prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Beslutet innebar bland annat en sänkning av företagsinteckningen med allmän förmåns- rätt från av värdet av den egendom som återstår sedan borgenärer med bättre rätt fått betalt. Den utveckling som varit sedan dessa regler trädde i kraft tyder på att reglerna i vissa fall försämrat möjligheterna för företag att beviljas lån och krediter, bland annat för företag utanför storstäderna. Mot denna bakgrund beslutade reger- ingen om ett direktiv till en särskild utredare som skall föreslå en för- stärkning av företagsinteckningens förmåns- rätt (dir. 2007:13). Utredaren skall också överväga om förmånsrätten för statens återkrav avseende lönegarantin, löne- regressen, helt eller delvis bör avskaffas. En förstärkning av företagsinteckningens för- månsrätt underlättar starten av nya företag eftersom kapitalförsörjningen förbättras. Utredaren skall presentera sitt förslag . I budgetpropositionen beräknas kostnaderna för en förändrad företags- inteckning kunna öka till . Med anledning av de förändringar som kan komma avseende statens löneregress, beräknas utgifterna att öka med 2008 och 2009 och 2010 utöver vad som beräknats i budgetpro- positionen . Regeringen beslutade att för- stärka möjligheterna att ge mindre krediter till små och medelstora företag. I beslutet höjdes gränsen för den nivå på lån som kan ge utan krav på medfinansiering, från till . lämnade utredningen för företagare () förslag till förändrade regler vid beräkning av dagpenning i arbetslöshets- försäkringen för företagare. Regeringen har för avsikt att öka tryggheten för företagare. Regeringen avser ge en särskild utredare i uppgift att överväga förenklingar för små aktiebolag och om det finns skäl föreslå en ny företagsform särskilt anpassad för små verksamheter. Syftet är att göra det lättare att starta och driva företag. Studier visar att personer som är födda utomlands kan ha svårare att få lån än personer som är födda i . Företag som startas av utrikes födda tenderar också att i högre utsträckning vara enmansföretagare, dvs. företaget saknar anställda utöver den person som Detta indikerar att det kan finnas särskilda barriärer för utrikes födda. Det kan på goda grunder antas att det i denna grupp sammantaget finns en stor och outnyttjad potential för att skapa sysselsättning i nya och växande företag. En riktad satsning för att stärka företagandet i denna grupp är därför befogad. Satsningen skall bidra till fler och växande företag, en ökad integration och ett minskat utanförskap. Regeringen beräknar att bör avsättas för särskilda insatser riktade mot invandrade personers före- tagande . De höga skattekilarna på arbete har särskilt negativa effekter när det gäller hushållsrelaterade tjänster. Regeringen har därför över- lämnat ett förslag om skattereduktion för köp av hushållstjänster som skall träda i kraft (prop. 2006/07:94). Förutom generella åtgärder för att förbättra villkoren för företagande kan särskilda satsningar på kvinnors företagande vara motiverade, exempelvis till följd av att kvinnor har svårare att få lån. I ett internationellt perspektiv är andelen kvinnliga företagare i låg. Många av landets kvinnor är anställda och har stor kompetens inom vård och omsorg, sektorer som inte varit öppna för enskilt företagande . Regeringen avser att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att öka mångfalden och kon- kurrensen inom vård, omsorg och utbildning. Regeringen har i en proposition föreslagit att den s.k. stopplagen inom sjukvården slopas samt har tillsatt en utredning med uppdraget att komma med förslag om hur valfriheten inom äldreomsorgen kan öka. kommer detta att bidra till att förbättra förutsättningarna för ökat företagande bland kvinnor. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslaget för näringslivs- utveckling skulle tillföras för en särskild satsning på kvinnors företagande och forskning kring detta. beslutade i enlighet med detta förslag. Verket för näringslivsutveckling () inkom, på regeringens uppdrag, med ett förslag på program för att främja kvinnors företagande. Program- förslaget, som innehåller insatser inom bland annat information och affärsutveckling, finansiering, attityder och forskning, bereds nu inom . Skolan bör bidra till att eleverna utvecklar de kunskaper och förmågor som kännetecknar entreprenörskap i vid mening, såsom initiativ- förmåga, kreativitet och problemlösning som förberedelse för ett aktivt samhälls- och arbets- liv. Regeringen avser därför att utarbeta en strategi för entreprenörskap inom hela utbild- ningsområdet. 1.7.2Mer lönsamt att driva och utveckla företag Sänkta skatter och sociala kostnader Regeringen har sedan den tillträdde föreslagit en rad förändringar av skatter och sociala avgifter som sammantaget gör det mer lönsamt att driva företag och att anställa. Denna inriktning fortsätter. Förmögenhetsskatten avskaffas (se avsnitt 1.8.3). De s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag har förändrats genom att utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman utvidgats och det s.k. scha- blonbeloppet höjts. Förslag om förändrade regler för beskattningen av kapitalvinster för åren 2007 2009 avses presenteras . Arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenning- kostnaden har tagits bort. Genom förändringar i arbetsgivaravgifterna och särskilda subventioner blir det billigare för företagen att anställa. Såsom framgått av tidigare avsnitt gäller det bland annat personer med en svag förankring på arbetsmarknaden, vissa äldre och yngre samt anställda inom vissa tjänste- sektorer. Ändrad redovisningsperiod för momsinbetalning Regeringen avser att återkomma med ett förslag om ändrad redovisningsperiod för momsinbetalningar för vissa företag. Syftet är att den som är skyldig att redovisa mervärdesskatt för en omsättning som uppgår till högst , behöver redovisa skatten och inte som . Detta förbättrar likviditeten hos många små företag och leder även till en förenkling av momsinbetalningen för berörda företag. Internationell handel får allt större betydelse för ekonomi. uppgick exportens andel av BNP till strax . Företag som går från en nationell till en internationell marknad skaffar sig ofta nya kunskaper och tekniker med ökad produktivitet som följd. Regeringen beräknar att Exportfrämjandet (inklusive förberedelser för svenskt deltagande vid världsutställningen i ) tillförs 2008. () nuvarande förordning begränsar myndighetens möjligheter att täcka exportaffärer som inkluderar varor och tjänster från svenska dotterbolag i utlandet. Därför avser regeringen att utvidga EKN:s nuvarande fokus på direkt export i förordningen och skapa ett ökat utrymme för EKN att bland annat garantera affärer i utlandet eller där inhemska små- och medelstora företag är underleverantörer i stora exportkontrakt. Transportbidraget syftar till att kompensera näringslivet i de fyra nordligaste länen för höga transportkostnader samt stimulera till höjd förädlingsgrad i dessa områden. Regeringen föreslår i denna proposition att transportstödet ökas med innevarande år samt kommande treårsperiod. En av regeringens ambitioner är att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Näringen skall ha likvärdiga konkurrensförhållanden i förhållande till jordbruket i övriga EU. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag hur konkurrens- förutsättningarna i näringen kan förbättras. Forskning och utveckling blir, i globaliseringens spår, allt viktigare för att skapa konkurrens- kraftiga företag i . En viktig komponent i detta är att stärka länkarna mellan offentlig verksamhet inom forskningen och privata företag inom nyckelområden. Marknaden för s.k. miljöteknik är starkt växande (t.ex. avfallshantering, bioenergi, energieffektivisering, luftrening, vatten- och avloppsrening samt miljövänliga fordon och flyg). Den svenska exporten av miljöteknik ökar. För att befästa starka position på miljöteknikområdet föreslår regeringen i denna proposition att avsätts . Regeringen beräknar vidare att bör avsättas . Ett arbete har initierats för att ta fram en miljöteknikstrategi. Regeringen avser att återkomma med de konkreta åtgärderna i denna strategi. De svenska insatserna för forskning och utveckling är i ett internationellt perspektiv höga och motsvarar av BNP. Ungefär tre fjärdedelar av satsade medel härrör från näringslivet. Fördelningen av forsknings- insatserna är dock mycket skev, där de största företagen står för den absoluta merparten. FoU- satsningarna bland små och medelstora företag är låga jämfört med andra länder. har drivit projektet , i vilket ekonomiskt stöd har utgått till forsknings- och utvecklings- projekt i små och medelstora företag. Mottagarna av stödet har varit både företag utan tidigare vana av FoU och företag med klar FoU-profil. De tidiga utvärderingar som genomförts har visat på positiva effekter i form av bland annat ökad sysselsättning och kunskapsnivå hos de företag som mottagit stödet. Regeringen beräknar nu att bör tillföras för denna satsning . Regeringen aviserade redan i budgetproposi- tionen att de administrativa kost- naderna som följer av statligt regelverk skall minska . Även inom EU sker en motsvarande utveckling. EU:s stats- och regeringschefer antog på vårtoppmötet ett mål om att minska de administrativa bördorna som följer av EU- lagstiftning till 2012. För att påskynda regelförenklingsarbetet avser reger- ingen att inrätta ett Regelråd. Stärkt ställning för små företag vid offentlig upphandling slås samman med Konkurrens- verket. En prioriterad uppgift är att öka förutsättningarna för små företag att deltaga i offentliga upphandlingar. För att de affärsmöjligheter som offentlig upphandling medför skall kunna utnyttjas av små och medelstora företag är det viktigt att dessa företag har kompetens och kunskap om offentliga upphandlingar och regelverket kring dessa. Det är också angeläget att processerna och kraven kring offentlig upphandling, i så stor utsträckning som möjligt, anpassas till de små och medelstora företagens förutsättningar. Detta är viktigt även ur ett konkurrensperspektiv då en ökad mångfald bidrar till ökad effektivitet och sänkta kostnader. Regeringen beräknar att bör förstärkas med för insatser för att effektivisera arbetet med offentlig upphandling och underlätta för små företag att delta i offentliga upphandlingar. För att skapa förutsättningar för en effektiv tillämpning av upphandlingsreglerna krävs fungerande rättsmedel och sanktionsmöjligheter. Förberedelser för en översyn av de svenska reglerna om tillsyn och domstolsprövning m.m. med anledning av kommande ändringar av EU:s rättsmedelsdirektiv bedöms kunna inledas . Regeringen avser att brett arbeta med åtgärder för att förbättra konkurrensen på olika marknader i . Genom att i ökad utsträckning öppna upp sektorer för konkurrens som varit skyddade ökar mångfalden och valfriheten. För att en sund konkurrens skall kunna uppstå krävs god lagstiftning och starka myndigheter med hög trovärdighet. Det är också viktigt att lagstiftningen på området ständigt utvecklas så att en anpassning till villkoren på de olika marknaderna möjliggörs. För att stärka i arbetet med att bekämpa karteller måste medels- tillgången säkras. 2007 föreslogs att skulle tillföras . Reger- ingen beräknar nu att utöver nämnda medel bör tillföras 2008 och 2009 och 2010 för detta ändamål. För att tidigt följa utvecklingen inom vård- och omsorgssektorn fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att utarbeta en rapport som behandlar regelverk av särskild betydelse för företagande inom offentlig sektor med särskild inriktning på vård och omsorg. Regeringen överlämnade propositionen Driftsformer för sjukhus (prop. 2006/07:52). I propositionen föreslås bland annat att inskränkningarna upphävs beträffande landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, region- kliniker och övriga sjukhus till annan. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen beslutade (dir. 2007:38) om direktiv till en utredning om fritt val inom äldre- och handikapp- omsorgen. Utredningen skall bland annat lämna förslag på utformning av ett system för att öka valfriheten och inflytandet för äldre och personer med funktionshinder när det gäller vård, omsorg, stöd och service enligt socialtjänstlagen. Genom att det blir fler utförare med olika inriktningar ökar möjligheterna för den enskilde att få sina behov och önskemål tillgodosedda. Kon- kurrens bidrar också till att medarbetarnas engagemang, kreativitet och nytänkande tas tillvara. Utgångspunkten skall vara att öka valfriheten och inflytandet för dessa grupper. Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen avser att remit- tera en promemoria rörande konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden. En proposition avses presenteras . Syftet är att tillskapa ett system för att lösa konkurrenskonflikter mellan offentlig och privat säljverksamhet när sådana uppstår. En översyn av konkurslagstiftningen Insolvenslagstiftningen bör vara utformad så att det ges goda möjligheter att rekonstruera företag efter en konkurs och att avveckla olönsamma verksamheter så att resurser kan överföras till effektivare användning. bör lagstiftningen utformas så att skattein- täkterna säkras och att seriösa företag inte missgynnas. Regeringen avser besluta om ett direktiv till en utredning med uppdrag att se över befintligt regelverk ur ett entreprenörs- och tillväxtperspektiv. Utredningen skall överväga hur förfarandet för företagsrekonstruktion kan förbättras och samordnas med konkurs- förfarandet, lämna förslag om skuldnedsättning för överskuldsatta företagare med personligt ansvar för företagets skulder, överväga åtgärder för att underlätta för s.k. evighetsgäldenärer att ta sig ur överskuldsättning samt lämna förslag till lagändringar som innebär att förbudet mot att i konkurs återvinna skatter och avgifter avskaffas. Uppdraget skall redovisas . 1.7.4Vissa infrastruktur- och energisatsningar Infrastruktur för en rörligare arbetsmarknad i I samråd med har de större opera- törerna tagit initiativ till en gemensam åtgärdsplan för järnvägstrafiken i /för att komma till rätta med de oacceptabla förseningar som drabbat rese- närerna. För att snabbare kunna påbörja prioriterade åtgärder föreslås på tilläggs- budget . Regeringen har för avsikt att lägga fram en infrastrukturproposition och har därför givit ett antal myndigheter i uppdrag att utarbeta inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden 2010- 2019. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den kommer att verka för nya finansieringslösningar för infrastrukturen. Offentlig-privat samverkan (OPS) fördes fram som exempel på sådana finansieringslösningar. Regeringen gav i uppdrag åt , och Väg- och transport- forksningsinstitutet (VTI) att utreda de juridiska, ekonomiska och tekniska förut- sättningarna för offentlig-privat samverkan vid infrastrukturinvesteringar och lämna förslag till hur en svensk modell för OPS skulle kunna se ut. Uppdraget skall redovisas . Inom ramen energipolitiska program genomförs en rad åtgärder med syfte att bidra till en mer effektiv energianvändning. Programmet löper ut . Regeringens målsättning är att möjliggöra att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror, bland annat genom satsningar på energieffektivisering. För detta ändamål beräknar regeringen att bör tillföras , bland annat för att säkerställa en fortsatt verksamhet för de kommunala energirådgivarna och de regionala energikontoren. EU-direktivet om obligatoriska energideklarationer av fastigheter kommer t.ex. att öka betydelsen av rådgivning för att övriga instrument skall verka effektivt. Rådgivningen ger förutsättningar för ett effektivt samarbete med lokala och regionala aktörer. 1.8En skattepolitik för sysselsättning och företagande Det centrala målet för regeringens ekonomiska politik är att varaktigt öka sysselsättningen. Skattepolitiken har därför inriktats på att förstärka arbetsutbudet och varaktigt minska arbetslösheten genom att göra det mer lönsamt att arbeta, göra det lättare för företagen att anställa samt att förbättra villkoren för expansion och nyetablering av företag. De åtgärder som genomfördes eller aviserades i budgetpropositionen ökar arbetsutbudet samt ökar efterfrågan särskilt på arbetskraft som har en förhållandevis svag ställning på arbetsmarknaden. Regeringen aviserar nu ytterligare steg inom skatteområdet. 1.8.1Skatteåtgärder för ökad sysselsättning De arbetsmarknadsrelaterade skatteåtgärderna har i första hand inriktats på att stimulera arbetsutbudet och därmed öka den varaktiga sysselsättningen i . Det jobbskatteavdrag som infördes förstärker drivkrafterna till arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden men det bidrar också, genom sänkta marginalskatter, till ett ökat arbetsutbud för många av dem som redan har ett arbete. För äldre personer ges ett förhöjt avdrag. Regeringen anser det angeläget och gör bedömningen att ett förstärkt jobbskatteavdrag kan införas . Frågan kommer att beredas i . Förut- sättningen för ett genomförande är dock att de offentliga finanserna kommer att vara fortsatt goda och att finansieringen kan säkras. Reger- ingen avser att återkomma i budgetproposi- tionen med sin slutliga bedömning. Under återstoden av mandatperioden avser regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetsutbudet och därmed den varaktiga sysselsättningen samt att göra det mer lönsamt för redan yrkesverksamma att öka sina arbetsinsatser. Det kan handla om en ytterligare utbyggnad av jobbskatteavdraget, men också om förändringar i den statliga skatten på förvärvs- inkomster, t.ex. genom att den s.k. värnskatten avskaffas, för att förbättra avkastningen på utbildning, liksom att se över beskattningen av företagare och företag. Även i detta fall är förutsättningen att de offentliga finanserna är fortsatt goda. Kommande skatteförändringar måste göras med beaktande av fördelnings- effekter. Regeringen arbetar med löpande uppföljning av vidtagna åtgärder och är beredd att göra de korrigeringar och kompletteringar som kan vara motiverade. 1.8.2Riktade skatteåtgärder för att främja efterfrågan på arbetskraft För att den kraftiga stimulansen av arbets- utbudet snabbt skall resultera i så hög varaktig sysselsättning som möjligt krävs också åtgärder som förbättrar förutsättningarna för efterfrågan på arbetskraft. Det handlar om att påverka efterfrågans sammansättning genom riktade åtgärder mot områden där arbetskraftskost- naderna som en följd av den sammanpressade lönestrukturen är höga i relation till Visserligen skulle en generell sänkning av avgiftsnivån på kort och medellång sikt stimulera efterfrågan på arbetskraft och sänka trösklarna för nyanställningar i företagen. Generella sänkningar är dock mycket kostsamma och tenderar också att på lång sikt leda till högre nominella löner. Därmed blir också de långsiktiga effekterna på syssel- sättningen begränsade. Därför har i stället huvuduppgiften varit att inrikta åtgärderna mot grupper av individer och sektorer av näringslivet där större sysselsättningseffekter kan uppnås bland annat genom att den svarta sektorn pressas tillbaka till förmån för seriöst företagande. Såvitt gäller individinriktade åtgärder slopades den särskilda löneskatten för personer som fyllt och är födda eller . Vidare aviserade regeringen i budget- propositionen sänkta socialavgifter för personer från . Inom ramen för den särskilda satsningen på företagande utvidgas dessa åtgärder. De höga skattekilarna på arbete har särskilt negativa effekter när det gäller hushållsrelaterade tjänster. Regeringen har därför presenterat ett förslag om skattereduktion för köp av hushållstjänster som skall träda i kraft . Därmed kommer svartarbetet att minska och arbetsutbudet att kunna öka. Det kommer också att bli lättare att förena arbets- och familjeliv. Den nu föreslagna skatte- reduktionen är ett första steg. Regeringen skall återkomma med förslag som gör att skattereduktion skall utgå även för hushållstjänster som utgör löneförmån för anställda. Vidare skall särskilt utredas möjliga modeller för att förenkla systemet så att konsumenten direkt skall kunna tillgodogöra sig det lägre priset i stället för att få en skattereduktion i efterhand. Efterfrågan på arbetskraft i vissa tjänste- sektorer där den enskilde kan välja mellan att köpa tjänsten och att själv utföra den, eller där svartarbetet är frekvent, kan stimuleras genom sänkta socialavgifter. Ett arbete pågår med att ta fram ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för delar av tjänstesektorn, vilket förväntas kunna skickas ut på remiss . Innan ett lagförslag kan träda i kraft skall det bland annat statsstödsgranskas av . Regeringens ambition är att förslaget skall kunna träda i kraft . 1.8.3Skatteåtgärder för företag och företagare För regeringen är det angeläget att stimulera företagandet och näringslivets utveckling. Ut- över tidigare beslutade och aviserade åtgärder bör ytterligare åtgärder vidtas: Redovisningsperioden för mervärdesskatt är normalt en månad. För de mindre företagen kan detta innebära en ansträngd likviditetssituation och också medföra förhållandevis höga hanteringskostnader. Regeringen avser därför att under inne- varande år återkomma med ett förslag om att förlänga redovisningsperioden för mer- värdesskatt för företag med en omsättning som uppgår till högst . En redovisnings- period för mindre företag bör kunna införas . Regeringen har i en nyligen avlämnad proposition till föreslagit en nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift för yngre personer (prop. 2006/07:84). I förhållande till aviseringen i budgetpropositionen föreslås den nedre åldersgränsen bli i stället vid årets ingång. Utvidgningen innebär att även de som lämnar gymnasiet i normalfall det år man fyller kommer att omfattas. I finns en potentiell efterfrågan och ett potentiellt utbud av äldre arbetskraft som bör tas tillvara. För att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare slopades den särskilda löneskatten på arbetsinkomster och inkomster av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt och är födda eller . Regeringen avser nu att gå vidare och från avskaffa den särskilda löneskatten även för personer som är födda . Härigenom uppmuntras arbetsgivare i än högre grad att ta tillvara de äldres erfarenhet och kunskap, liksom även äldre som vill fortsätta arbetet i det egna företaget. Regeringen avser att införa en möjlighet att föra över skogskonton och skogsskade- konton i samband med generationsskiften. Ett förslag om detta skall lämnas senast och träda i kraft . I en nyligen avlämnad proposition föreslår regeringen en ny lag om att vissa företag som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning skall ha certifierade kassaregister (prop. 2006/07:105). Syftet är att skydda seriösa företagare från illojal konkurrens från mindre seriösa företagare och öka legitimiteten för skattesystemet. Den illojala konkurrensen leder till att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga, vilket i sin tur kan leda till att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut. Vid utarbetandet av förslaget har regeringen särskilt beaktat företagens kostnader och att regleringen inte får medföra komplikationer för de minsta företagen. Därför föreslås att torg- och marknadshandeln och den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning inte skall omfattas av den föreslagna lagstiftningen. Lagstiftningen föreslås i huvudsak träda i kraft . Reglerna om F-skatt ses över I regeringsförklaringen framförde regeringen att det inte skall krävas fler uppdragsgivare för att få F-skatt. Regeringen kommer att tillsätta en utredning för att göra en översyn av reglerna om F-skatt. Beskattningen av 3:12-företag och andra ägarledda företag