prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på 1 415 000 000 1 200 000 000 1 000 000 000 1 900 000 000 som kommer att infrias med redan anvisade medel. kommer från EU-budgeten att tilldelas ca , inklusive s.k. moduleringsmedel, för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Finansiering sker via (). Anslaget finansierar även kvarvarande utbetalningar från Mål 1- och Leader+programmen från perioden 20002006, vilka finansieras av Jordbruksfondens utvecklingssektion. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för beräknas anslaget till oförändrat belopp. beräknas anslaget till 2 . Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 6.8.344:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget disponeras av för att inom skilda nationella handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks- och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växt- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 näringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden. Anslaget får likaså disponeras för informations-, rådgivnings- och utvecklingsverksamhet inom trädgårdsområdet samt för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Huvuddelen av den verksamhet som finansieras under anslaget bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Tabell 6.11 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Resultaten från verksamheten ligger bl.a. till grund för rådgivnings- och utbildningsverksamhet riktad mot jordbrukare, lagstiftning på området samt i framtagande och utveckling av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 6.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 6.8.444:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget betalas bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 6.14 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 6.8.544:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning . Statens byggnadsbestånd på fjällägenheterna är i stor utsträckning av inte ringa ålder. Med stigande ålder ökar självfallet behoven av också mer omfattande reparationer samt av investeringar. Staten är fastighetsägare och hyresvärd för de boende. Frågor om nedläggning av fjällägenheter prövas av medan upplåtelser beslutas av . har beslutat att de fjällägenheter som inte har särskilda bevarandevärden från naturvårds- eller kulturmiljösynpunkt, eller som av andra skäl bör behållas i statens ägo, skall avvecklas och försäljas. Avvecklingen skall ske successivt i första hand genom friköp av arrendatorn. 2006 återstod 52 fjällägenheter i statens ägo. Av dessa har ca 28 bedömts ha särskilt bevarandevärde och skall inte försäljas. Beträffande 13 fastigheter pågår en avveckling. Huvuddelen av fjällägenheterna återfinns i . Normalt är de belägna mycket långt från annan bebyggelse och i vissa fall t.o.m. i väglöst land. I princip samtliga fastigheter har relativt sett gamla byggnader och många av fastigheterna har representativ kulturhistorisk bebyggelse. Med hänsyn tagen till byggnadernas ålder föreligger ett inte ringa underhållsbehov och mot bakgrund av fastigheternas lokalisering blir kostnaderna för underhåll av naturliga skäl höga. Med hänsyn härtill och till anslagets storlek har under en rad år endast de mest akuta reparationerna kunnat genomföras. Det kan t.ex. handla om nödvändigt utbyte av icke fungerande dieselaggregat, lagning av läckande tak eller ett icke fungerande vatten och avlopp. Detta har lett till att underhållet på många av fjällägenheterna inte har kunnat ske löpande och att byggnaderna därför med tiden har förfallit och att standarden i byggnaderna ofta ligger långt under vad som i övrigt får anses vara normalt vid permanentboende. Anslaget är också avsett att täcka bidrag till sådana investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheterna. Vidare skall anslaget dessutom täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer m.m. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.16 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 6.8.644:6 Åtgärder för att främja ekologisk produktion 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget disponeras av huvudsakligen för försöks- och utvecklingsverksamhet samt för marknadsfrämjande åtgärder rörande ekologisk produktion. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Delar av den verksamhet som finansieras under anslaget bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:6 Åtgärder för att främja ekologisk produktion besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.18 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Flera av de 16 miljökvalitetsmålen berör jordbruket. Ekologisk produktion kan bidra till att uppfylla några av dessa miljökvalitetsmål. Verksamheten inom anslaget omfattar främst försöks- och utvecklingsverksamhet, marknadsfrämjande åtgärder och uppföljning och utvärdering av de verksamheter som finansieras av anslaget samt andra offentliga åtgärder för ekologisk produktion. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 44:6 Åtgärder för att främja ekologisk produktion . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 6.19 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 44:6 Åtgärder för att främja ekologisk produktion Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet Samepolitik omfattar verksamheten vid samt viss verksamhet vid och länsstyrelserna som kvarstår efter överföring av uppgifter till fr.o.m. . Till politikområdet hör även urfolksfrågor där både nationell och internationell verksamhet ingår. Verksamhet som berör samer, samisk kultur och språk samt rennäring bedrivs inom flera andra politikområden såsom utbildningspolitiken, kulturpolitiken, minoritetspolitiken och djurpolitiken. verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (1993:327) med instruktion för . anvisas medel till sin verksamhet över utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . Rennäringen regleras i huvudsak i rennäringslagen (1971:437) och i rennäringsförordningen (1993:384). Medel anvisas över utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Ur Samefonden lämnas bidrag för att främja och stödja rennäringen, den samiska kulturen och samiska organisationer. Fondens inkomster utgörs av upplåtelse- och intrångsersättningar. De skador som de stora rovdjuren orsakar rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). Anslaget redovisas under politikområdet Djurpolitik anslaget 42:6 Ersättning för viltskador m.m. Sameskolstyrelsen regleras i sameskolförordningen (1995:205). Medel för stöd till sameskolorna anvisas över utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning anslaget 25:8 Sameskolstyrelsen. För att stödja utbildning för vuxna samer fördelas medel till Samernas utbildningscentrum under anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet i vuxenutbildning. fördelar medel vid korttidsstudier för alfabetisering i samiska över utgiftsområde 15 Studiestöd anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. Bidrag till samisk kultur anvisas till över utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. För stödet till det samiska språket, vilket regleras i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar, anvisas medel över utgiftsområde 1 anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 1 Totalt för utgiftsområde 1 Anslag inom utgiftsområde 23 45:1 Främjande av rennäringen m.m. 2004 23 45:2 Informationssatsning om samerna Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Samepolitik 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån som regeringen bedömer att indelningen i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . /06 har två slutbetänkanden överlämnats till regeringen inom det samepolitiska området, Samernas sedvanemarker (SOU 2006:14) av för renskötselområdet och Jakt och fiske i samverkan av Jakt- och fiskerättsutredningen (SOU 2005:116). Betänkandena innehåller bl.a. förslag på hur förvaltningen och nyttjandet av mark och vatten respektive jakt och fiske skall ske i de traditionellt samiska områdena. Därutöver har ett utkast till nordisk samekonvention utarbetats av en nordisk expertgrupp. Remisstiden för Utkast till nordisk samekonvention löpte ut och för de andra två utredningarna löper remisstiden ut . Därefter sker beredning av förslagen i . Frågan om ytterligare en förlängning av konventionen om renbete över den svensk-norska gränsen har varit aktuell . svensk-norska renbeteskonvention upphörde att gälla eftersom de båda länderna efter förhandlingar inte har enats om en ny konvention. Regeringen har i en skrivelse till (skr. 2004/05:79) gjort bedömningen att Lappkodicillen alltjämt är gällande mellan de båda länderna och utgör en grund för det gränsöverskridande betet från . kom och överens om att återuppta förhandlingarna med syfte att få till stånd en ny konvention och dessa förhandlingar pågår alltjämt mellan länderna. Under de senaste två programperioderna för EU:s strukturfondsprogram respektive Miljö- och landsbygdsprogram, har stöd för särskilda samiska insatser lämnats. Huvudmålen i programmen för de samiska insatserna 2006 är att stärka det samiska näringslivet och därmed bidra till utveckling av samisk kultur och näringsliv. Med det menas att traditionellt näringsutövande bevaras som nya livskraftiga verksamheter och näringar med utgångspunkt i samiskt näringsliv och kultur utvecklas samt stöds. Den nuvarande programperioden beräknas av att ha genererat (inklusive EU- medel, offentlig och privat medfinansiering) till projekt med samisk inriktning. Arbetet för att utarbeta strategier och program inför nästa pro- gramperiod, 20072013, har pågått och gått in i en mer intensiv period . Samiska intressen har varit företrädda i flera av referensgrupperna som varit knutna till arbetet och diskussioner har förts mellan och dåvarande regeringen i frågor som rör samiska insatser och frågor i kommande EU- program. För att lyfta frågan om ökad jämställdhet i det samiska samhället skall alla organisationer som beviljas stöd från kulturråd ha en aktuell jämställdhetsplan. För att på motsvarande sätt arbeta för att öka samiska ungdomars inflytande i frågor som rör det samiska samhället och intresse i politiken har beslutat att inrätta en tillfällig ungdomspolitisk kommitté. Kommitténs uppgift är att upprätta en handlingsplan för att stärka samiska ungdomars medbestämmande och inflytande i . kulturråd har fördelat sammanlagt nära till samiska kulturändamål. Störst andel av medlen har gått till samiska organisationer och tidningen , därtill har medel gått till Sámi Teáhter (samiska teatern) och olika projekt inom forskning, utbildning, teater, slöjd och bibliotek. antog FN:s nybildade råd för mänskliga rättigheter i en deklaration om urfolks rättigheter, vilken bl.a. bekräftar urfolks rätt till självbestämmande och till traditionella marker och resurser. Resultatet av röstningen utföll med 30 röster för, 2 röster emot och 12 avstod att rösta. Förhandlingarna om en FN-deklarationen om urfolks rättigheter har pågått . Målet är att deklarationen skall kunna behandlas av . har tagit beslut om ett internationellt urfolksårtionde med början 2005. redovisade den expertgrupp, som regeringarna och sametingen i , och har utsett, ett utkast till en nordisk samekonvention. Samekonventionen är tänkt att ge en ökad samsyn på de samiska frågorna i , och . Utkastet bereds i de tre länderna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen medverkar i ett internationellt samarbete genom deltagande i . Rådet är ett internationellt samarbetsorgan bestående av åtta arktiska stater och sex urfolksorganisationer. Samarbetet syftar framför allt till studier och forskningsprojekt, bl.a. med fokus på arktiska urfolk och levnadsbetingelser i . I belyses rennäringen och andra samiska näringar ur ett arktiskt perspektiv. har lett arbetet med att införa ett nytt kvalitetshöjande procedursystem för godkännande av projekt. övertar ordförandeskapet i rådet efter varefter och står på tur. Planering inför ett sexårigt gemensamt ordförandeskapsprogram för de tre nordiska länderna pågår för närvarade. Inför de kommande internationella polaråren (IPY), 2007 2009, har drivit att fokus skall ligga på människan i polarområdena, vilket ger möjlighet att uppmärksamma urfolken i . Ett annat internationellt samarbete sker i Nordiskt organ för rennäringsforskning () som är ett organ under . är ett kontakt- och samarbetsorgan för rennäringsforskning mellan , och . Ett av målen med samarbetet är att främja forskning och forskningssamarbete som är till nytta för rennäringen, vilket bl.a. görs genom återkommande konferenser där nordiska forskare möts och diskuterar aktuella frågeställningar. Regeringen gav i uppdrag att göra en förnyad kartläggning av utbildningssituationen för de nationella minoriteterna för att få en tydlig och aktuell bild av hur den samlade situationen för minoriteterna såg ut och vilka ytterligare insatser som skulle kunna behövas på området. Förslagen bereds i . har försöksverksamheten med modersmålsundervisning delvis på distans via webbportalen Tema Modersmål vidareutvecklats. Den har omfattat elever från årskurs 6 i och sker exempelvis på samiska. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har en möjlighet för vuxna samer, som talar men inte kan läsa och skriva samiska, att söka bidrag vid korttidsstudier införts. Utöver detta stöd för korttidsstudier har den tidigare regeringen beslutat att även avsätta till en särskild satsning för att utveckla och producera läromedel på sydsamiska för vuxna. Regeringen har också givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att främja utveckling och produktion av läromedel i samiska för skolbarn med särskild fokus på sydsamiska. För det ändamålet avsattes . antog propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112). Där anges de övergripande riktlinjer som skall gälla för SVT, SR och UR under kommande tillståndsperiod. I propositionen föreslog regeringen att sändningar på de nationella minoritetsspråken, däribland samiskan, även fortsättningsvis skall vara ett prioriterat område och att tillgängligheten skall fortsätta att förbättras. Den tidigare regeringen har givit i uppdrag att se över ansvarsfrågor inom museiområdet. I detta uppdrag ingår också att se över verksamheten vid Ájtte svenskt fjäll- och samemuseum. Uppdraget beträffande Ájtte har redovisats till regeringen och förslagen bereds inom . Inom kulturområdet har också den parlamentariska kommitté som regeringen tillsatte 2004, med uppdrag att bl.a. analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter, däribland samer, redovisat sitt uppdrag. Betänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) överlämnades och förslagen bereds inom . är en nationell minoritet i och skyddas av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen). Samiska är ett minoritetsspråk och skyddas av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen). Åtgärder genomförs inom ramen för minoritetspolitiken för att skydda och stödja de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. rapporterade till kring efterlevnaden i av ramkonventionen. I rapporten redovisas de åtgärder som vidtagits till skydd för bl.a. samer och samiskan . tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att analysera om det finns förutsättningar att utvidga det finska förvaltningsområdet till att gälla även i ett område inom Stockholms- och . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv rörande utvidgning av det samiska förvaltningsområdet till att avse även det sydsamiska området. Med det sydsamiska området avses de södra delarna av det traditionella samiska språkområdet som omfattar delar av , , och . Utredningen lämnade sitt slutbetänkande, Att återta mitt språk (SOU 2006:19), . Utredaren föreslår att en utvidgning skall ske av såväl det finska som det samiska förvaltningsområdet. Utredaren lämnar även andra förslag på det minoritetspolitiska området. Slutbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Mer information om minoritetspolitiken finns under utgiftsområde 1, politikområde Minoritetspolitik. Forskningspolitik och biologisk mångfald för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) redovisade ett uppdrag om en kunskapsöversikt över forskningen om en hållbar rennäring och övrig samerelaterad forskning. I forskningspropositionen "Forskning för ett bättre liv" (2004/05:80) konstaterar regeringen att en alltmer framträdande dimension i renskötseln är som sysselsättningsskapande och sammanhållande faktor i det samiska samhället. Forskningen inom området bör därför ha en bred inriktning mot utveckling av kunskaper som gör renskötseln hållbar i ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt perspektiv, bl.a. med fokus på traditionella kunskaper. Regeringen har givit i uppdrag att i samråd med , beträffande frågor som rör samisk kultur, utveckla samt genomföra ett nationellt program för lokal och traditionell kunskap med koppling till biologisk mångfald. Programmet skall ha särskild fokus på lokal och traditionell kunskap knuten till den samiska kulturen. Programmet är avsett att löpa i två treårsperioder. Samepolitikens mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Indikatorerna för politikområdet är valdeltagande (indikator 1), antalet besökare på webbplats (indikator 2), omfattningen av material i svensk media om och samer (indikator 3) samt genomsnittligt antal renar per renskötselföretag (indikator 4). Indikatorerna antalet besökare på webbplats samt valdeltagande visar på en förbättring av måluppfyllelsen även om valdeltagandet minskat något sedan det första valet . Av omfattningen av material i svensk media om och samer går att avläsa att en avsevärd ökning har skett , vilket signalerar en markant förbättring av måluppfyllelsen. Indikatorn genomsnittligt antal renar per renskötselföretag är liksom föregående år stabil, vilket kan tolkas som att inte några avläsbara förändringar har skett som har påverkat renantalet. Det folkvalda organet och samisk kultur Myndigheten hade 23 anställda /06. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 31 ledamöter varav styrelseordföranden är den enda som arbetar heltid. Övriga ledamöter är fritidspolitiker. verkställande organ är en styrelse som består av fem ledamöter samt ersättare. Ledamöterna i det folkvalda organet väljs . Det senaste valet hölls . Största parti i innevarande mandatperiod är Jakt- och fiskesamerna (9 mandat), därefter Samelandspartiet (8 mandat), Skogssamerna (4 mandat) och Samerna (4 mandat). Minsta partier är Min Geaidnu (3 mandat) och Guovssonásti (3 mandat). En koalition har bildats mellan Samelandspartiet, Skogssamerna, Samerna och Min Geaidnu. Samelandspartiet innehar posten som styrelseordförande. Koalitionen mellan de fyra partierna innebär att det största partiet, Jakt- och fiskesamerna, och ett av de minsta partierna, Guovssonásti, är i opposition. För att få rösta måste personen vara anmäld i röstlängd. Valdeltagande vid val till indikerar, liksom för övriga val, graden av legitimitet i det politiska systemet. Valdeltagandet ökade till i det senaste valet men har totalt sjunkit sedan det första valet . Utvecklingen av antalet anmälda personer i röstlängden indikerar trots det att legitimitet bland den samiska befolkningen successivt har ökat. Detta eftersom valdeltagandet ökat i absoluta tal genom att allt fler samer anmäler sig till röstlängden. Antalet personer i röstlängden och valdeltagandet (indikator 1), inräknat inkomna men icke godkända röster, sedan inrättande visas i följande sammanställning. Valdeltagande är en indikator inom samepolitikområdet. Indikatorn uppdateras i samband med val till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 3 865 () 3 775 () 2001 (omval) 4 366 () 4 731 () * Antal giltiga röster. Efter valet var av ledamöterna kvinnor.