prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer och/eller stats- skuldväxlar. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav var . Övriga myndigheters innehav avser främst eget innehav av premieobligationer. Obligationer m.m. i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med . De utländska lånens marknadsvärde uppgick till . Leverantörsskulder avser skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 47 Övriga skulder Obligationer som förfallit, vinster, räntor skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skatt- skyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende över- skjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras per balansdagen. skuld till Premiepensions- myndigheten avser huvudsakligen inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis placeras på konto i för finansiering av framtida pensioner. Beloppet har minskat jämfört med beroende på att utbetalningar av premiepensionsmedel gjorts . Medel för EU-avgiften uppgår till och avser medel som har skuldförts på konto i , men ännu inte betalats från statens centralkonto i . tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron/ valutaswappar) omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa swapptransak- tioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna risk ingår man s.k. . Dessa uppgår till . Statens åtagande i samband med överens- kommelsen om stängning av kärnkraftreaktorn , redovisas som en skuld till . Skulden redovisades föregående år enbart i årsredovisning för staten. har ansvaret klarlagts och skulden redovisas nu av (Se avsnitt 4.4 Redovis- ningsprinciper och tilläggsupplysningar). Ökningen av övriga skulder på beror på att redovisad skuld avseende kostnader för till kompletterande ålderspension (Kåpan) har ökat. övriga skulder består till största delen av förskotteringar från kommuner och en betalningsutfästelse till . Ökningen på avser främst innehållna garantibelopp. övriga skulder består till största delen av betalningsutfästelser till avseende villkorat aktieägartillskott. Ökningen på avser förskottering från kommuner och innehållna garantibelopp mot entreprenörer t.ex. i och . ökning med beror på en ökad skuld till återförsäkrare. övriga skulder ökade med . Ökningen är i huvudsak hänförlig till ökade skulder för finansiell leasing. Statens pensionsverks övriga skulder hänförs huvudsakligen till innehållen preliminär skatt avseende tjänstepensioner. samarbetes övriga skulder ökade med . En del av ökningen beror på att samfinansierade insatser har ökat. Av dessa avser bl.a. inbetalningar från NORAD avseende och avseende . En annan del av ökningen beror på Sida:s garantier för U- krediter, som avser skuld till garantitagarna avseende ännu ej fördelade återvinningar. järnvägar utgörs till största delen av en minskning av leasingskulder och en minskning av nollkupongportföljen. minskning av övriga skulder med avser till stor del en minskad skuld till Eurocontrol i . Skulden uppgick vid utgången av 2005 till och betalades av i sin helhet . Dessutom har förskott från kunder och skulder till dotterbolag minskat. Medel enligt förlikningsavtal och Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna som redovisas av och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår och där arbetet ej har avslutats eller slutavräknats. erhåller förskott från samarbetspartners i samband med pågående projekt. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar och förskotten intäktsförs . Periodavgränsningsposter - Upplupna kostnader upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder. redovisade 2005 upplupna kostnader i huvudsak avseende periodisering av gårdsstöd m.fl. ersättningar, avseende 2005 som betalades ut först . gjordes utbetalningen och därför uppkommer ingen sådan post. Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester. Periodavgränsningsposter - Oförbrukade bidrag Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. De oförbrukade bidragen ökade med ca . Av denna ökning hänför sig till . Det är en del av ett förskott från med anledning av skadorna som orsakades av stormen . Det belopp som redovisas av avser till största delen bidrag från avseende . Ökningen av oförbrukade bidrag vid kan delvis förklaras med stora förskottsinbetalningar . Oförbrukade bidrag mellan statliga myndigheter har eliminerats i årsredovisningen för staten med . Motsvarande eliminering uppgick föregående år till . Elimineringarna avser till medel hos universitet och högskolor och medel hos länsstyrelserna. Periodavgränsningsposter Övriga förutbetalda intäkter Förutbetalda avgifter för utfärdande av Förutbetalda överkurser vid upplåning i Förutbetalda överkurser vid upplåning i Förutbetalda underkurser, uppköp Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Garantier för vilka avsättning ej görs Garantier om tillförsel av kapital m.fl., RGK, Sida Garantier för vilka avsättning görs Garantier om tillförsel av kapital U-kreditgarantier (Sida) Internationella åtaganden, RGK De statliga garantiåtagandena hanteras av fem myndigheter: , Riks- gäldskontoret, , och . Garantiverksam- heten beskrivs närmare i kapitel 6 Statliga garantier och krediter. I noten har garantiåtagandena delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs (se även avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt kapitel 6 Statliga garanter och krediter). Garantiåtagandena har ökat till följd av större volym insättningar som omfattas av insättningsgarantin. Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvars- förbindelser som ej är garantiförbindelser. redovisar åtaganden gentemot internationella finansieringsinstitu- tioner. redovisar antastbara förmåner. redovisar ter- minssäkring i US-dollar. Totalförsvarets forsk- ningsinstitut, och Försäkrings- kassan redovisar ansvarsförbindelser gällande hyrda lokaler. post utgörs av antastbara pensionsförpliktelser. har tecknat borgen för lån avseende förvärv av fastighet och belopp avser i huvudsak pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag. Tillkommer/avgår: Förändring av skulder och fordringar Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga , men ännu ej betalats eller omvänt. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen justeras för dessa. Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av Skatte- verket. Avgifter och andra ersättningar Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdel- ningar redovisas i huvudsak av . har bl.a. lämnat utdelning med , med och med . Nedskrivning och avskrivning av lån, Nedskrivning av fordran på kommuner Förändring av fordringar, Kapitaltillskott/återföring avseende Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Avsättning till fonder har ökat och avser främst Kärnavfallsfonden. Föregående år redovisades en återföring av fonderade medel för kompetenssparande som ledde till att fonderna minskade. Återföringen av nedskrivningar av lån hos CSN 2005 förklaras av att reservationen minskade bl.a. som följd av lägre ränta som ger högre grad av återbetalning. har en mer begränsad förändring skett. Nedskrivningen av fordran på kommuner för moms i det s.k. kommunkontosystemet redovisades som transferering, men medförde inte någon betalning. Detsamma gällde statens ersättning till i samband med överenskommelsen om stängning av . Dessa belopp dras därför av . har inte några motsvarande stora poster förekommit. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos . Avsättningar (se not 43 och 44) Nedskrivning av lån RGK Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. De höga avsättningarna avser ökningen av avsättning för statens tjänste- pensionsåtagande (se not 43). Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. gjorde en realisationsförlust vid försäljning av försvarsfastigheter på nära , vilket ledde till det högre beloppet under föregående år. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa, bank Förändringar av långfristiga fordringar har varit små , liksom förändringar av omsättningstillgångar utöver de som avser skatter (se not 55). Behållningen på kassa, bank ökade med vilket medför att statens nettoupplåning ökar. Förändringar av skulder har påverkat statens kassaflöde negativt och därmed ökat nettoupplåningen med . dominerande faktorn är att skuld till minskat, eftersom utbetalningar av premiepensionsmedel gjorts . Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. investeringar uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilket är en liten ökning med från föregående år. Endast en obetydlig del är hänförlig till annat än det militära försvaret. Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Bland de större väginvesteringarna kan nämnas E4 förbi och Götaleden i , väg 45, som öppnats för trafik samt E4 mellan och Mehedeby som mötes- separerats. Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till , vilket är på samma nivå som föregående år. har gjort investeringar enligt banhållningsplanen med . bl.a. investeringar i Västra stambanan, samt . Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till , vilket är en ökning med och fördelar sig på de flesta myndigheter. har den största investeringsposten på , vilket är en ökning mot föregående år med . Därefter följer Försvarsmakten och som gjort investeringar på vardera och med . Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år. Den största posten avser Forti- fikationsverket med , vilket är en ökning jämfört med föregående år. De största nyanskaffningarna avser nybyggnad av kontor för , ny- byggnad av flygledartorn i och ombyggnad av rullbana i . har investerat , vilket är i linje med föregående år. har gjort investeringar i fastigheter och markanläggningar på , vilket är lägre än föregående år och därmed utgör hela minskningen när det gäller investeringar i byggnader och markanläggningar. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser IT- system uppgick till , vilket är samma nivå som föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos med 0,3, med 0,2 och . Centrala nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en minskning från föregående år med . Amorteringarna hos CSN uppgick till , en ökning från föregående år med . nyutlåning var , vilket är en minskning med nära . Huvuddelen av nyutlåningen avser som har ökat sina lån i med (se även not 29). Finansiellt netto för statens upplåning Finansiella intäkter (se not 12) Finansiella kostnader (se not 12) Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har försämrats med jämfört med föregående år. Intäkter som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till . Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning. Kapitaliserade räntor på utlåning Avgår reavinst vid försäljning av aktier Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen. tar upp ränteintäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran avseende utlåning. Det innebär att s.k. kapitaliserad ränta inte har betalats in till staten och den påverkar således inte statens nettoupplåning. Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 1,1 respektive . ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall . I detta kapitel lämnar rege- ringen en utförligare redovisning av stats- budgetens slutliga utfall , som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgifterna på statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbud- geten antagen av , exklusive tilläggsbudget. I bilaga 5 och 6 redo- visas det slutliga utfallet för samtliga inkomst- titlar och anslag på statsbudgeten. Statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Budgetsaldot uppgick till (tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till -39,. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten blev därmed . Inkomsterna beräknades i statsbudgeten uppgå till . Det slutliga utfallet blev , vilket är högre än beräknat (se vidare avsnitt 5.2 Statsbudgetens inkomster ). Utfallet för Skatter m.m. blev högre än beräknat, varav avser Skatt på kapital och Utfallet för Mervärdesskatt blev högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för Övriga inkomster blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Inkomster av försåld egendom beräknades i statsbudgeten schablonmässigt uppgå till . Inkomster av statens aktier blev däremot högre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall 1P P Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , exkl. tilläggsbudget. I beloppet för utgiftsområden exkl. räntor ingår beräknad minskning av anslagsbehållningar (). Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev . Det är högre än i den ur- sprungligen fastställda statsbudgeten. Jämfört med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget blev utfallet lägre än beräknat. Utgifterna för samtliga utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än beräkningen i statsbudgeten. Det berodde bl.a. på att utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev lägre än beräknat i stats- budgeten främst beroende på lägre utgifter för sjukpenning. Utgifterna för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev lägre jämfört med beräk- ningen i statsbudgeten, vilket till stor del förklaras av lägre utgifter för föräldra- försäkringen. Den lägre arbetslösheten medförde att utgifterna för utgiftsområde Arbetsmarknad blev lägre än beräknat. Lägre antal studiemedelstagare medförde att utgifterna för Studiestöd blev lägre jämfört med beräkningen i stats- budgeten. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev lägre än beräknat. Utgifterna inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar blev högre än vad som beräknades i statsbudgeten främst till följd av beslut om tidigareläggning av utbetalning av gårdsstöd 2006. Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. Det förklaras främst av högre realiserade valutakursförluster. (RGK:s) nettoutlåning blev högre jämfört med vad som beräknades i statsbudgeten. Det berodde bl.a. på att utbetalningen av premie- pensionsmedel tidigarelades 2006. Därmed belastades 2006 med utbetalningar av premiepensionsmedel (se vidare avsnitt 5.4.29). Statsbudgetens utfall påverkades av flera engångseffekter. Störst är effekten av utbetalningar av premiepensionsmedel (24,). Räntebeläggning av före- tagens periodiseringsfonder fr.o.m. beräknas ha ökat inkomsterna kassamässigt med till följd av upplösning av periodiseringsfonder. Extra utdelningar på aktier m.m. ökade inkomsterna för staten med . Tidigareläggningen av utbetalning av gårdstöd uppgick till . Justerat för dessa engångseffekter uppgick budgetsaldot till . Statsbudgetens saldo 2006 samt justering för större engångseffekter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo 2006 samt justering för -12,0 -10,8 Statsbudgetens saldo justerat för större Om engångseffekterna exkluderas erhålls ett mått på den underliggande utvecklingen (statsbudgetens underliggande saldo). I diagram 5.1 redovisas statsbudgetens saldo och under- liggande saldo för åren 19902006. Under 1990- talets inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på . Statsbudgetens saldo ökade sedan successivt till 1999 och till 2000. minskade budgetsaldot till och 2002 minskade det ytterligare till . uppvisade budgetsaldot ett underskott på och ökade under- skottet till . blev budgetsaldot ett överskott på respektive . Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande 5.1.1Statsbudgeten 2005 och 2006 I tabell 5.3 nedan redovisas statsbudgetens utfall . Statsbudgetens överskott 2006 blev högre än 2005. Statsbudgetens inkomster ökade med (8,) . Skatter m.m. ökade med . Av detta belopp avser 9,8 miljarder kapital, hushåll och iseringarna beräknas uppgå till 2006 och till -11,2005. Skillnaden är således . Övriga inkomster ökade med . Det beror på att utdelningen på statens aktier ökade med . Statsbudgetens utgifter ökade med (8,) . Utgifterna för utgiftsområden exklusive Statsskuldsräntor m.m. ökade med (3,). Räntor på statsskulden m.m. ökade med och nettoutlåning ökade med Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall och 2006 Statsbudgetens inkomster uppgick till , vilket är högre än vad som fastställdes i stats- budgeten . Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter m.m. samt övriga inkomster, vilka uppgår till 744 respektive . Redovisningen av statsbudgetens inkomster i årsredovisningen skiljer sig från redovisningen i den ekonomiska vårpropositionen. I årsredo- visningen tillämpas den budgetstruktur som fattat beslut om för i enlighet med regeringens förslag i budget- propositionen (bet. 2005/06:FiU10, rskr. 2005/06:135) samt i 2006 ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU20, rskr. 2005/06:369). Sedan resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen i årsredovisningen färdig- ställts har ett antal mindre uppdateringar gjorts som påverkar skatteintäkterna både 2005 och 2006. Under indirekta skatter har arbets- givaravgifterna justerats upp med och nedsättningarna med 2006. Under restförda och övriga skatter har övriga skatter justerats upp med 2005. De totala skatteintäkterna är således 0,4 respektive högre i statsbudgetens utfall respektive 2006 jämfört med de skatteintäkter som finns redovisade i resultaträkningen. I tabell 5.7 redovisas statsbudgetens skatte- intäkter och inkomster och 2006. I tabellen redovisas en jämförelse mellan utfallet och statsbudgeten . Avseende 2005 redovisas en jämförelse av utfall mot prognosen till budgetpropositionen , som låg till grund för beräkningen till statsbudget . ekonomiska vårproposition föreslår regeringen en ny budgetstruktur med anledning av ändrade redovisningsprinciper för premie- pensionssystemet. har beslutat att pensionssystem där pensions- utbetalningarna beror på avkastningen av fonderade medel inte skall tillräknas den offentliga sektorn. Istället skall de fonderade pensionssystemen tillräknas hushållssektorn. Detta innebär att de avgifter som betalasts till premiepensionssystemet inte längre anses till- höra den offentliga sektorn. Omläggningen innebär att den offentliga sektorns skattekvot blir lägre jämfört med tidigare redovisningsprincip. Omläggningen påverkar varken statens skatteintäkter eller statsbudgetens saldo. Av tabell 5.4 framgår hur intäkts- redovisningen påverkas av omläggningen. Tabell 5.4 Redovisning av skatteintäkter i årsredovisningen respektive ekonomiska vårproposition (enligt statsbudget ) Anm. Beloppen är avrundade och summerar därför . I årsredovisningen redovisas totala skatteintäkter inklusive avgifter till premiepensionssystemet, medan de inte ingår i de totala skatteintäkterna ekonomiska vårproposition. Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till flera inkomstår. En analys av hur statsbudgetens inkomster har utvecklats jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. De beslutade reformer som påverkat statens skatteintäkter och statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 5.5. Tabell 5.5 Inkomstreformer 2006 Beslut som påverkat statens skatteintäkter Skatt på konsumtion och insatsvaror Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De sänkta skatteintäkterna från skatt på arbete utgörs huvudsakligen av skattereduktion för allmän pensionsavgift, som minskar skatte- intäkterna med . Dessa skattereduktioner fullbordar den reform som syftar till full kompensation för den allmänna pensionsavgiften. De sänkta skatteintäkterna från skatt på kapital utgörs främst av två motverkande effekter till följd av förändringar som rör fastighetsskatten. Begränsningen av skatte- uttaget på markvärdet för småhus beräknas minska skatteintäkterna med och den tillfälligt höjda skattesatsen på vattenkraftverk beräknas öka skatteintäkterna med . Skatt på konsumtion och insatsvaror har höjts med . Högre skatt på termisk effekt i kärnkraftreaktorer och högre skattesats på el bidrar till de högre intäkterna. Sammantaget har skatteintäkterna sänkts med . Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 5.6 redovisas några av de makro- ekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna.