prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Efter det senaste valet ökade andelen kvinnor till . Det betyder att 10 av 31 ledamöter är kvinnor medan 21 ledamöter är män. Vid en jämförelse med fördelningen mellan kvinnor och män som deltagit i valet och fördelningen mellan män och kvinnor som valdes in i framgår att ungefär hälften av de som röstade var kvinnor medan enbart en tredjedel av de invalda ledamöterna var kvinnor. Orsakerna till diskrepansen är inte kartlagda. presenterade en rapport om hur efterlever minoritetsspråkskonventionen. rekommenderas bl.a. att utvidga det språkliga förvaltningsområdet för samiska, att särskilt vidta åtgärder för sydsamiskan samt att förbättra förutsättningarna för dagspress på samiska. I rapporten framförs emellertid att åtaganden på minoritetsspråksområdet på flera punkter är uppfyllda. riktas det från internationellt håll kritik mot gällande samernas ställning. mot rasdiskriminering noterade i sina slutsatser efter det periodiska förhöret med 2004 att inte har ratificerat konvention nummer 169 och att kommittén var oroad över att frågorna om samernas landrättigheter ännu inte har lösts. Därtill har kommission mot rasism och intolerans i en rapport uppmanat att fortsätta sina ansträngningar att nå en lösning på frågorna om samernas landrättigheter och att stärka samernas deltagande och inflytande i beslutsprocesser i frågor som berör dem. Information för samer och övriga medborgare informationsarbete och tillgänglighet har fortsatt att förbättrats och ett flertal informationsinsatser av olika omfattning är genomförda. Kunskap om och information kring den samiska kulturen, samhället och historien är viktig för att öka förståelsen för det samiska samhället. Det är även ytterst värdefullt att samerna själva besitter kunskap, inte minst för att kunna verka för en levande kultur och bärkraftiga näringar men också för att känna till sina rättigheter som urfolk. Antalet besökare på webbplats (indikator 2) är en indikator inom samepolitikområdet. Indikatorn avser att mäta intresset för och det samiska samhället, politiken och kulturen genom att ge en bild av hur många som aktivt söker kunskap inom området. Under januarijuni 2006 var antalet besökare på webbplats 53 624 stycken, vilket är en minskning med jämfört med . Förändringen i antal besökare gentemot föregående period förklaras delvis med att sametingsvalet medförde en ansenlig, men temporär, ökning av antalet besökare på webbplatsen. Utvecklingen av antalet besökare på webbplats 20032006 januari april redogörs för nedan. Tabell 7.3 Antal besökare på webbplats Källa: /Samiskt Informationscenter. På samma sätt som antalet besökare på webbplatsen visar i vilken omfattning som kunskap om det samiska söks, ger media en bild av vilken information som sprids till allmänheten. Eftersom media är en viktig källa till den kunskap som allmänheten har i olika frågor (indikator 3) är omfattningen av skriftligt material i svensk media om och samer en indikator för samepolitikområdet. En jämförelse av förekomsten av skriftligt material i svensk media mellan 20032005 inom ämnesområdena , sametingsval, samisk kultur, rennäring, EU-frågor, Samiskt informationscenter samt planerad sametingsbyggnad görs i diagrammet nedan. Diagram 7.1 Artiklar om och samiska frågor Artiklar om och samiska frågor har enligt omvärldsbevakning ökat . Antalet artiklar har ökat med 2 018 stycken 20032005, vilket innebär en ökning . Artiklar om rennäringen stod för av alla artiklar 2004 (2003). Den samiska kulturen och samernas historia är en levande del av gemensamma historia och samhälle. Som en viktig del i arbetet med att sprida information och kunskap om samerna som urfolk i har etablerat Samiskt Informationscentrum. Sedan etableringen har informationscentrets webbportal, , haft i genomsnitt 35 000 besökare . vann Samiskt Informationscentrums webbplats Svenska Publi- shing-priset i kategorin Samhälls-, kultur- och ideella webbplatser. Resultaten inom informationsområdet speglar en förbättrad måluppfyllelse för arbete med kunskaps- och informationsspridning. Målet för insatserna inom området är högt ställda och fortsatta insatser är nödvändiga, vilket innebär att ett fortsatt ambitiöst arbete 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 inom området både är efterfrågat och nödvändigt. arbetar på olika sätt för att samiska behov, däribland rennäringens intressen vid nyttjande av mark och vatten, skall beaktas. Det sker bl.a. genom att delta i olika arbetsgrupper och genom kontakt med olika myndigheter och organisationer, t.ex. i samband med att myndigheten avger remissyttranden. Genomsnittligt antal renar per renskötselföretag 2004/05 var 279 stycken, vilket ligger i samma nivå med året innan. Antalet renar per renskötselföretag skiljer sig åtskilligt mellan länen. Indikatorn genomsnittligt antal renar per företag (indikator 4) visar att det är vanligt med relativt få renar per renskötselföretag. En viss förändring av antalet kan konstateras, då hade ett företag i genomsnitt 236 renar. Antalet slaktade renar 2005/06 uppgick till ca 72 000 stycken, vilket var en ökning med i förhållande till 2004/05. Det totala renantalet i hela landet ökade och var 266 000 renar 2004/05. Detta är en ökning /01. Det totala renantalet varierar cykliskt mellan åren med regelbundet återkommande toppar ungefär . Det genomsnittliga avräkningspriset var och per kilo 2005/06, exklusive mervärdesskatt och prisstöd, vilket innebär en ökning med i förhållande till föregående år. Totalt utbetalades ca i prisstöd. Prisstödet är ett kilorelaterat pristillägg som staten betalar till renägaren per slaktad ren. Utvecklingen avseende förhandlingarna om en ny renbeteskonvention med har medfört att medelsförbrukningen för underhåll av riksgränsstängslet mot har minskat något. Medel har härmed frigjorts för ett ökat underhåll för stängsel mot . Sedan bildandet har bidragit till en samling kring samisk kultur, samhälle och språk. verkar för att nå uppsatta mål, bl.a. genom deltagande i olika sammanhang med syftet att stärka samernas ställning i samhället, genom aktivt arbete med informationsspridning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 samt genom att ge stöd till den samiska kulturen och de samiska näringarna. Den nya organisationsstrukturen innebär bl.a. att är bättre anpassat för att ta över nya myndighetsuppgifter. Den förväntas även att ge ett positivt resultat på ekonomiadministrativa rutiner såsom årsredovisning och prognoshantering. Internationellt och i får de samiska frågorna relativt stor uppmärksamhet. Ett fortsatt svenskt engagemang i olika nordiska och internationella fora antas även fortsättningsvis att påverka utveckling på området. EU-programmen som innehåller samiska insatser fyller en viktig funktion inom det samiska området. I faktiska termer bidrar åtgärderna till att en rad olika projekt som har betydelse för det samiska näringslivet, samhällslivet och kulturen får möjlighet att drivas. Slakten av ren har ökat , av minskad slakt. Att slakten ökat igen förmodas bero på bättre avräkningspriser för renägarna. Satsningar på marknadsföringsåtgärder i kombination med ökad tillgänglighet av renkött antas också ha haft en positiv effekt på utvecklingen. Samepolitikområdet består av en rad olika sakområden med varierande karaktär. Generellt är bedömningen den att måluppfyllelsen inom politikområdet har förbättrats. En rad olika processer är i gång som syftar till att utveckla det samiska samhället. Det sker bl.a. genom ett aktivare språkarbete, utdelning av kulturmedel samt genom en satsning på information. För rennäringen är måluppfyllelsen mer svårbedömd, främst eftersom en rad olika externa faktorer spelar in. Antalet djur per renskötselföretag är stabilt, vilket signalerar en oförändrad situation för rennäringen och dess ekonomiska hållbarhet. I propositionen 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande gjorde regeringen den bedömningen att bör överta sådana uppgifter från Länsstyrelserna i , och samt som i huvudsak rör interna samiska förhållanden. har fattat beslut i enlighet med förslagen i propositionen. Överföringen av arbetsuppgifter och medel kommer att ske fr.o.m . Regeringen uppdrog åt () att utreda uppförandet av en sametingsbyggnad i . Utredningen slutfördes och i samband med detta gav regeringen i uppdrag att utlysa en arkitekttävling. utsågs den vinnande byggnaden, Badjáneapmi. inkom SFV med en skrivelse till regeringen med begäran om att få genomföra ett byggnadsprogram. Skrivelsen bereds inom . I förslaget till det nya landsbygdsprogrammet inför kommande programperiod, 20072013, föreslås att blir stödmyndighet för bestämda åtgärder. Även i riktlinjerna för regionernas utarbetande av de regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning i programområdena och Mellersta anges att samernas inflytande skall tillgodoses i programframtagandet. Dessutom anges att skall finnas representerat i det strukturfondspartnerskap för programprioriteringar som inför genomförandet skall inrättas för vart och ett av dessa två program. Inom det kommande gränsöverskridande programmet Nord kommer som ett exempel ett särskilt samiskt underprogram att utarbetas. Årsredovisningen för myndigheten inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Samisk kultur och samhälle Med syftet att få en bättre samsyn på de samiska frågorna i berörda länder har en expertgrupp med företrädare för Sametingen och regeringarna i , och utarbetat ett utkast till en nordisk samekovention. Utkastet har varit på en gemensam remiss i de tre länderna och bereds i respektive land. Inom ramen för minoritetspolitiken syftar regeringens arbete till att skydda samerna och de övriga nationella minoriteterna, stärka deras möjligheter till inflytande samt att stödja samiskan och övriga nationella minoritetsspråk så att de hålls levande och utvecklas. Satsningen på samisk kultur syftar till att stärka, bevara och sprida kunskap om samisk kultur och kulturarv genom olika former av samiska kulturyttringar. Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet och staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av kulturen. Rennäringen skall bedrivas på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt så att den ger ett rimligt antal samer en tryggad försörjning. Rennäringen främjas bl.a. genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa merkostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning när det gäller renskötseln över anslaget 45:1 Främjande av rennäringen. De skador som vilda djur orsakar på rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). och början av 2006 har två utredningar kommit med sina slutbetänkanden inom det samepolitiska området. med uppdrag att fastställa gränserna för renskötselområdet och en jakt- och fiskerättsutredning med uppdrag att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Slutbetänkandena (SOU 2005:116, SOU 2006:14) har remitterats. I en skrivelse om upphörande av svensk-norska renbeteskonvention (skr. 2004/05:79) redovisade regeringen att renbeteskonventionen inte borde förlängas. Regeringen konstaterade även att frågan om en ny renbeteskonvention kommer att bli föremål för fortsatta diskussioner mellan och . Sådana diskussioner pågår mellan länderna. gavs i uppdrag av dåvarande regering att arbeta för att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 en överenskommelse om vinterbete i kommer till stånd mellan samebyar och markägare. Detta i syfte att finna en långsiktig hållbar lösning på samebyarnas behov av vinterbetesmark. fick i fortsatt uppdrag av regeringen att arbeta med frågan året ut. Verksamhet inom ett politikområde som hör till ett annat utgiftsområde Samepolitiken återfinns under två utgiftsområden, utgiftsområde 1 samt utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. förvaltningsanslag redovisas under utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . förvaltningsanslag redovisas under utgiftsområde 1 anslaget 45:1 7.8.245:1 Främjande av rennäringen m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. disponeras av fr.o.m. i enlighet med beslut och propositionen 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande. De utgifter som belastar anslaget är: -underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvar, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 -statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, -utveckling av företagsregistret för rennäringen, -prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, -ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246), -kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på samt Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden En viss del av den verksamhet som finansieras av anslaget är åtgärder i form av projektstöd och medel till speciella satsningar för främjande av rennäringen. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . -övriga åtgärder för främjande av rennäringen. Tabell 7.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 45:1 Främjande av rennäringen Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 8 Utbildningspolitik och Forskningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom utgiftsområde 23 () ingår i politikområdet Utbildning som redovisas under utgiftsområde 16. Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23 Den forskning som bedrivs för de areella näringarna skall särskilt utveckla kunskaperna om naturresurserna för nuvarande och kommande generationers behov. Viktiga globala livsmedelsförsörjnings- och miljöfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet sorterar under utgiftsområde 20 men anvisas medel under ett anslag för forskning under utgiftsområde 23. En resultatredovisning för samtliga forskningsfinansierande myndigheter görs under politikområdet Forskning under utgiftsområde 16. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P MotsvararP 1 420 443 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 1 420 404 tkr prisnivå. () skall utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som preciseras av fem ansvarsområden: -kvalitet i livsmedelskedjan, -djurhållning, djurhälsa och djurskydd, -skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran, -naturresurser för landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt -landskapsplanering och markanvändning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Grundutbildningen bedrivs inom ett antal utbildningsprogram som leder till 21 olika yrkesexamina eller kandidat-/magisterexamen. SLU:s roll i det svenska högskolesystemet den s.k. sektorsrollen är under utredning och rapport skall avlämnas . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Verksamheten vid SLU ingår som en del i politikområdet Utbildning och omfattas därför av den samlade resultatredovisning för högskoleväsendet som görs under utgiftsområde 16. SLU har fortsatt med det omställningarbete som pågått och som syftar till en verksamhets- och kostnadseffektivisering. Den interna organisationsutvecklingen inom de fyra nya fakulteterna, vilka bildades , har fortsatt för att möjliggöra en långtgående samordning av näraliggande verksamheter. Fakulteterna har genomfört ett omfattande strategiarbete som har syftat till en långsiktig planering av verksamhetens inriktning, organisation och finansiering. Alla fyra fakulteterna har infört ett prestationsbaserat fördelningssystem för forskningsmedel. De kraftfulla åtgärder som vidtagits i omställningsarbetet för att få en ekonomi i balans beträffande personal, lokaler och samordningsmöjligheter har medfört ett positivt bokslut på . SLU har, liksom många andra lärosäten, haft ett vikande sökandetryck till vissa utbildningar. Den tidigare regeringen har fastlagt ett mål för antalet helårsstudenter för treårsperioden 20032005 för SLU till 10 700 varav 1 250 i fristående kurser. SLU har redovisat 10 190 helårsstudenter och har således inte uppnått målet. Vid antagningen till utbildning som börjar har antalet sökande till SLU dock ökat . Mot bakgrund av vidtagna åtgärder för att informera om sina utbildningar och det faktum att sökandetrycket ökat vid de två senaste antagningsomgångarna bedömer SLU att trenden med ett vikande sökandetryck kan ha vänt. En genomförd undersökning av SLU-stu- denternas inträde på arbetsmarknaden ett halvt till efter avlagd examen visar att studenterna i stor utsträckning, , får relevanta arbeten som motsvarar deras utbildning. Etableringsgraden för studenter inom ligger något högre än för studenter med utbildning inom andra områden. SLU arbetar aktivt med att bredda rekryteringen med avseende på etnicitet, kön och social bakgrund i enlighet med den av SLU fastställda handlingsplanen för breddad rekrytering. Handlingsplanen har reviderats och omfattar bl.a. en utökad informationssatsning för att göra SLU mera känt i samhället och bland studenterna . I tabellen nedan anges utfallet samt fastställt examinationsmål för forskarutbildningen . Tabell 8.3 Examinationsmål för forskarutbildningen Några resultat för forskarutbildningen vid SLU redovisas i nedanstående tabell. Tabell 8.4 Resultat för forskarutbildning Aktiva (ht)P 1P P Som aktiva räknas de forskarstudenter som har en aktivitetsgrad på . Den tidigare regeringen hade som mål för perioden 20052008 angett att av de professorer som nyanställs skall vara kvinnor. nyrekryterades inga professorer till SLU medan tio personer befordrades till professor. Två av dessa var kvinnor. Anledningen till den låga andelen kvinnor bland de befordrade professorerna är att kvinnor är underrepresenterade bland dem som ansöker om att bli befordrade. För att målet skall nås krävs att fler kvinnor ansöker om befordran. Av de forskarstuderande är det kvinnor som har en doktorandanställning, vilket ökar rekryteringsunderlaget för anställning som professor. SLU:s egna rekryteringsmål för kvinnor i övriga anställningar ligger i intervallet . Dessa mål är i stort uppfyllda. Undantaget är dock andelen kvinnliga lärare som endast uppgår till . SLU har, förutom verksamhetsgrenarna grundläggande högskoleutbildning samt forskning och forskarutbildning, en tredje verksamhetsgren, fortlöpande miljöanalys. har verksamheten utvecklats ytterligare och aktivitetsnivån har höjts. Verksamheten har organiserats i tio program relaterade till miljökvalitetsmålen. Utgångspunkten för verksamheten är samhällets behov som fastställts av genom miljökvalitetsmålen, internationella åtaganden och målsättningen om hållbar utveckling. ArtDatabanken har rönt stor uppmärksamhet med den första volymen av Nationalnyckeln, rörande dagfjärilar. Arbete med 19 volymer har pågått . SLU har slutredovisat ett uppdrag om dimensionering av och antagningsförfarande till den hippologiska högskoleutbildningen. SLU bedömer att det nuvarande antalet platser, 55 stycken, är rimligt mot bakgrund av att antalet sökande till travinriktningen ökar och att fler sökande klarar antagningskraven, vilket gör att urvalet ökar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 SLU har haft en negativ finansiell resultatutveckling. Trenden med en negativ resultatutveckling har vänt. Den positiva resultatutveckling som skett är till stor del ett resultat av det omställningsarbete som har genomförts vid med avveckling av personal, lokalförtätning och samgående till större enheter. Resultatet förväntas dock försämras något på grund av kostnader för anpassning av campusområdena och även till följd av kompetensförstärkningar inom strategiskt viktiga områden. I enlighet med beslut med anledning av propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) ökades anslaget med . ökas anslaget ytterligare med samt med ytterligare . Förstärkningen tillsammans med vidtagna åtgärder för en god ekonomisk situation och satsning på information om SLU:s utbildningsutbud bör ge SLU ökade möjligheter att göra strategiska prioriteringar och att utveckla goda forskningsmiljöer. basår till följd av en omfördelning av medel från utgiftsområde 16 anslaget 25:17 Utveckling av påbyggnadsutbildningar. Regeringen föreslår vidare att SLU ges tillfällig förstärkning i syfte att utveckla skadeförebyggande åtgärder avseende rovdjur. Anslaget föreslås därför öka med 2007. Även bedömer regeringen att anslaget bör öka med . Regeringen föreslår slutligen att anslaget minskas med för att tillföras anslaget 43:6 . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 25:1 . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 25:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 8.1.226:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P MotsvararP 319 043 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 319 043 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och finansierar stöd till forskning om de areella näringarna samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Forskningsstödet finansierar även med näringen samfinansierad forskning som omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. Förvaltningsanslaget redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under utgiftsområde 20.