prop · GU031d4 · 2007-01-01 00:00:00 — 2.15 Export av statligt förvaltningskunnande Regeringen anser att ett utökat samarbete mellan offentliga aktörer i och i utvecklingsländerna är värdefullt. Riksdagsbeslutet om en ny Politik för Global Utveckling (PGU) 2003 innebär att offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i ökad utsträckning skall engageras i politiken för global utveckling. Regeringen avser att ge ESV i uppdrag att föreslå hur tjänsteexportverksamheten bör regleras och vilket ekonomiskt mål som kan vara lämpligt för olika typer av tjänsteexport. Möjligheterna att upphäva tjänsteexportförordningen (1992:192) skall undersökas liksom hur kan öka den statliga tjänsteexporten, bl.a. genom att studera under vilka förutsättningar andra länder arbetar. 2.16 Bättre uppföljning av hela förvaltningen Det sker en mängd olika uppföljningar av offentlig verksamhet, men det är svårt att få en 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 samlad bild av arbetet i statliga myndigheter, landsting och kommuner. är en enhetsstat med en långtgående och grundlagsfäst självstyrelse. har staten ett ansvar för att alla medborgare ges likvärdiga förutsättningar oavsett var de bor. Det är därför viktigt att ha en kvalificerad uppföljning av den kommunala verksamheten. En kvalificerad uppföljning underlättar också jämförelser mellan kommuner och landsting. Uppföljningen blir på så sätt ett instrument för att förbättra effektivitet och kvalitet inom den kommunala verksamheten. Staten bedriver tillsammans med Kommuner och Landsting Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Rådets uppgift är att stimulera jämförelser och stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändningen i kommuner och landsting. Vidare har i uppdrag att beakta behovet av en samlad strategisk kunskap om den kommunala verksamheten samt hur detta behov skulle kunna tillgodoses. Detta är en viktig del av uppdrag. pågår löpande ett antal olika insatser. Regeringen avser att återkomma med initiativ i syfte att få till stånd en mer samlad uppföljning av såväl statlig som verksamhet. Statskontoret har haft i uppdrag att genomföra en studie av den statliga förvaltningens utveckling. Uppdraget slutredovisades i rapporten (Statskontoret 2005:32). Studien visar att mer än halverades det totala antalet myndigheter till 552 myndigheter. Eftersom en vedertagen definition av myndighetsbegreppet saknas har Statskontoret avgränsat begreppet till myndigheter som lyder under regeringen eller och som styrs av en instruktion eller en särskild lag. Regeringen avser att ge i uppdrag att gå vidare med att utveckla ett komplett myndighetsregister. Att antalet myndigheter minskar beror till största delen på sammanslagningar inom myndighetskoncerner som och Försvarsmakten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 som berörde 100 000 statligt anställda svarar för huvuddelen av den minskade sysselsättningen. Statskontoret visar att det inrättades fem förvaltningsmyndigheter och nio nämndmyndigheter med för statsförvaltningen helt nya uppgifter. Vissa områden i staten har vuxit sett till antalet sysselsatta. Exempelvis har sysselsättningen inom försvarsområdet minskat, medan den ökat inom utbildningsområdet. Här redovisas förändringar inom den statliga förvaltningen. Små myndigheter avvecklas eller slås samman Verksamheterna vid ett antal små myndigheter har inordnats i andra myndigheter. Från har övertagit Statens bostadsnämnds uppgifter och från samma datum har Statens utsädeskontroll och inordnats i . Delegationens huvudsakliga uppgifter övergick då till Verket för näringslivsutveckling () och (numera .) En utredare har även tillsatts för att förbereda avvecklingen av , då verksamheten skall inordnas i . Statskontoret konstaterade att de största minskningarna av antalet myndigheter kan härledas till olika sammanslagningsreformer inom myndighetskoncernerna Även sammanslagningen av de 21 allmänna försäkringskassorna och till den sammanhållna myndigheten är en del av denna utveckling. Dessa reformer har fortsatt. har tre sådana sammanslagningar genomförts. bildades den nya myndigheten genom sammanslagning av den centrala förvaltningsmyndigheten och de tio regionala skogsvårdsstyrelserna. Från avvecklades de 35 lokala kriminalvårdsmyndigheterna, Transporttjänsten och och en ny myndighet inrättades, med namnet Kriminalvården. avvecklades de tio regionala kronofogdemyndigheterna och en myndighet, , inrättades. är självständig men knuten till i strategiska frågor och för IT-verksamheten och administrativa stödfunktioner. Uppgifter omfördelas mellan myndigheter Att enbart redovisa antalet myndigheter ger inte en rättvisande bild av de strukturförändringar som pågår inom statsförvaltningen. Många förändringar sker utan att antalet myndigheter förändras. Inrättandet av nya myndigheter sker i de flesta fall i samband med att andra avvecklas och att uppgifter omfördelas mellan myndigheter, ofta med syfte att renodla en myndighet. Som en följd av översynen av regeringens stabsstöd avvecklades () /06 och bildades Verket för förvaltningsutveckling (Verva). Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) inrättades . Till Handisam fördes viss verksamhet från , (Sisus) och . avvecklades Sisus som myndighet och dess verksamhet med statsbidragsgivning inom utbildningsområdet flyttade över till . inrättades särskilda migrationsdomstolar som tog över uppgifter från , vilken avvecklades. Även andra förändringar som rör domstolarnas organisation är aktuella. Inskrivningsverksamheten vid sju tingsrätter kommer att övergå till , som ett led i det omfattande arbete att renodla verksamheten inom domstolsväsendet. har tillsammans med haft i uppdrag att förbereda överflyttningen av huvudmannaskapet. Verken skall vid förberedelserna utgå från att verksamheten flyttas över . Av den nationella strategin för regional konkurrenskraft och sysselsättning framgår att avsikten är att Verket för näringslivsutveckling () skall vara förvaltnings- och attesterande myndighet för Europeiska regionala utvecklingsfondens åtta program för regional konkurrenskraft och sysselsättning avseende program- I nuvarande programperiod 20002006 är fem länsstyrelser förvaltningsmyndigheter. Rådet för Europeiska socialfonden (Svenska ) bör enligt den nationella strategin vara förvaltningsmyndighet och attesterande myndighet för Europeiska socialfonden. och Svenska skall vara representerade i, respektive lokaliserade till åtta orter. 3.2Bedömningar av framtida personalkonsekvenser Nedan redovisas respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition och andra särpropositioner som förelagts . Den rekrytering som genomförts med anledning av den tidigare regeringens sysselsättningspaket, som redovisades i budgetpropositionen , ingår inte i nedanstående redovisning. Vilka konsekvenser som den snabbare utfasningen av satsningarna på statliga kompetensöverföringsjobb och trainee m.m. på länsstyrelserna får kan inte nu överblickas. Bedömningarna är preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde. Förändringarna sker främst inom domstolsväsendet. En ökning av antalet anställda sker till följd av att migrationsdomstolarna inrättades vilket medfört cirka 450 nyanställningar. En minskning beräknas ske framöver beroende dels på förändring av hyresnämndsorganisationen, dels på den förändring som sker genom att Inskrivningsverksamheten övergår från sju tingsrätter till . Kriminalvården är organiserad som en myndighet. Efter beslutad organisation uppgår besparingseffekten till ca 65 personer. Kriminalvården planerar att bygga ca 1 700 nya anstalts- och häktesplatser . Antalet anställda inom beräknas öka till följd av den planerade platsutbyggnaden. pågår arbete för att bl.a. effektivisera användandet av personalresurserna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Det är för tidigt att kvantifiera vilka nettoeffekter detta kommer att ge. Regeringens ambition är att det skall finnas 20 000 poliser . Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) föreslås få en förstärkning med . Detta kommer att innebära en utökning av antalet anställda med ca fem personer. Det är inte möjligt att ange personalkonsekvenserna eftersom frågan om vilka uppgifter som övergår till andra organ ännu inte beslutats. Sannolikt kommer dock antalet anställningar att minska sedan nödvändiga omföringar av uppgifter gjorts. har minskat sin personal med 150 personer, dvs. Av dessa har 86 personer sagts upp som en följd av den lagändring som trädde i kraft som bl.a. innebär att inte längre skall tillhandahålla boende för ensamkommande barn. trädde en ny utlänningslag i kraft (2005:716) och upphörde . var 246 personer anställda vid nämnden. Merparten av dessa har erhållit tjänster vid de nyinrättade migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen, 77 personer sades upp i samband med nämndens upphörande. Arbetsgivaransvaret för dessa 77 personer övergick då till den nybildade . kulminerar den personella omstrukturering inom Försvarsmakten som föranletts av de beslut om försvarspolitisk inriktning och anslagsfördelning inom utgiftsområde 6 som fattade (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:1, utg.omr. 6, bet. 2004/05:FöU1, rskr. 2004/05:130). Regeringen förutser ett fortlöpande behov av nyrekrytering för att tillgodose behoven i den fredsfrämjande verksamheten och inom de kompetensområden där det redan är eller uppstår brist på personal. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Tabell 3.1 Personalkonsekvenser i Försvarsmakten lämnade (SOU 2005:96) förslag på hur kostnadsminskningar inom Försvarsmaktens centrala och regionala verksamhet samt inom de totalförsvarsgemensamma myndigheterna skulle tas ut. 2005/06:131 presenterade regeringen åtgärder för att genomföra dessa besparingar inom stabs- och förvaltningsverksamheten och att resurser förs över till den kärnverksamhet som genomförs vid förbanden samt för fredsfrämjande verksamhet. Detta innebär att Försvarsmaktens beställningar till de totalförsvarsgemensamma myndigheterna kommer att minska och en följd av detta blir att personalreduktioner måste ske inom myndigheterna. undantas från denna fas av besparingarna i avvaktan på att underrättelsesektorn ses över. För perioden 20072009 beräknas antalet anställda vid att öka med närmare 200 personer. Ökningen sker med anledning av utbyggnad, drift och förvaltning av Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet (), arbetet med den nationella portalen och det webbaserade informationssystemet, utvecklingen av myndighetens tekniska kompetens samt utveckling av myndighetens övningsverksamhet. Viss osäkerhet råder beträffande de personella behoven för hantering av . () förstärkning av beredskapen för att hjälpa svenskar utomlands sammanfaller med att regeringen har beslutat att utöka SRV:s internationella verksamhet. Med start kommer denna verksamhet att utökas till att omfatta cirka 130 personer mot nuvarande 25. Till detta kommer att SRV:s enhet för brandfarliga och explosiva varor i skall samlokaliseras med centrala förvaltning i . Detta kommer att medföra dubbelbemanning med ca fem personer. Sammanfattningsvis kommer SRV att minska sin personal med totalt 30 personer. Inom sker nu omfattande förändringar till följd av omlokalisering av gemensam service och förmånsslag samt pensionsavgångar. Pensionsavgångarna kommer under en period att vara omkring 650 personer . För den här avsedda perioden bedöms antalet anställda att minska med ca 1 695 personer. Till följd av uppdrag om försöksverksamhet med förstärkt vårdkedja inom ungdomsvården tillkommer ytterligare 16 anställningar vid . I enlighet med propositionen Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60) har regeringen beslutat att en samordningsfunktion för hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar skall inrättas vid . Med anledning av detta har medel överförts från () till . Regeringen föreslår att ytterligare medel överförs . Detta innebär att personalen vid FHI minskas med åtta personer, som ökar med åtta anställda. Med anledning av regeringens beslut att omlokalisera till kommer det att finnas behov av dubbelbemanning vid institutet. Regeringen anser att () bör avvecklas och att verksamheten bör föras över till högskoleväsendet. På den korta tid som stått till förfogande har regeringen dock inte haft möjlighet att ta ställning till formen för överförandet av verksamheten och till hur verksamheten långsiktigt skall bedrivas. Regeringen avser att presentera sitt ställningstagande och förslag till anslagsåtgärder. , , och 21 länsstyrelser svarar för av de totalt 25 000 anställda inom ansvarsområde. Bortses från sysselsättningspaketens effekter och myndigheternas löpande rationalisering, är det i sammanhanget begränsade personalkonsekvenser som kan bedömas. Kända förändringar är ny strukturfondsorganisation (där länsstyrelserna minskar och ESV ökar), samt vissa andra uppgiftsförändringar för länsstyrelserna. En personalökning beräknas ske vid universitet och högskolor med ca 3 650 personer till följd av förstärkningar av anslagen till såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning. För övriga områden inom departementet bedöms inga större förändringar av antalet anställda ske med anledning av denna budgetproposition. I samband med att landningskontrollen överförs från till kommer en ökning av antalet anställda motsvarande 19 personer att ske hos . Till följd av prop. 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande överförs 2007 arbetsuppgifter från länsstyrelserna motsvarande tre anställningar till . Utöver det förs motsvarande tre anställningar inom verksamhetsområde till . Det är inte möjligt att ange personalkonsekvenserna eftersom frågan om vilka uppgifter som övergår till andra organ ännu inte beslutats. kommer att tillföras nya arbetsuppgifter till följd av beslut om propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). En förstärkning kommer att ske med som innebär ytterligare cirka sex anställningar vid myndigheten. Regeringen har aviserat kraftiga åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Som ett led i denna process föreslår regeringen att läggs ned . Detta kommer att beröra 390 personer. Vidare föreslår regeringen anslagsminskningar för , vilket uppskattningsvis kan komma att beröra cirka 280 personer 2009. övergår myndigheten () till . Ungefär 25 personer berörs. Merparten av de anställda övergår till . En ny programperiod inleds för strukturfonderna med en (delvis) ny organisation för genomförande av strukturfondsprogrammen, vilket kommer att beröra flera myndigheter både inom område (Verket för näringslivsutveckling , Svenska 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Det är svårt att ange det antal personer som kommer att beröras av den nya organisationen. Regeringen avser att reformera (). Arbetsförmedlingarnas resurser skall tydligare inriktas för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna minskar kraftigt och AMV skall ombildas till en enhetlig myndighetsorganisation genom att AMS och länsarbetsnämnderna avvecklas som egna myndigheter /2008. Regeringens bedömning är att inrättandet av en enhetlig myndighetsorganisation kommer att innebära en mer effektiv, flexibel och mindre kostsam administration. Resurserna minskas med 2007 och med . Det är svårt att ange det antal personer som kommer att beröras. Stora delar av arbetsgivarpolitiken har delegerats till myndigheternas chefer. Delegeringen innebär en betydelsefull frihet för myndigheterna att självständigt utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning med hänsyn till verksamhetens krav. För att regeringen skall kunna följa utvecklingen och vid behov vidta åtgärder redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. Med kompetensförsörjning avses arbetet med att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål på ett effektivt sätt. I det följande redovisas en uppföljning av kompetensförsörjningen i staten utifrån myndigheternas redovisningar, övriga rapporter samt relevant statistik. En central rapport är en sammanställning och analys av myndigheternas redovisningar av kompetensförsörjningen i årsredovisningen (Fi2006/1500) som gjorts av Verket för förvaltningsutveckling (Verva). Rapporten i sin helhet finns på Vervas hemsida, . I rapporten finns bl.a. olika exempel på myndigheternas insatser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 4.1 Anställda i staten var totalt 236 300 personer anställda i den statliga sektorn. Då ingår även personer med timlön m.m. Tabell 4.1 Antal statligt anställda 2001-2005 fördelade på kvinnor och män Ökningen beror på att räknas till statlig sektor. Staten i övrigt har i stället minskat med 4 000 anställda. Framför allt minskade antalet anställda inom Försvarsmakten med nära 1 600 anställda. Även antalet anställda inom sektorn universitet och högskolor har minskat med ca 1 000 anställda. har antalet anställda inom denna sektor ökat. Sektorn affärsverk och infrastruktur minskade med nästan 1 000 anställda. Flertalet arbetar heltid inom staten av de statligt anställda arbetar i . finns i (exklusive ). Om man i stället ser till andelen statsanställda i förhållande till samtliga anställda i olika regioner var andelen störst i där är statligt anställda. Drygt 30 000 statsanställda arbetar deltid. Det är fler kvinnor som arbetar deltid, , medan det bland männen är . AFF: och infrastruktur; AOU: Arbetsliv, omsorg och utbildning; EK: Ekonomi; FÖ: Försvarsmakten; KULT: Kultur; LRS: Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter; MTJ: Miljö, teknik och jordbruk; RÄTTS: Rättsmyndigheter; UHF: Universitet, högskolor och forskning; UPP: Uppdragsmyndigheter 4.2 Antal uppsägningar i staten Antalet övertaliga statstjänstemän som anmäldes till uppgick till 5 810 personer, vilket motsvarar av de statligt anställda (försäkringskassorna inräknade). Inflödet är det största . Försvarsmaktens omstrukturering är den övervägande orsaken till detta. Genom en ändring av trygghetsavtalet kan tidsbegränsat anställda nu lättare kvalificera sig för att omfattas av avtalet och möjligheterna till stöd har ökat. Det näst största inflödet till stiftelsen, drygt 1 000 personer, kommer från sektorn universitet och högskolor. Drygt 600 av dessa var tidsbegränsat anställda. Det stora inflödet från Försvarsmakten har medfört att könsfördelningen har förskjutits, liksom att medelåldern i inflödet är lägre. Inflödet är ojämnt fördelat också geografiskt. Det totala inflödet sedan bildades uppgår till cirka 80 000 personer (per ). beräknas inflödet komma att uppgå till cirka 3 000 personer. Av tabell 4.2 framgår andelen uppsagda fördelade på kvinnor och män . Tabell 4.2 Andel uppsagda respektive total andel i staten fördelade på kvinnor och män, 1996-2005 Anm. Här ingår även personer som är registrerade i tidiga åtgärder före uppsägningstillfället. Att andelen uppsagda kvinnor varierat över tiden hänger samman med orsakerna till att övertalighet uppkommer. skedde omfattande besparingar och teknik- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 förändringar som i hög grad drabbade kvinnliga administratörer. har de uppsagda i högre grad bestått av övertaliga från Försvarsmakten och infrastrukturmyndigheterna, där andelen män är väsentligt högre. Detta framgår med stor tydlighet inflöde, där övertaliga från Försvarsmakten utgjorde mer än halva inflödet. Statsanställda hävdar sig väl Av de uppsagda som fick nya arbeten (fasta och tidsbegränsade ) gick -till den statliga sektorn (2004, 2003), -till den kommunala sektorn (2004, 2003), Fler äldre, färre yngre i staten I jämförelse med arbetsmarknaden i övrigt har staten en äldre personalstyrka. var medelåldern för statligt anställda män och kvinnor , medan medelåldern på arbetsmarknaden totalt var . var av de statsanställda eller äldre, medan samma åldersgrupp utgjorde av den totala arbetsmarknaden. Andelen anställda i åldersgruppen var mycket lägre i staten än på arbetsmarknaden i övrigt. Förklaringarna till statens avvikande åldersstruktur står att finna dels i den statliga sektorns kraftiga expansion , dels i att utbildningskraven är högre i staten än på arbetsmarknaden i stort. -till den privata sektorn (47 andelen anställda i staten är en procent 2004, 2003). Av dem som fått nytt arbete går fler kvinnor än män till den offentliga sektorn. Knappt hälften av dem med nytt arbete får högre lön, medan den är oförändrad för ungefär en fjärdedel. Hälften uppger sig ha fått ett bättre och mer utvecklande arbete, medan drygt var tionde anser att arbetsuppgifterna är sämre och mindre utvecklande. De flesta uppsagda finner relativt snabbt en ny sysselsättning. Den öppna arbetslösheten bland de uppsagda i staten sjunker relativt snabbt och ligger på av de uppsagda och . Huvuddelen av de som är arbetslösa är . Enligt kan de goda resultat som uppnås hänföras till att det statliga trygghetssystemet är ett aktivt omställningsinstrument och till att de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. 4.3 Åldersstruktur i staten En strategisk fråga för statsförvaltningen är att hantera kommande års pensionsavgångar. beräknas ca 24 250 personer i statsförvaltningen att uppnå pensionsålder. återspegling av att nästan dubbelt så stor andel av de statsanställda, , som på arbetsmarknaden totalt, , har eftergymnasial utbildning. Diagram 4.1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2005 30-34 35-39 40-44 45-49 Nybeviljade ålderspensioner fortsätter att öka Antalet nybeviljade ålderspensioner förväntas öka framöver beroende på att den stora gruppen fyrtiotalister kommer att gå i pension . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Tabell 4.3 Personer med nybeviljad ålderspension, 1998 2005 Anm. I uppgifterna om antal personer med nybeviljad ålderspension ingår även delpensionärer och personer med tillfällig sjukpension som fyller . Fler tar ut ålderspension efter att de har fyllt Den markanta ökningen av antalet, både män och kvinnor, som tar ut ålderspension efter 65- årsmånaden har fortsatt . Antalet har ökat från föregående år. En tänkbar förklaring till denna kraftiga ökning kan vara att den första årskullen, som har möjlighet att kvarstå i arbete till , har fyllt . Tabell 4.4 Personer i arbete som är eller äldre 2002- 2005 Den största andelen av de personer som är eller äldre och som fortfarande arbetar finns inom universitets- och högskolesektorn. Genomsnittsåldern för pensionsavgångar ökar Medianåldern då de statsanställda har lämnat sin anställning inom staten i pensioneringssyfteF2F, har ökat och uppgår nu till . För kvinnorna uppgår medianåldern till , medan den för männen uppgår till och 1 månad. Som framgår av diagrammet nedan har kvinnorna haft en högre medianålder än vad männen har haft. Diagram 4.2 Medianålder då statsanställda män och kvinnor lämnat sin anställning i pensioneringssyfte, 1998-2005 Antalet statsanställda med nybeviljad sjukpensionF3F har minskat (se tabell 4.5). De senaste årens ökningar vad avser nybeviljade tillfälliga sjukpensioner har upphört, dock kvarstår en marginell ökning vad avser tillfälliga sjukpensioner med omfattningen . av dem med tillfällig sjukpension 2005 hade lägre omfattningsgrad än . Tabell 4.5 Personer med nybeviljad tillfällig respektive definitiv sjukpension, 19982005 av dem som 2005 beviljades sjukpension eller tillfällig sjukpension på heltid i staten var kvinnor. För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor . Genomsnittsålder för personer med nybeviljad sjukpension 2005 var för kvinnor och för män. 3 Med sjukpension och tillfällig sjukpension avses avtalsförmåner kopplade till icke tidsbegränsad sjukersättning på heltid respektive