prop · GU03107 · 2007-03-29 00:00:00 — Regeringen anser att det är viktigt att urvalsreglerna är åldersneutrala till sin form så att yngre har möjlighet att konkurrera på lika villkor som äldre vid urval till högre utbildning. Dagens bestämmelser premierar ålder och kvantitativ arbetslivserfarenhet. Ett slopande av HA-gruppen innebär att alla som har ett resultat från högskoleprov konkurrerar mot varandra i en och samma urvalsgrupp oavsett ålder. Möjligheten att antas via urvalsgruppen högskoleprov finns alltjämt kvar för alla sökande som en andra chans vid sidan om betygsurvalet. Regeringen anser att högskoleprovet utgör en viktig urvalsgrund framför allt för dem som inte har några andra meriter att konkurrera med. Sökande som har arbetslivserfarenhet som är relevant för sökt högskoleutbildning kan även komma i fråga för urval till de utbildningar där av högskolan bestämda urvalsgrunder tillämpas. Därigenom bedömer regeringen att bl.a. vuxnas kunskaper och kompetenser tillvaratas vid urval. De bestämmelser om meritämnen som har beslutats för att träda i kraft Som har redovisats beslutade den dåvarande regeringen om regler för tillträde till utbildning på grundnivå som skall tillämpas inför antagningen till . innebär bl.a. att de krav på särskild behörighet som ställs skall anges i Prop. 2006/07:107 områdesbehörigheter. Områdesbehörigheterna består av ämnen som krävs för särskild behörighet för en viss utbildning, s.k. behörighetsämnen, och ämnen som ger extra meritpoäng vid urval, s.k. meritämnen. får meddela föreskrifter om vilka områdesbehörigheter som finns. För ett utbildningsprogram som vänder sig till nybörjare och som leder till en yrkesexamen beslutar vilken områdesbehörighet som skall gälla. För övriga utbildningar som vänder sig till nybörjare, dvs. fristående kurser på A- nivå och program som inte leder till en yrkesexamen, bestämmer högskolan vilken områdesbehörighet som skall gälla. Meritämnena anger vilka kurser i ett ämne från gymnasial utbildning som är särskilt meriterande vid urval. Varje meritämne kan ge en meritpoäng och maximalt kan en sökande få tre meritpoäng. Två av meritpoängen ges för fördjupning i ämnet matematik och något av de moderna språken franska, tyska eller spanska. Med fördjupning avses minst en kursnivå över kärnämnesnivån eller en kursnivå över de krav som ställs i den särskilda behörigheten. Vidare kan en sökande få en meritpoäng för kurser i yrkesämnen och för andra för utbildningen särskilt värdefulla kurser. Regeringens förslag: riksdagsbindning om meritämnen skall hävas. tidigare ställningstagande om att mer avancerade gymnasiekurser och ämnen som är relevanta för den sökta utbildningen skall kunna ge extra meritpoäng, skall alltså inte längre gälla (bet. 2005/06:UbU3, punkt 27 med bifall till reservation 23, rskr. 2005/06:160). Regeringens bedömning: Vid urval på grundval av betyg till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare bör lägst betyget Godkänt i vissa kurser i ämnena moderna språk, engelska och matematik samt områdeskurser ge meritpoäng. En sökande bör kunna få maximalt två och en halv (2,5) meritpoäng. Betyg i kurser som krävs för behörighet till en högskoleutbildning och betyg i lokala kurser bör inte ge några meritpoäng. Bedömning i promemorian Förslag till ändrade regler för tillträde till högre utbildning: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig är positiva till att fördjupade kunskaper i språk och matematik skall premieras vid urvalet, även om viss tvekan finns vad gäller delar av förslaget. , Verket för högskoleservice, , och Högskolan på hör till dem som tillstyrker förslaget. menar att förslaget är tydligt vad gäller moderna språk, matematik och engelska, vilket innebär att eleven relativt enkelt kan planera sina kursval efter intresse och ambition. är positiv till att kvaliteten på förkunskaperna hos högskolestudenterna ökar. sig bakom förslaget och menar att om studenterna har bättre förkunskaper kan den högre utbildningen ligga på den höga nivå som företag i förväntar. och anser att förslagen bör utredas mer. Kommuner och Landsting anser att det är bra att uppmuntra eleverna att läsa språk och matematik, men att förslagen kan missgynna elever från studieovana hem. ifrågasätter den starka viktningen mot språk. Flera remissinstanser, t.ex. , har framfört synpunkter vad avser tidpunkten för genomförandet av meritkurser. , , Stiftelsen , och avstyrker bedömningen i promemorian. Dessa instanser och de som är tveksamma framhåller att systemet blir svåröverskådligt och komplicerat samt att det skulle vara enklare att göra angelägna kurser obligatoriska inom gymnasieskolans ram. Även om syftet att uppmuntra till fördjupning i nämnda ämnen är lovvärt är enligt remissinstanserna medlet inte det rätta. De uttrycker också oro för att inte alla gymnasieskolor kommer att kunna erbjuda sina elever meritkurser och att villkoren därmed inte blir likvärdiga. Dessa instanser för även fram att det är svårare för elever på yrkesprogram att få utrymme för såväl behörighetsgivande kurser som meritkurser. Flera instanser, bl.a. , anser att regeringen bör avvakta den tillsatta gymnasieutredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: har med anledning av propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) givit den dåvarande regeringen till känna att mer avancerade gymnasiekurser och ämnen som är relevanta för den sökta utbildningen skall kunna ge extra meritpoäng (bet. 2005/06:UbU3, punkt 27 med bifall till reservation 23, rskr. 2005/06:160). Systemet med meritkurser bör kunna hanteras enhetligt. Regeringen bör vara oförhindrad att meddela föreskrifter även vad gäller områdeskurser i likhet med vad som gäller för övriga meritkurser. Därför föreslår regeringen att riksdagsbindningen skall tas bort. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen vill uppmuntra elever i gymnasieskolan att läsa språk och matematik på fördjupande nivå. Sådana studier är väsentliga ur såväl den enskildes som samhällets perspektiv i en alltmer internationell och kunskapsorienterad värld. Det är likaså viktigt, enligt regeringens mening, att meritkurser syftar till att premiera studier i gymnasieskolan som är relevanta för den högskoleutbildning som en elev avser att söka. Därför bör kunskaper i dessa ämnen premieras vid urval på grundval av betyg till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare i högskolan. En sådan premiering sänder en tydlig signal om att det lönar sig att i gymnasieskolan fördjupa sig i ämnen som är relevanta för den högre utbildning eleven är intresserad av. En sökande bör enligt regeringens bedömning kunna få maximalt två och en halv (2,5) meritpoäng att addera till sitt på slutbetyget beräknade jämförelsetal, som vid högsta betyg i samtliga kurser kan vara högst 20,0. Jämförelsetalet bör således efter tillägg för meritpoäng bli högst totalt 22,5 poäng. För att få meritpoäng bör lägst betyget Godkänt krävas. Genom att betygen inte viktas för att få meritpoäng stimuleras eleverna till att våga välja gymnasiekurser utöver nivån för behörighet även om det kräver en högre arbetsinsats av eleven än andra valbara alternativ. Jämförelsetalet beräknas på alla de kurser som ingår i elevens fullständiga program. Därmed kommer även betyget i meritkursen att meritvärderas och högsta betyg att krävas även i meritkurserna för de elever som avser att söka till de högskoleutbildningar med högst söktryck. Meritpoängen bör vidare enligt regeringen ges under förutsättning att kursen inte krävs för behörighet till en högskoleutbildning. Betyg i lokala kurser meritvärderas som andra kurser vid framräkning av jämförelsetal. Däremot bör inte lokala kurser ge några meritpoäng. Det är i detta sammanhang viktigt att poängtera att det finns andra vägar in i högskolan vid sidan om betyg, såsom högskoleprovet och av högskolan bestämda urvalsgrunder. På så sätt finns det alltid möjlighet för sökande som av olika anledningar inte kan göra sig rättvisa genom betygsurvalet att antas till utbildning som påbörjas på grundnivå. Bestämmelserna om meritkurser gäller enbart när urval på grundval av betyg görs. Till flertalet högskoleutbildningar görs inget urval. Som tidigare redovisats har återkallat gymnasiereformen 2007. Det innebär bl.a. att införandet av ämnesbetyg har återkallats. Kursbetygen finns således kvar. Som en konsekvens av detta ersätts begreppet meritämnen med meritkurser. Regeringen är medveten om att vissa gymnasieskolor har svårare än andra att erbjuda ett allsidigt urval av gymnasiekurser inom ramen för elevens individuella val och det valbara utrymme som finns inom varje gymnasieprogram. har gymnasieförordningen (1992:394) ändrats så att efter samråd med får föreskriva att sådana kurser som är av betydelse för högskolestudier skall erbjudas inom det valbara utrymmet eller som individuellt val. Enligt regeringens mening innebär meritkurserna en positiv styrning av gymnasieskolornas verksamhet. Genom meritkurserna blir det tydligt vilka kurser som skolhuvudmännen bör erbjuda inom det valbara utrymmet och det individuella valet för att elevernas efterfrågan skall kunna tillgodoses. Syftet är att återupprätta intresset och motivationen för vissa ämnen samt att tydligt signalera att det skall löna sig för elever att i gymnasieskolan välja fördjupning och för den sökta utbildningen relevanta kurser. Ett antal remissinstanser framhåller att meritkurserna missgynnar vissa elevgrupper, framför allt de elever som går yrkesinriktade program. Regeringen delar inte denna bedömning. Regeringens avsikt är att uppmuntra elever till val inom gymnasieskolan som innebär fördjupning och bättre möjligheter att klara den högre utbildning eleven är intresserad av, även om dessa innebär en högre arbetsinsats av eleven. Sådana val bör således ge betalt i form av ett högre jämförelsetal vid urval till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Därför bör det vara lönsamt att välja gymnasiekurser som ger meritpoäng framför andra alternativ. Regeringen bedömer vidare att förändringarna inte ökar risken för social snedrekrytering till den högre utbildningen jämfört med det förslag som den dåvarande regeringen beslutade om . Elevers möjlighet att uppnå maximal meritpoäng begränsas t.ex. inte av vilka val eleven gjort i . Regeringen finner starka skäl för att systemet med meritkurser bör I annat fall finns det risk för att antalet elever som väljer språk och matematik i gymnasieskolan kommer att minska Det system som den dåvarande regeringen beslutade om 2006 ger som sagts inte heller tillräckligt tydliga signaler om att det lönar sig för gymnasieeleverna att välja fördjupning och kurser som är relevanta för den högre utbildning en person är intresserad av. Bestämmelserna om meritkurser bör enligt regeringens mening tillämpas även på betyg som åberopas av den som påbörjat gymnasial utbildning enligt de kursplaner som infördes i gymnasieskolan hösten 2000 och i gymnasial vuxenutbildning . Det är rimligt att även sökande som före ikraftträdandet har påbörjat gymnasial utbildning enligt de nu gällande kursplanerna ges möjlighet att tillgodoräkna sig I det följande redovisas vilka meritkurser som enligt regeringens bedömning bör ge meritpoäng. Kunskaper i flera språk är betydelsefullt för att skapa europeisk och har därför ställt sig bakom det gemensamma europeiska utbildningsmålet att främja kunskaper i två främmande språk utöver modersmålet. Av tradition har franska, tyska och spanska en särställning i den svenska skolan. I gymnasieskolan och i gymnasial vuxenutbildning finns det ofta möjlighet att studera fler språk som italienska, kinesiska eller ryska. För att skall kunna hävda sig väl i en globaliserad värld bör värdet av kunskaper i fler språk inte Goda språkkunskaper är relevanta såväl för högskoleutbildningar som för yrkes- och samhällslivet i övrigt. Regeringen anser därför att meritpoäng för språk inte bara skall kunna ges för franska, tyska och spanska steg 3. En elev som lagt ner hårt arbete i exempelvis italienska, ryska eller kinesiska steg 3 bör premieras för detta genom möjlighet att tillgodoräkna sig meritpoäng. enligt regeringens bedömning alla fördjupade studier i språk som följer kursplanen för moderna språk ge meritpoäng. Statistik från visar att färre elever studerar moderna språk i programgymnasiet än i det tidigare linjegymnasiet. snarare än väljer till språk. lägesbedömning 2006 (rapport 288, 2006) visar att bland avgångseleverna 2005 hade godkänt betyg i steg 4 i ett annat modernt språk än engelska mot 32 Situationen är densamma i . infördes med läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) innebar ett mjukt obligatorium, dvs. syftet var att få de allra flesta eleverna att läsa ytterligare ett modernt språk utöver engelska. eleverna i årskurs 7 studerar också franska, tyska eller spanska enligt Det bekymmersamma i är att en fjärdedel av de elever som valt språk inte fullföljer studierna. 2005/2006 fick totalt av eleverna i årskurs 9 ett betyg från i moderna språk som språkval. Enligt regeringens mening syftar meritpoäng för språkkunskaper också Prop. 2006/07:107 till att uppmuntra eleverna i att fullfölja sina språkstudier. Avsikten är dock inte att utöka skolornas skyldighet att erbjuda vissa språk i . För att uppmuntra elever att studera språk i gymnasieskolan bör meritpoäng för godkänt betyg i språk som har lästs enligt kursplanen för moderna språk steg 3 ges med en halv (0,5) meritpoäng. I syfte att dessutom stimulera till fördjupning bör ytterligare en halv (0,5) meritpoäng ges för godkänt betyg i steg 4 i samma språk. Moderna språk steg 3 och 4 motsvarar sammantaget det som kallades B-språk i linjegymnasiet. En elev som läser mer än ett modernt språk i gymnasieskolan (exklusive engelska) eller fördjupar sig ytterligare i det första språket bör även kunna dra fördelar av det. En sökande bör därför få en halv (0,5) meritpoäng för betyg i ytterligare ett modernt språk (exklusive engelska) steg 2 under förutsättning att vederbörande redan har fått meritpoäng för betyg i språk steg 3 eller 4. Denna halva meritpoäng bör alternativt kunna fås för ytterligare fördjupning av dem som har läst en högre nivå än steg 4. Kunskaper i engelska är väsentliga för att kunna tillgodogöra sig högskoleutbildning. I takt med att samarbetet med andra länder har ökat och fler utländska studenter studerar vid de svenska lärosätena ges allt fler högskolekurser på engelska och studielitteraturen är i ökande utsträckning på engelska. Det är därför viktigt att goda kunskaper i engelska ger extra poäng vid konkurrens till högskolan. En halv (0,5) meritpoäng bör ges för betyg i Engelska B. På så sätt uppmuntras elever som går på yrkesförberedande program att läsa ytterligare fördjupning i engelska. Engelska C är en mycket avancerad valbar kurs och bör därför även den ge en halv (0,5) meritpoäng vid urval. Fördjupade kunskaper i matematik är centrala för att skall kunna hävda sig globalt inom bl.a. naturvetenskaplig och teknisk forskning. I ett flertal rapporter har högskolorna vittnat om att nybörjarstudenterna har allt sämre förkunskaper i matematik. Studier visar att de studenter som har godkända betyg i matematik genomgår högskoleutbildning i snabbare takt än de som inte har det. Allt färre läser fördjupningskurser i matematik i gymnasieskolan. hade av de elever som slutade gymnasieskolan läst Matematik C jämfört med av de elever som slutade gymnasieskolan 2005. Främsta orsaken till nedgången var att eleverna på samhällsvetenskapsprogrammet inte längre läser Matematik C som en obligatorisk kurs. Vidare har såväl andelen som antalet elever som läser Matematik E minskat kraftigt . hade nästan 14 000 av eleverna () som avslutade gymnasieskolan läst Matematik E. sjunkit till 11 500 () och 2005 var antalet endast 8 700 Det är därför enligt regeringen önskvärt att Prop. 2006/07:107 fördjupningskurser i matematik utöver det som krävs för grundläggande eller särskild behörighet ger extra poäng vid urval för att på så sätt öka antalet elever som läser sådan fördjupning. I syfte att uppmuntra elever att välja fördjupningskurser i matematik i gymnasieskolan bör en halv (0,5) meritpoäng ges för betyg i kurser i matematik som ligger en nivå över den kursnivå som krävs för särskild behörighet eller, om matematik inte ingår i kraven på särskild behörighet, en nivå över det som i denna proposition föreslås krävas för grundläggande behörighet (Matematik A). Vidare bör en sökande få ytterligare en halv (0,5) meritpoäng för betyg i kurser i matematik som ligger på en kursnivå två nivåer utöver det som krävs för särskild behörighet eller två nivåer utöver det som krävs för grundläggande behörighet. Utöver vad som har redovisats ovan menar regeringen att en sökande även bör kunna få meritpoäng för kurser, som är av särskild betydelse för att tillgodogöra sig den sökta utbildningen. Sådana områdeskurser bör vara gymnasiekurser som innebär en tydlig fördjupning eller specialisering i förhållande till sökt utbildning. På så sätt tillmäts för den sökta utbildningen relevanta förkunskaper ett meritvärde. Detta ligger också i linje med det tillkännagivande som gett med anledning av propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Som exempel på hur systemet med meritpoäng för områdeskurser är avsett att fungera kan nämnas att om Kemi A är ett behörighetskrav för civilingenjörsutbildningen kan Kemi B ge meritpoäng för fördjupning. På samma sätt kan ämnet historia på fördjupningsnivå ge meritpoäng på en samhällsvetenskaplig utbildning. En kurs på grundnivå (A-nivå) kan ge meritpoäng, trots att den inte innebär fördjupning, om relevansen för den sökta utbildningen är tydlig. Som exempel kan nämnas grundkurs i psykologi för läkarutbildningen, grundkurs i rättskunskap för juristutbildningen och latin för vissa språkutbildningar. I ett alltmer kunskapsorienterat samhälle där det livslånga lärandet är viktigt för i stort sett alla yrkesfält anser regeringen att det är rimligt att kunskaper från gymnasiekurser som ges på yrkesförberedande program på motsvarande sätt får ett särskilt värde vid urval till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. En elev som har läst kursen omvårdnad i gymnasieskolan skulle således kunna få meritpoäng, om han eller hon sökte exempelvis sjuksköterskeprogrammet, eftersom kursen skulle kunna anses innehålla för programmet värdefull förkunskap. huvudsakligen yrkesförberedande inriktning får därmed en angelägen uppgift att förbereda eleverna för vidareutbildning. De studenter som är motiverade och intresserade av den högskoleutbildning som de antas till har också bättre förutsättningar att genomgå den på ett effektivare sätt. Härigenom stärks kvaliteten i högskolan och förutsättningarna för den enskilde att på ett tillfredsställande sätt tillgodogöra sig utbildningen Områdeskurser bör, liksom övriga meritkurser, bestå av nationellt Kurser i moderna språk, engelska eller matematik bör inte vara områdeskurser. Områdeskurser bör totalt kunna ge en (1,0) En halv (0,5) meritpoäng bör ges för en områdeskurs som omfattar minst 100 gymnasiepoäng. En fjärdedels (0,25) meritpoäng bör ges för en områdeskurs som omfattar 50 gymnasiepoäng. högskolan bör få en (1,0) meritpoäng för områdeskurser bestående av två kurser som omfattar minst 100 gymnasiepoäng eller tre kurser, varav en omfattar minst 100 gymnasiepoäng och två omfattar 50 gymnasiepoäng. Av högskoleförordningen följer att det är som fastställer vilka områdesbehörigheter som skall finnas och vilka behörighets- och meritkurser som skall ingå i respektive Flera remissinstanser har framhållit att områdeskurserna gör systemet komplicerat, eftersom de till skillnad från övriga meritkurser är av flera olika slag. Det förs fram farhågor om att inte alla gymnasieskolor kan erbjuda alla meritkurser. kurser i ämnen än med gällande bestämmelser kan utgöra meritkurser bedömer regeringen likväl att fler elever kommer att kunna få meritpoäng genom att välja att läsa kurser som ger fördjupning och för den sökta utbildningen relevanta kurser. Meritvärdering av meritkurser en sammanfattning Den bedömning som regeringen har redovisat i fråga om meritvärdering av meritkurser kan sammanfattas enligt följande. Meritkurser i moderna språk En halv (0,5) meritpoäng bör ges för språk som har lästs enligt kursplanen för moderna språk steg 3 (dvs. den nivå som bygger vidare på språkvalet i den obligatoriska skolan) och ytterligare en halv (0,5) meritpoäng bör ges för steg 4. Om språk steg 3 krävs för särskild behörighet, bör en (1,0) meritpoäng ges för steg 4. Meritkurser i ytterligare moderna språk Om meritpoäng enligt punkten 1 har utdelats, bör en halv (0,5) meritpoäng ges för ytterligare fördjupningsnivå i språket eller för ännu ett språk som har lästs enligt kursplanen för moderna språk steg 2. En halv (0,5) meritpoäng bör ges för Engelska B och en halv (0,5) meritpoäng bör ges för Engelska C. En halv (0,5) meritpoäng bör ges för fördjupningskurs i matematik som utgör en kursnivå över behörighetskraven och ytterligare en halv (0,5) meritpoäng bör ges för fördjupningskurs i matematik på nivån som utgör två kursnivåer över behörighetskraven. Meritkurser som avser områdeskurser Med områdeskurser menas fördjupning eller specialisering i gymnasiekurser som är relevanta för den sökta högskoleutbildningen. halv (0,5) meritpoäng bör ges för en områdeskurs om minst Prop. fjärdedels (0,25) meritpoäng bör ges för en områdeskurs om Områdeskurser bör maximalt kunna ge en (1,0) meritpoäng. Meritvärdering av lokala kurser kan lokala kurser ges i gymnasieskolan och i gymnasial vuxenutbildning. De lokala kurserna inrättades för att ge utrymme åt lokala initiativ och lokalt utvecklingsarbete samt för att förse den lokala arbetsmarknaden med specifik yrkeskompetens. Elever i gymnasieskolan kan läsa lokala kurser främst inom ramen för det individuella valet som omfattar 300 gymnasiepoäng. Lokala kurser kan dock även förekomma i större omfattning inom specialutformade program, i lokala inriktningar och vid fristående skolor. Även i gymnasial vuxenutbildning kan betyg från lokala kurser ingå i ett slutbetyg. Enligt nuvarande bestämmelser meritvärderas alla kurser som ingår i slutbetyget. Vid den senaste revisionen av kursplaner begärde som ett underlag i arbetet in kursplaner för befintliga lokala kurser av de kommunala huvudmännen. De ca 8 000 lokala kursplaner som skickades in visade sig vara av varierande karaktär och kvalitet. Att välja en lokal kurs kan i många fall innebära att en elev i gymnasieskolan optimerar sina möjligheter att få ett högt meritvärde vid urval till högre utbildning. Lokala kurser meritvärderas på samma sätt som nationellt fastställda kurser i exempelvis matematik eller språk. Principiellt bör gälla att meritvärderingen sker på så likvärdiga grunder som möjligt. Långsiktigt är det därför viktigt att kvalitetssäkra de lokala kurserna. I gymnasieutredningens uppdrag (dir. 2007:8) ingår att undersöka behovet av lokala kurser och hur sådana kurser i så fall bör kvalitetssäkras för att kunna ingå i en gymnasieexamen. Regeringen anser att förslag i denna fråga bör hanteras i anslutning till den gymnasiereform som utreds. Regeringens förslag medför inte några ökade statsfinansiella kostnader. Förslaget kommer inte heller att innebära att några justeringar av anslagstilldelningen behöver göras. De nya reglerna om grundläggande behörighet för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå när det gäller sökande från gymnasieskolan och sökande med slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning bör tillämpas vid antagningen till . Det samlade betygsdokumentet bör tas bort som behörighetsgrundande dokument vid antagningen till . Regeln om den s.k. Prop. 2006/07:107 25:4-regeln bör tas bort vid antagningen .