursmodellen (procent p.a. -27,0 -33,1 -2,5 -7,2 -30,6 -33,1 -1,3 -4,6 Även om marginalen har krympt överträffar Premiesparfondens avkastning alltjämt genomsnittet av valbara fonder i premiepensionssystemet (PPM-index). Avkastningen uppgick till efter kostnader, vilket överträffade PPM-index med i genomsnitt (tabell 4.13). Premiesparfondens risk, mätt med standardavvikelse, var dessutom lägre än risken i PPM-index varje enskilt år, varför förvaltningen av Premiesparfonden har uppnått styrelsens mål . Avkastningen för Premievalsfonden uppgick till i genomsnitt efter kostnader, dvs. något lägre än för Premiesparfonden, vilket förklarar varför marginalen till PPM-index är något mindre. Dock överträffade även Premievalsfonden PPM-index med en marginal som väl motsvarar nu gällande mål (0,) men inte det gällande målet att Premievalsfonden skulle tillhöra premiepensionssystemets bästa kvartil (de bästa fonderna i termer av genomsnittlig avkastning). Viktiga orsaker till att båda fonderna överträffat PPM-index är Sjunde Skr. 2006/07:130 AP-fondens beslut att, till skillnad från vad som brukar utmärka andra värdepappersfonder, valutasäkra ungefär hälften av de utländska tillgångarna när kronan stärktes, och att välja realränteobligationer med lång duration när realräntan föll. Tabell 4.14 Sjunde AP-fondens avkastning före kostnader enligt stängningskursmodellen (procent p.a. -27,1 -26,5 -0,4 -0,6 -0,1 -30,8 -30,0 -1,2 -0,2 -0,8 -0,3 Som framgår av tabell 4.14 har avkastningen för både Premiesparfonden och Premievalsfonden motsvarat eller överträffat jämförelseindex före kostnader , men inte som helhet. Det innebär att Sjunde AP-fondens operativa mål inte har uppnåtts . Sjunde AP-fondens placeringar är till övervägande del externt förvaltade (). Det är en viktig anledning till att antalet anställda uppgick till 15 personer vid utgången av 2006, vilket kan jämföras med 4664 personer i var och en av FörstaFjärde AP-fonderna vid samma tillfälle. Nettokostnaden efter rabatt uppgick till i Premiesparfonden och i Premievalsfonden. arbetar Sjunde AP-fonden med en förvaltningsmodell som innebär en tydlig uppdelning av aktiv och passiv förvaltning i form av separerad alfa- och betaförvaltning. Enligt denna modell förvaltas kapitalet passivt till lägsta möjliga kostnad, medan eventuell aktiv förvaltning får karaktären av ett absolutavkastande uppdrag (alfauppdrag) som komplement till den passiva förvaltningen (betauppdraget). Summan av de två uppdragen blir jämförbar med ett traditionellt aktivt förvaltningsuppdrag. Genom att separera uppdragen uppnås ökad renodling och förmodligen förbättrad långsiktig kostnadseffektivitet. var av den svenska aktieportföljen förvaltad på detta sätt. Avvecklingsfonderna förvaltar de onoterade värdepapper i vilka Första Fjärde AP-fonderna inte får placera enligt nuvarande placeringsregler. Förvaltningen sker avskilt från övriga tillgångar inom Första och Fjärde AP-fonderna. Innehaven skall avvecklas så snart det kan ske utan att placeringarnas värde försämras. De medel som flyter in i de två avvecklingsfonderna skall fördelas mellan FörstaFjärde AP-fonderna i lika delar. Verksamheten bedrivs med stöd av lagen (2000:194) om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder. I Första AP-fondens avvecklingsfond förvaltas fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning. Resultatet 2006 blev 207 miljoner kronor (föregående år). något från till 3 har Första AP-fondens avvecklingsfond överfört totalt till FörstaFjärde AP-fonderna. Tabell 4.16 Avvecklingsfonderna 2006 (). , Särskilda förvaltningen, förvaltar onoterade aktier och liknande värdepapper som FörstaFjärde AP-fonderna inte får inneha enligt nuvarande regler. Resultatet 2006 blev (föregående år). Fondkapitalet steg något från till eftersom , dvs. något mindre än fondens resultat, överfördes till FörstaFjärde AP-fonderna (). har Särskilda förvaltningen överfört totalt till dessa fonder, vilket något överstiger portföljens ursprungliga bedömda marknadsvärde. Utvärdering av AP-fondernas verksamhet I detta avsnitt presenteras regeringens utvärdering av AP-fondernas verksamhet som omfattar bedömningar av fondernas strategiska beslut AP-fondens onoterade portfölj måste av praktiska skäl utvärderas med utgångspunkt i den första investering som ännu inte realiserats, dvs. När det gäller bedömningar av fondernas strategiska beslut utsträcks perspektivet så långt som möjligt, mot bakgrund av fondernas Utvärderingen av AP-fondernas förvaltning innehåller dels en bedömning av fondernas mål och andra beslut av strategisk vikt som har fattats av respektive fondstyrelse, dels en bedömning av fondernas avkastning i förhållande till uppställda mål. till uttryck i styrelsernas beslut om referens- eller normalportföljer, dvs. den långsiktiga placeringsinriktning som ligger till grund för fondernas operativa förvaltning, samt i styrelsernas beslut om operativa mål i förhållande till dessa normalportföljer. Andra beslut av strategisk betydelse inkluderar fondernas val av förvaltningsstruktur, dvs. fördelningen mellan intern och extern förvaltning, respektive aktiv och Som ett led i utvärderingen av styrelsernas strategiska beslut jämförs 2001 med avkastningen för ett stort antal simulerade portföljer som syftar till att beskriva spannet av alternativa placeringsstrategier som stod till buds vid periodens början. Jämförelsen, som är indikativ till sin natur, motiveras av en brist på naturliga jämförelsenormer. Till grund för regeringens utvärdering ligger ett underlag från Wassum , som utfört uppdraget med stöd av nätverket (bilaga 8). upphandling fått detta uppdrag , med möjlighet till förlängning. Utvärderingen av styrelsernas strategiska beslut baseras på styrelsedokumentation, intervjuer med styrelseledamöter och företrädare