prop · GU031d17 · 2007-01-01 00:00:00 — Det innebär att den direkta kopplingen mellan mål, resurser och resultat ofta kan vara svårbedömd, i synnerhet på kort sikt. Det analysarbete och de mål som identifierats inom olika politikområden är av stor betydelse för det samlade genomförandet av jämställdhetspolitiken. Ett styrinstrument utgörs av Planen för genomförande av jämställdhetsintegrering i . Planen utgår från den inriktning som redovisades i den jämställdhetspolitiska propositionen 1994 om att jämställdhetsintegrering är strategin för genomförandet av jämställdhetspolitiken. De planer och program som utarbetas i respektive departement och för som helhet ger systematik åt arbetet och möjligheter att prioritera olika områden eller frågor . Organisationen med jämställdhetssamordnare inom departementen är en viktig stödfunktion i arbetet. har lämnat revisionsberättelse utan invändning avseende JämO, dvs. har bedömt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Ingen effektivitetsrapport har lämnats som berör politikområdet. framställs ofta som ett jämställt land och jämfört med andra länder har möjligheterna för svenska kvinnor blivit bättre. Men fortfarande återstår mycket att göra innan kvinnor och män på allvar har lika möjligheter. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män är fortfarande stora. Låga löner tillsammans med höga skatter för människor med låga och normala inkomster gör att många kvinnor är beroende av bidrag för att få ekonomin att gå ihop. Förmögenhetsskillnaderna mellan kvinnor och män är fortfarande mycket stora, vilket dels beror på att män i större grad än kvinnor äger och driver företag, dels på att kvinnor fortfarande har huvudansvaret när barnen är små och därmed yrkesarbetar av livet. Många kvinnor diskrimineras enbart på grund av sitt kön och mäns våld mot kvinnor visar inga tecken på att minska. Bland dem som befinner sig allra längst från arbetsmarknaden finns många kvinnor med utländsk bakgrund. Skillnaden i livslängd mellan fattiga och rika män utjämnas, men inte bland kvinnor. Ofta är det ensamstående kvinnor som sitter fast i utanförskap, med små möjligheter att styra över sina egna liv. Därför är det viktigt att arbete alltid lönar sig framför bidrag, att drivkrafter för ut- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 vecklingsmöjligheter skapas också för lågutbildade kvinnor och alla ges ökade möjligheter att påverka sin egen livssituation. Både kvinnor och män måste ha möjlighet att leva på sin egen lön. Kvinnor och män skall också kunna kombinera familjeliv och arbetsliv. Förutsättningarna för att åstadkomma lika villkor för detta skulle bli bättre om möjligheterna att köpa tjänster som underlättar vardagen förbättras genom sänkt skatt på hushållstjänster. Ett välfärdssamhälle måste kännetecknas av goda levnadsvillkor för alla på jämlika premisser. Kvinnor och män skall ha lika möjligheter att utvecklas, vilket förutsätter frihet från system som konserverar fördelningen av makt och resurser ur ett könsperspektiv. När kvinnor och män delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet, på alla nivåer, får vi ett bättre samhälle. Varannan kvinna är anställd i den offentliga sektorn. Den starka könssegregeringen av arbetsmarknaden måste brytas, eftersom den innebär att kvinnors utvecklings- och karriärmöjligheter begränsas. Utrymmet för enskilda initiativ och eget företagande inom välfärdsområdet måste öka. Med fler arbetsgivare att välja på läggs grunden för bättre arbetsvillkor och bättre löneutveckling i offentlig sektor. Det öppnar också för kvinnors möjligheter att starta företag. De hinder som försvårar kvinnors företagande måste rivas. Både kvinnor och män skall kunna kombinera familjeliv med arbetsliv och få vardagspusslet att gå ihop. Införandet av en jämställdhetsbonus skulle öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt och förbättra förutsättningarna för jämställdhet samt stärka barnens relation till bägge föräldrarna. Hot, misshandel och övergrepp är den värsta formen av maktmissbruk och förtryck. Att leva i rädsla för våld, eller i skuggan av våld, begränsar många kvinnors och barns liv. Kvinnors frihet och trygghet måste säkras. har lagt fast mål för jämställdhetspolitiken. I den mån regeringen bedömer att dessa mål behöver förändras så återkommer regeringen vid senare tillfälle. Det kommer att göras en samlad översyn av beslutade utredningars direktiv och sammansättning på jämställdhetspolitikens område. Regeringen avser att inom andra politikområden initiera reformer av betydelse för jämställdheten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 9 Budgetförslag inom jämställdhetspolitiken 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 28 601 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 601 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för JämO med kansli och för . JämO:s uppgift skall fortsatt vara att motverka könsdiskriminering på arbetsmarknaden. Uppgiften gäller även att motverka könsdiskriminering inom de områden som omfattas av de lagar som myndigheten utövar tillsyn inom. Myndigheten skall därvid se till att metoder för att motverka könsdiskriminering (inklusive lönediskriminering) finns tillgängliga samt sprida dessa. Regeringen avser att föreslå att de olika diskrimineringslagarna samordnas till en gemensam lagstiftning samt att , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning slås samman till en myndighet. Detta ligger i linje med vad föreslår. Regeringen avser återkomma i frågan . Regeringen avser inte att inrätta den jämställdhetspolitiska myndighet som redovisas i den jämställdhetspolitiska propositionen (prop. 2005/06:155). Regeringen återkommer i frågan om hur jämställdhetsarbetet skall organiseras på myndighetsnivå Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Tabell 9.2 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 24:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget skall användas för att stödja projekt och insatser som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. På anslaget finns för projektbidrag. Beslut om projektbidrag fattas av Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (Ju 2005:15). Riktlinjer för beslutsfattandet finns i förordning (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Vidare avser regeringen att låta se över hur en permanent ordning för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt kan utformas. På anslaget har beräknats för insatser på jämställdhetsområdet, bl.a. till forskning om kvinnors hälsa och en handlingsplan för att minska våldet mot kvinnor. Vidare ingår som tidigare beräknats för en handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. På anslaget har även beräknats för insatser inom ramen för skrivelsen Handlingsplan för jämställda löner (Skr 2005/2006:213). utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning med motsvarande belopp. Från anslaget förs till anslaget 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och med samma belopp . Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 24:2 Särskilda jämställhetsåtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 9.324:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget avser kostnader för stöd till jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter. tillsattes Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten, JämStöd (N 2005:02), som ger stöd till statliga myndigheter. Kommitténs arbete bör förlängas i avvaktan på regeringens beslut om hur arbetet skall organiseras på myndighetsnivå.. Regeringen föreslår därför att anvisar ett ramanslag på . bedömer regeringen att anslaget kan tas bort från statsbudgeten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser ....................................................... Målet är jämn könsfördelning................................................................................ Centrala myndigheters styrelser.......................................................................... Den udda platsen oftast till en man..................................................................... Centrala myndigheters styrelseordförande ........................................................ Centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av Regionala myndigheters styrelser........................................................................ 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2004 och 2005.................................................................................... Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2005 ..................................................................................... Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement Ordinarie ledamöter (exkl. personalföreträdare) i regionala myndigheters styrelser fördelade på myndighetsgrupper 2004 och 2005 ................................. Ordinarie ledamöter (exkl. personalföreträdare) i regionala myndigheters styrelser fördelade på län 2005 ............................................................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Diagram 1.1 Styrelser i statliga myndigheter m.m. 2003-2005 .................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor , uppnåddes 1992 och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor , uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i skrivelsen Jämställdhetspolitiken 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . De regionala styrelserna hade detta år kvinnor. Slutmålet om kvinnor bland ledamöterna i de statliga myndigheternas styrelser uppnåddes inte. Målet är jämn könsfördelning Andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala och regionala styrelserna har totalt sett utvecklats mycket positivt. hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnor. , hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnor i sina styrelser. Vid den senaste kartläggningen, , uppgick andelen kvinnor i de centrala styrelserna till och i de regionala till . Den föregående regeringen har angivit att slutmålet om en jämn könsfördelning i statliga styrelser skall ligga fast (skr. 1999/2000:24). Årets redovisning avser förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor i de centrala myndigheternas styrelser till . Det innebär att andelen kvinnor i genomsnitt ökat med en procentenhet innan. Arbetet med att öka andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala myndigheternas styrelser går framåt, men målet om en jämn könsfördelning är ännu inte riktigt uppfyllt. I de regionala styrelserna är däremot könsfördelningen oförändrat jämn . Andelen kvinnor och män i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2004 och 2005 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2005 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Expertgruppen för EU-frågor, för europapolitiska studier; Sieps Myndigheten för utländska investeringar i : Program- och verksamhets- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. : Program- och forskningsrådet Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt Rådet för insyn i Försvarsmakten Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar: Rådet för rättssäkerhet och personalvård för totalförsvarspliktiga Styrelsen för psykologiskt försvar: Nationellt råd för samordning och stöd till drabbade med anledning av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd Forum för Levande historia Internationella programkontoret för utbildningsområdet : Styrelsen för bildkonstnärs- Livrustkammaren, och Hallwylska Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Nationellt centrum för flexibelt lärande Nationellt sekretariat för genusforskning Radio- och TV- verket Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Rådet för högre utbildning Statens ljud- och bildarkiv Statens museer för världskultur 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Fonden för fukt- och mögelskador för elberedskapsverksamheten vid Affärs- vid Studsvik AB:s anläggningar 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. : Rådet för investeringsstöd : Tillsyns- och föreskriftsrådet : Vetenskapliga rådet för biologisk Rådet för hållbar utveckling Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: : Rådet för konkurrensfrågor 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Rådet för Europeiska socialfonden i Verket för näringslivsutveckling: Regionalpolitiska Verket för näringslivsutveckling: Rådet för miljöteknik, miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport Centrala myndigheter, nämnder m.m. ingår i redovisningen. Av tabell 1.1 och 1.2 ovan framgår att den genomsnittliga könsfördelningen bland de ordinarie ledamöterna (inklusive ordförande) har ökat med en procentenhet för kvinnor sedan föregående år och minskat för män, dvs. kvinnor och män. De i genomsnitt mest jämställda styrelserna återfinns under , och samt kvinnor och män. Högst andel kvinnor finns bland ledamöterna i styrelser under , kvinnor. Högst andel män i styrelserna har Försvars- och Miljödepartementen, med 56 resp. män. Av totalt 299 styrelser har 222 jämn könsfördelning, dvs. Som jämn könsfördelning räknas förutom lika antal ledamöter även de styrelser där antalet ledamöter är ojämnt och endera könet har den udda platsen (t.ex. en styrelse som har 7 ledamöter inklusive ordförande). 45 styrelser domineras av män () och 31 styrelser domineras av kvinnor (). Den udda platsen oftast till en man till genomsnittet för samtliga centrala myndigheters styrelser är målet om en jämn könsfördelning nu tämligen nära att uppnås. Det har varit en överrepresentation av män. En delförklaring till detta är att den udda platsen (se ovan) i av fallen går till en man, en minskning sedan föregående år. Andelen manliga ordföranden är och andelen kvinnliga ordföranden , en förändring till kvinnornas fördel . Jämnast könsfördelning bland styrelseordföranden har kvinnor och män samt Försvarsdepartementet kvinnor och män. har ökat andelen kvinnliga ordföranden . Försvarsdepartementet tillhörde även de två departement som hade den jämnaste könsfördelningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Störst överrepresentationen av män bland styrelseordförandena finns hos Statsrådsberedningen, och . Statsrådsberedningen har oförändrat manliga ordföranden, (de är emellertid enbart två stycken), har och har manliga ordföranden. Övriga departement ligger på mellan och manliga ordföranden. Könsfördelningen bland ordförande i statliga myndigheters centrala styrelser mm har varit mer eller mindre oförändrad. Tabell 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2005 Antal och könsfördelning (%) Ledamöter utsedda av regeringen Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) för arbetsliv och socialvetenskap Offentliga sektorns särskilda nämnd 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Ledamöter utsedda av regeringen Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) för miljö, areella näringar och rörande kontroll av kärnämne om forskning och utveckling * Samtliga ledamöter ej redovisade här eftersom de övriga utses av Centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna Tabell 1.3 ovan innehåller statistik gällande könsfördelningen i centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna. Regeringens inflytande över könsfördelningen bland samtliga ledamöter blir i dessa fall begränsat och målet därmed svårare att Könsfördelningen bland de ledamöter som utses av regeringen är generellt sett jämnare än könsfördelningen bland övriga ledamöter. I genomsnitt har regeringen utsett kvinnor och män; genomsnittet för samtliga ledamöter ligger på kvinnor och män, en ökning för kvinnorna sedan föregående år. Tabell 1.4 Ordinarie ledamöter (exkl. personalföreträdare) i regionala myndigheters styrelser fördelade på myndighetsgrupper 2004 och 2005 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) Könsfördelning (%) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.5 Ordinarie ledamöter (exkl. personalföreträdare) i regionala myndigheters styrelser fördelade på län 2005 Antal och könsfördelning (%) 1 Kronofogdemyndigheterna är indelade i 10 regioner * Skogstyrelsen har en särskild länsindelning I tabell 1.4 och 1.5 redovisas andelen kvinnor och män i fem regionala myndighetsgrupper. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . I dessa styrelser var överrepresentationen av män totalt sett åtgärdad och målet om en jämn könsfördelning, kvinnor och män, har varit uppnått och så även . Detta innebär dock inte att varje enskild regional styrelse har en jämn könsfördelning. Ingen av de regionala myndigheterna kan för uppvisa en jämn könsfördelning. Av tabell 1.4 framgår att den regionala myndighet där det i genomsnitt var störst skillnad mellan andel kvinnor och män var kvinnor och män. har ökat andelen män och ligger nu på samma nivå som 2003. Länsarbetsnämnderna som hade en jämn könsfördelning har kvinnor och män. Lägst andel män fanns även hos Försäkringskassorna män och kvinnor. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Diagram 1.1 Styrelser i statliga myndigheter m.m. 2003-2005 Könsfördelning (%) Ordf., centrala mynd., 2003 Ordf., centrala mynd., 2004 Ordf., centrala mynd., 2005 Ledamöter, centrala mynd., 2003 Ledamöter, centrala mynd., 2004 Ledamöter, centrala mynd., 2005 Styrelser regionala mynd., 2003 Styrelser regionala mynd., 2004 Styrelser regionala mynd., 2005