prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — redovisning saknar emellertid uppgifter om lärarlönerna i relation till övriga professionella gruppers löner i de olika länderna, vilket försvårar tolkningen. granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har Högskolan på , Kungl. i och Myndigheten för (numera Myndigheten för nätverk och samarbete inom högskoleutbildning) och fått invändningar i sina revisionsrapporter avseende . Regeringen behandlar invändningar för berörda myndigheter under respektive anslag. Därutöver har lämnat en rapport rörande kvalificerad yrkesutbildning. Regeringen behandlar nämnda effektivitetsrapport under avsnitt 6 Vuxenutbildning. Vidare har redovisat rapport avseende rekryteringsbidraget (RiR 2005:25), rätt utbildning för undervisningen - statens insatser för lärarkompetens (RiR 2005:19). Därutöver har redovisat skrivelsen Elever med funktionshinder - statens ansvar och insatser (U2006/4820/S). Få verksamheter berör alla i ett land på samma sätt som utbildning. Att utbildning och forskning håller hög kvalitet är avgörande för ett lands välfärd. Det gäller den spetsforskning som behövs för att nå ekonomisk framgång, men lika viktigt är att grundläggande utbildning är så bra att alla medborgare får möjligheter att ta del av information och samtal i vardagen. Bara så kan en levande demokrati uppstå och leva vidare. Varje samhälle har skyldighet att ge alla barn och ungdomar en utbildning som förbereder dem för ett liv som vuxna. I har vi en lång tradition av bred folklig utbildning. Det har länge varit självklart att en persons utbildning inte skall vara beroende av social bakgrund eller ekonomiska resurser. Alla skall ha samma rätt till en god utbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildning spelar en viktig roll för framtid. Regeringen vill stärka det pedagogiska uppdraget i förskolan i takt med barnens utveckling, för att ta till vara den naturliga nyfikenheten och lusten att lära också hos små barn. Lekfull inlärning i förskolan kan lägga grunden för att fler barn lyckas bättre i . Skolan spelar en avgörande roll för varje barns möjligheter i livet. Varje barn har rätt att lära sig läsa, skriva och räkna och ges de verktyg och värderingar som behövs för att utforska sin omvärld och möta samhällets krav. För att skolan skall kunna sätta in stöd tidigt måste elevernas kunskaper utvärderas redan från de första årskurserna. Skolans arbetsmiljö skall präglas av ordning och arbetsro. Utbildningen skall utformas så att varje elevs förutsättningar kan tillgodoses och ju äldre eleverna blir desto mer skall eleverna få fördjupa sig mot sina intresseområden. Folkbildningen har historiskt spelat stor roll för . Skolan skall ge eleverna och föräldrarna stora möjligheter att välja en utbildning som passar elevens behov och önskemål. Varje skola skall ha möjlighet att skapa en egen profil och tillämpa ett eget arbetssätt. Fristående skolor är en självklar del av det svenska skolväsendet. Villkoren för de kommunala och fristående skolorna skall vara lika och alla barn och föräldrar skall ha möjlighet att välja mellan olika skolhuvudmän och pedagogiska inriktningar. Tätare och förbättrade statliga utvärderingar skall genomföras av varje skolas kvalitet. Regeringen anser att vuxenutbildningen utgör en viktig möjlighet för vuxna att läsa in behörighet till högskoleutbildningar eller att byta inriktning på sin utbildning. behöver välutbildad arbetskraft för att klara den internationella konkurrensen och skapa ekonomisk tillväxt och ökat välstånd. En högre utbildning med internationellt konkurrenskraftig kvalitet är en förutsättning för att åstadkomma detta. Den utgör också grunden för framtida forskning och utveckling. Klarar inte av detta åtagande, finns inte de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt och ökat välstånd. Den enskilde studentens nyfikenhet och kunskapssökande skall stå i centrum för den högre utbildningens inriktning och dimensionering. En politik för kunskapsbyggande skall utgå från den enskildes personliga drömmar, önskemål och krav. Därigenom ökar motivationen, som är en 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förutsättning för goda studieresultat. Den högre utbildningen skall bidra till studenternas personliga utveckling, samhällsengagemang, kritiska tänkande och bildning. Kunskap har ett värde i sig. Regeringen ser positivt på högskolans samverkan med det omgivande samhället. Lärosätena bör i högre grad än tidigare vara aktiva medspelare i den regionala utvecklingen. I ett nära samspel med näringsliv och offentlig sektor blir lärosätena viktiga för att stärka regionens konkurrenskraft i en alltmer globaliserad ekonomi. Den vetenskapliga verksamheten vid lärosätena behöver ha etiska ramar, som läggs fast utifrån en levande etisk diskussion. Den högre utbildningen måste liksom utbildningsväsendet i övrigt genomsyras av de grundläggande värderingar som samhället byggts upp utifrån. Dessa värderingar är en förutsättning för ett demokratiskt, tolerant och öppet klimat med mångfald i kunskapsutvecklingen. Dessa gemensamma värden har alla som arbetar i den högre utbildningen ett ansvar för att förmedla och förankra. Politikens inriktning redovisas närmare under respektive verksamhetsområde. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Barn- och ungdomsutbildning Barn- och ungdomsutbildning består av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass och skola. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, familjedaghem och öppen förskola. Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet. Vidare omfattar utbildningen förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Utöver detta bedrivs utbildning i sameskolan och i specialskolan. Nedan presenteras en lägesbedömning (avsnitt 5.1) rörande de viktigaste statliga insatserna som beslutats av riksdag och regering. I avsnittet lämnas även förslag till tre ändringar i skollagen avseende bidrag till enskild förskola, internationella skolor och återkallande av gymnasiereformen. I avsnitt 5.2 finns en redovisning av resultat. Avsnitt 5.3 Politikens inriktning är regeringens beskrivning av de centrala inslagen i en ny politik samt aviseringar av ett antal satsningar inom området. Avsnittet inleds med en beskrivning av hur regeringen vill förändra och vidareutveckla de insatser som redan aviserats för . I detta kapitel presenteras de viktigaste statliga insatserna som genomförts i syfte att bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet. Regeringen anser att det är viktigt med en mångfald av förskoleverksamhet av hög kvalitet. Etableringsfrihet för enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg är ett sätt att öka kvaliteten, förutsatt att verksamheten uppfyller de kvalitetskrav som anges i lag. Som ett led i att öka mångfalden och valfriheten beslutade om ändringar i skollagens bestämmelser om tillstånd och bidrag för förskolor och fritidshem i enskild regi (bet. 2005/06:UbU13 punkt 9 res 6, rskr. 2005/06:240). De nya bestämmelserna började gälla från . Utveckling av den öppna förskolan Den öppna förskolan är en kompletterande förskoleverksamhet som är viktig för barn och föräldrar som är hemma , till exempel under föräldraledigheten eller i väntan på ordinarie plats i förskolan. redovisade ett regeringsuppdrag om den öppna förskolans utveckling (269). I rapporten slår myndigheten fast att den öppna förskolan är samhällsekonomiskt lönsam och att den kan medverka till att problem upptäcks och åtgärdas . Vidare visar rapporten ett trendbrott eftersom flera kommuner fattat beslut att starta nya öppna förskolor. Myndigheten för skolutveckling har , redovisat ett regeringsuppdrag där 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 myndigheten lyft fram lärande exempel om den öppna förskolan (myndighetens dnr. Förskoleklassen och dess utveckling Mötet mellan förskola och skola, där förskoleklassen spelar en betydande roll, skall bidra till utveckling och förnyelse i alla pedagogiska verksamheter för barn och ungdomar. Det förekommer på många håll ett intensivt utvecklingsarbete. För att stödja det omfattande utvecklingsarbete som pågår fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utforma ett stödmaterial med lärande exempel som skall stödja, stärka och utveckla förskoleklassens pedagogiska innehåll och arbetssätt i syfte att öka måluppfyllelsen. Stödmaterialet som redovisades är utformat så att det även kan användas för kompetensutveckling av personal i förskola, förskoleklass, fritidshem och skola. Föräldrar och intresserad allmänhet har i en särskild version av stödmaterialet möjlighet att få lättillgänglig information om förskoleklassens uppdrag och arbetssätt. Kvalitetsutveckling av förskolor, skolor och fritidshem Kvalitetsredovisningar på grundval av skolornas och de lokala skolmyndigheternas egna utvärderingar har varit obligatoriska för kommuner, skolor och kommunala vuxenutbildningar . Enligt en ändring i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. är kommunerna även skyldiga att i sin kvalitetsredovisning redogöra för sin förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (d.v.s. förskola, öppen förskola, fritidshem, öppen fritidsverksamhet och familjedaghem). Krav på att upprätta en kvalitetsredovisning gäller också för förskolor och fritidshem med huvudman. Ändringen trädde i kraft . Den tidigare regeringen uppdrog till att utarbeta allmänna råd om kvalitetsredovisning samt till Myndigheten för skolutveckling att stödja implementeringen av förordningen om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. har redovisat sitt uppdrag och givit ut allmänna råd med kommentarer kring kvalitetsredovisning inom skolväsendet med mera. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att mot denna bakgrund verka för att kvalitetsarbetet utvecklas på såväl verksamhetsnivå som huvudmannanivå. En kvalitetsutmärkelse inom förskola och skola har inrättats med syfte att stödja utvecklingen av kvalitetsarbetet på verksamhetsnivå. Det skall ske dels genom att lyfta fram goda förebilder när det gäller ett strukturerat kvalitetsarbete, dels genom att ge de sökande verksamheterna underlag för sitt fortsatta utvecklingsarbete. Den tidigare regeringen har uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att träffa avtal med en extern organisation för att utveckla och genomföra arbetet med en sådan kvalitetsutmärkelse. Förbättrad information om och planering av elevens studieutveckling Från och med skall alla elever i den obligatoriska skolan vid utvecklingssamtalet få en framåtsyftande individuell utvecklingsplan som skriftligt skall sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven skall nå målen. har publicerat allmänna råd om individuella utvecklingsplaner. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att stödja och inspirera kommuner och skolor i utvecklingsarbetet med individuella utvecklingsplaner. har därutöver fått i uppdrag att redovisa en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av bestämmelserna. Vidareutveckling av det nationella provsystemet system med nationella prov, diagnostiska verktyg samt kommentarmaterial är ett viktigt stöd för skolorna i deras arbete med att följa upp elevernas studieresultat. fick i uppdrag att vidareutveckla det nationella provsystemet. Målet är förbättrade studieresultat som bedöms på ett likvärdigt och för eleverna rättssäkert sätt. Systemet skall också bidra till att öka kunskapen om skolans resultat på nationell nivå, i kommunen och den egna skolan. fick i uppdrag (U2005/8381/G) att intensifiera utvecklingen av diagnostiska stödmaterial för de tidiga åldrarna i , särskilt vad gäller läsutveckling och matematik. Vidare skall i samverkan med Myndigheten för skolutveckling se över de nationella ämnesproven och de diagnostiska materialen för samt de nationella kursproven för gymnasieskolan och anvisningarna för dessa, så att de inte missgynnar elever utifrån aspekter som kön, etnicitet och social bakgrund. De skall vidare se över de nationella kursproven för gymnasieskolan så att de i högre grad anknyter till målen för de yrkesinriktade programmen. Dessutom skall i samverkan med och , se över de nationella proven för grund- och gymnasieskolan så att de anpassas för elever med funktionshinder. Förutom att proven anpassas tekniskt skall verket utreda möjligheterna att införa ett nationellt prov i ämnet teckenspråk för elever med dövhet eller hörselskada. har redovisat hur myndigheten avser att genomföra uppdragets olika delar samt en tidplan för detta (dnr 2005:03212). tillsatte den tidigare regeringen en särskild utredare för att göra en översyn av mål- och uppföljningssystem m.m. (dir. 2006:19). Utredaren har fått i uppdrag att se över hur mål- och uppföljningssystemen för och motsvarande skolformer kan stärkas och utvecklas för att kvaliteten i utbildningen skall förbättras och härigenom bidra till ökad måluppfyllelse. Uppdraget skall, enligt gällande direktiv, redovisas . Regeringens förslag: Genom en lag om ändring i lagen (2004:871) om ändring i skollagen (1985:1100) återkallas de förändringar i den nämnda ändringslagen som ännu inte har trätt i kraft. Det gäller införandet av ämnesbetyg, gymnasieexamen, gymnasiearbete, historia som kärnämne samt den ökade möjligheten till andrahandsmottagning av sökande, vilken har kallats frisökning. beslut om riksrekryterande utbildningar får gälla till . Re- geringen får dock bestämma att beslut som fatt- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ats om riksrekrytering skall upphöra att gälla . Ärendet och dess beredning: Genom lagen (2004:871) om ändring i skollagen (1985:1100) beslutade (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4) betydande förändringar för gymnasieskolan, vilka skulle ha trätt i kraft . , som har yttrat sig över förslaget, har framhållit att då regeringen aviserat en ny större strukturförändring av gymnasieskolan, är det viktigt för lärare, rektorer och skolhuvudmän att få goda förutsättningar för att planera och genomföra reformen. Vidare är det väsentligt för elever att förändringarna blir tydliga före valet av studieväg. Med hänsyn till detta anser verket att det inte är lämpligt att genomföra de förändringar som enligt tidigare riksdagsbeslut skulle genomföras . Skälen för regeringens förslag: beslut innebar att ämnesbetyg ersätter kursbetyg, att en gymnasieexamen, historia som kärnämne och ett gymnasiearbete införs samt ökade möjligheter till andrahandsmottagning. beslut om riksrekrytering som inte innehåller någon tidsbegränsning skulle upphöra att gälla . Den tidigare regeringen har även beslutat om ändringar i gymnasieförordningen (1992:394), vilka också skulle tillämpas för elever som påbörjar sin gymnasieutbildning efter . Lokalt samråd skulle bli obligatoriskt mellan kommunen och arbetsmarknadens parter i frågor som rör alla yrkesinriktade utbildningar. Alla elever skulle ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande (APL). Enbart sådana kurser vars innehåll prövats och fastställts av skulle få förekomma i gymnasieskolan. Regeringen anser att dessa åtgärder inte löser de problem som gymnasieskolan har. Hur regeringen ser på gymnasieskolans utveckling framöver beskrivs närmare i avsnittet 5.3.3 om gymnasieskolan i politikens inriktning. Den stora utslagningen av elever från gymnasieskolan är mycket allvarlig. Lika viktigt som det är att komma in på en utbildning är det att avsluta den. Framtidens arbetsmarknad kräver hög kompetens. De ungdomar som överhuvudtaget inte fullföljer en gymnasieutbildning riskerar att få allt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Fler ungdomar än vad som varit fallet skall inte bara påbörja en utbildning, utan måste också få möjlighet att avsluta den. Olika intressen och olika fallenhet måste tas till vara i teoretisk gymnasieutbildning, yrkesutbildning eller lärlingsutbildning. Genom att skapa nya gymnasiala yrkes- och lärlingsutbildningar av hög kvalitet kan utslagningen från gymnasieskolan minska dramatiskt. Gymnasieskolan är den skolform som genomgått de största strukturförändringarna . Genom en rad reformer har program- och inriktningsstrukturen, kurslängden och även betygssystemet förändrats. Gymnasieskolans utbildningar har blivit alltmer homogena. Skillnaderna mellan de olika programmen har minskat och de teoretiska kraven har ökat på de yrkesinriktade programmen. Alla elever läser samma kärnämneskurser oberoende av vilka mål, talanger och intressen den enskilde eleven har. I praktiken har kraven sänkts på de studieförberedande programmen för att alla skall kunna klara samma kurser och resultatet har blivit att gymnasieskolan varken lyckas förbereda för yrkeslivet eller för fortsatta studier. Regeringen avser att låta utreda vilka förändringar i skollag och andra författningar som är nödvändiga för att åstadkomma en höjd kvalitet i gymnasieskolan. Därför anser regeringen att det skulle leda till alltför stora olägenheter med täta genomgripande förändringar om gymnasieskolan först skulle ändras 2007 och . Skolan behöver arbetsro. Därför föreslår regeringen nu att de beslutade förändringar av gymnasieskolan vilka inte har trätt i kraft och som är avsedda att tillämpas på utbildning som påbörjas efter återkallas. Detta sker genom en lag om ändring i lagen (2004:871) om ändring i skollagen. Sådana följdändringar som redan har gjorts i gymnasieförordningen (1992:394) och i andra författningar måste därmed anpassas till det nya förslaget. Det innebär bl.a. att förändringar såsom frisökning, ämnesbetyg, större kurser, nya programmål, nya nationella inriktningar, nya kursplaner, gymnasieexamen, gymnasiearbete, historia som ny kärnämneskurs och lärlingsutbildning inte kommer att genomföras för de elever som påbörjar sin utbildning efter . Vidare är det viktigt att tillträdesreglerna till högre utbildning harmonierar med det nya förslaget om en förändrad gymnasieskola. omfattningen av individuella program som trätt i kraft efter förslag i budgetpropositionen kvarstår. beslut om riksrekryterande utbildningar föreslås upphöra att gälla . Detta innebär att alla riksrekryterande utbildningar som har beslut om riksrekrytering får fortsätta att ta emot sökande från hela landet fram till och med intagningen till /10. Eftersom förutsättningarna förändras vad gäller vilka studievägar som kommer att kunna anordnas, om övriga förslag i detta avsnitt godtas, föreslås att regeringen skall ges möjlighet att besluta att sådana beslut skall upphöra att gälla tidigare. När det gäller frågan om kvalitetssäkring av lokala kurser kommer regeringen att överväga behovet av en uppstramning av det mycket varierande kursutbudet. Regeringen är medveten om att flera kommuner har inlett en intensifierad samverkan kring gymnasieskolan samt andra förberedelser för att möta kommande förändringar. Regeringen bedömer dock att detta arbete kommer att vara till gagn för kommunerna, även om de aviserade förändringarna inte träder i kraft som tidigare angetts. Regeringen bedömer inte att några kostnader kommer att uppstå för kommunerna. Förslag till lagtext finns i avsnitt 2.3. Fristående skolor ges rätt att anordna individuella program har genom tidigare beslut, vilka redan har trätt ikraft, infört regler om vilken omfattning ett individuellt program skall ha. beslutade att även fristående skolor skall ges rätt att anordna individuella program (bet. 2005/06:UbU13, rskr. 2005/06:240) med anledning av att allianspartierna och föreslagit att en sådan rätt skulle införas . Skollagen (1985:1100) har följaktligen ändrats för att öppna för denna möjlighet. Syftet är att uppnå mer likvärdiga villkor och förbättrade möjligheter för elever att få en individuell studiegång av hög kvalitet. Yrkesinriktad utbildning inom gymnasieskolan fick i uppdrag att närmare utreda och föreslå utformning och regelverk för en lärlingsutbildning som en frivillig alternativ studieväg på alla yrkesinriktade gymnasieprogram. redovisade sitt förslag . Den tidigare regeringen har beslutat om förändringar i gymnasieförordningen (1992:394) som innebär en möjlighet för kommuner att anordna gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen anser att den föreslagna utformningen av den gymnasiala lärlingsutbildningen inte svarar mot de verkliga behoven. I avsnitt 5.3.3 redovisar regeringen sin syn på hur yrkesutbildningen i gymnasieskolan bör utvecklas med bl.a. en mer flexibel och modern lärlingsutbildning. S.k. idéskolor har tilldelats medel för att utveckla och pröva lärlingsliknande arbetsformer inom gymnasial yrkesutbildning. Sex modellskolor kommer redan under /07 att arbeta med att utveckla lärlingsliknande undervisningsformer för att vinna och sprida erfarenheter till andra skolor. Regeringen föreslår att avsätts för utvecklingsinsatser inom yrkesutbildningen samt beräknar att 20 miljoner avsätts . Den tidigare regeringen tillsatte en delegation med representanter för näringsliv, offentlig verksamhet, fackliga organisationer och skola för att i ökad utsträckning förverkliga samhällets intentioner för samverkan mellan skola och arbetsliv i gymnasieskolans yrkesinriktade utbildning. Delegationen utgjorde även ett rådgivande organ till den tidigare regeringen i yrkesutbildningsfrågor på gymnasienivå. Yrkesutbildningsdelegationen (U2004:07) har ett brett uppdrag att lyfta fram den gymnasiala yrkesutbildningens betydelse för utvecklingen, att bidra till att höja kvaliteten i gymnasieskolans yrkesutbildningar och verka för en ökad rekrytering till dessa utbildningar. För att fullgöra sitt uppdrag har delegationen organiserat sin verksamhet i ett tiotal specifika projekt. Delegationen genomför sina projekt i samverkan med andra intressenter, skolor, myndigheter och organisationer. Särskilt prioriterade arbetsuppgifter har varit att fortsätta ta initiativ till och stödja regional samverkan 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom gymnasial yrkesutbildning samt ge stöd till skolor som utvecklar och prövar lärlingsliknande arbetsformer inom gymnasial yrkesutbildning. Enligt nu gällande direktiv avslutas Yrkesutbildningsdelegationens arbete . Lissabonstrategins mål för och den s.k. Köpenhamnsprocessen ger uttryck för utbildningssystemens, särskilt yrkesutbildningens, roll för tillväxt och utveckling. Även om ligger långt framme generellt inom utbildningsområdet finns behov och möjligheter att stärka kvaliteten i vår yrkesutbildning. För att utveckla nya modeller för regional samverkan kring planering och genomförande av gymnasial yrkesutbildning har Yrkesutbildningsdelegationen givit stöd till pilotprojekt inom teknikområdet i och . Vidare har regionerna och fått stöd för att utveckla regional samverkan av gymnasial yrkesutbildning bl.a. inom vård- och omsorgssektorn. Projekten syftar till att utveckla det regionala samarbetet mellan kommunerna i regionen, men också med länsstyrelser, parterna på arbetsmarknaden och berörda branschorganisationer. Projekten skall vidare leda till en ökad rekrytering till och utbud av de yrkesutbildningar som fordrar ett regionalt samarbete i regionen. i startar ett första regionalt teknikcentrum i län . Samarbetet inom Trollhätteregionen pågår med målet att kunna starta yrkesutbildningscentrum inom flera teknikområden . Inom flera andra regioner har inledande samverkansdiskussioner påbörjats. Regeringen föreslår i enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition att avsätts 2007 för fortsatt utveckling av regionala yrkesutbildningscentrum samt beräknar att samma belopp skall avsättas 2008 och 2009. 5.1.2Höjd kvalitet i förskola och skola Maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Genom utbyggnaden av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen fick allt fler barn del av dessa verksamheter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 decenniet uppmärksammades dock stora skillnader mellan kommunerna i tillgänglighet, kommunernas avgifter och avgiftssystem. infördes en maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Maxtaxan är frivillig för kommunerna och staten kompenserar kommunerna med sammanlagt för minskade avgiftsintäkter.