prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — Det pågående arbetet inriktar sig på att bekämpa luftföroreningar, spridning av främmande organismer från barlastvatten m.m. , , och () har fått i uppdrag att utreda om handel med utsläppsrätter är ett miljö- och kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen av kväve- och svaveloxider från sjöfartssektorn. När nödvändiga rutiner för miljöarbetet har utvecklats förväntas ett fullständigt miljöledningssystem kunna fastställas. Verksamhetsmål: Ett jämställt sjötransportsystem som är utformat så att det svarar mot både kvinnor och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 påverka sjötransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värdering. Resultat: har kartlagt jämställdheten genom att bl.a. undersöka mäns och kvinnors representation i styrelser m.m. Vidare har studerat hur män och kvinnor utnyttjar transportsystemet. Verksamhetsmål: De ekonomiska målen för verksamheten är att räntabiliteten på justerat eget kapital efter skattemotsvarighet skall vara över en konjunkturcykel. Vidare skall soliditeten vara lägst . Resultat: skall finansiera sin verksamhet inklusive investeringar med de intäkter som uppbärs av brukarna av tjänsterna. Verket erhåller även anslag för att tillhandahålla vissa tjänster som inte bör finansieras av intäkterna från farledsavgifterna. Resultatet efter finansiella poster blev en vinst på 120,1 (143,4) . Det minskade resultatet jämfört med föregående år beror främst på ökade kostnader för personal och avskrivningar. Räntabiliteten på eget kapital uppgår därefter till , att jämföra med det fastställda målet på sett över en konjunkturcykel. Soliditeten uppgick till 36 (34) procent. skall betala skattemotsvarighet till ett belopp om av resultatet före skatt. uppgår beloppet till 16,8 (28,7) . Verket skall ge staten en utdelning på en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet. beräknas beloppet uppgå till . Den tidigare regeringen beslutade att fartyg som transporterar oförädlade skogsprodukter som härrör från skogar som skadats vid stormarna i , skall befrias från den godsbaserade delen av farledsavgiften. Undantaget gäller till och med . uppgår det avgiftsbefriade transporterade godset till vilket motsvarar ett intäktsbortfall med ca . har beslutat att skall kompenseras genom slopat utdelningskrav avseende resultat, vilket har beräknats till . Tabell 7.2 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges -27,3 Räntabilitet på eget kapi- -2,9 het (%) Soliditet (%) Inom arbete med sjösäkerhetstillsyn har fokus särskilt legat på kontroller av förpackat farligt gods, lastsäkring, bemannings- och behörighetskontroller både på fiskefartyg och mindre passagerarfartyg samt kontroller, t.ex. av passagerarantal, registrering av passagerarfartyg, djupgående och certifikat. I samtliga regioner inom finns insatsgrupper med arbetsuppgifter huvudsakligen relaterade till sjösäkerhetstillsyn. Antalet kontroller har ökat vad avser behörighet, farligt gods och lastsäkring och detta har skett till följd av bl.a. ny utbildning och fortutbildning inom myndigheten. Myndigheten har även bedrivit förebyggande arbete på området, bl.a. genom riktade informationsinsatser till transportföretag och speditörer. För att minska risken för olyckor med fritidsbåtar till sjöss har den största delen av sjötrafikövervakningen bedrivits mot fritidsbåtstrafiken avseende fartkontroller, nykterhetskontroller, gott sjömanskap och efterlevnad av sjötrafikregler. Övervakningen har huvudsakligen genomförts . Antalet kontroller av fartbegränsningar har liksom antalet rapporter ökat . Ökningen beror delvis på att vädret var bättre och trafiken därigenom ökade, men även på att myndigheten priorite- rat denna övervakning och tillskapat s.k. racerbåtsgrupper. Grupperna har successivt blivit mer effektiva. Antalet kontroller av nykterheten har minskat , medan antalet rapporter har ökat. Detta beror på att kunskapen om var och när överträdelserna sker har förbättrats och att övervakningen genomförs vid de tider då det antas att sjöfylleri förekommer. har vidare i enlighet med de krav som finns i myndighetens regleringsbrev upprätthållit en ständig beredskap för sjöräddningsinsatser. svarade myndigheten för 264 sjöräddningsinsatser, vilket motsvarar av det totala antalet som genomfördes i svenska vatten. HKF skall medverka till att såväl svenskt som utländskt sjöfolk får tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som med avseende på variation och kvalitet rimligen överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. HKF:s verksamhet utgår också från den av 1990 ratificerade nr 163 om sjöfolks välfärd till sjöss och i hamn och den till konventionen anknutna rekommendationen nr 173. HKF har haft ett varierat utbud av aktiviteter. HKF bedriver hamnserviceverksamhet med bl.a. besök ombord på fartyg och klubbverksamhet. HKF har distribuerat svenskproducerade TV-program till svenska fartyg och tillhandahållit ett brett utbud av köpfilmer från den svenska marknaden. HKF har också förmedlat boklån och distribuerat dagstidningar till utlandshamnar. Motions- och idrottsaktiviteter hör också till HKF:s verksamhet. Antalet sjömän och andra som tagit del av HKF:s tjänster har i stort sett kunnat bibehållas. Sammantaget bedöms att verksamhetsmålen för HKF:s verksamhet i huvudsak uppnåtts. skall medverka till att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga kon- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. Sedan det nya sjöfartsstödet infördes har viss inflaggning skett till det svenska registret. inger en rapport om de svenska rederiernas ekonomiska situation till regeringen. Av rapporten framgår att de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkurrensförmåga stärkts genom det statliga bidraget. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. Vid bedömning av måluppfyllelsen för verksamhetsområdet granskas, förutom själva måluppfyllelsen, även de återrapporteringskrav som angetts i regleringsbreven och andra uppdrag som myndigheterna har. Sammanfattningsvis bedöms måluppfyllelsen som relativt god. driver ett framgångsrikt internationellt arbete med att utveckla isbrytarsamarbetet och driva frågan om en harmoniserad isbrytarreglering. De förbättringsområden som har identifierats för att öka tillgängligheten i sjötransportsystemet för funktionshindrade och ta fram nya föreskrifter på detta område utgör viktiga delar i det fortsatta arbetet med att uppnå tillgänglighetsmålet. I och med att fartygstrafiken har ökat, ökar också risken för negativ miljöpåverkan från sjöfarten. Regeringens uppfattning är att verksamhetsmålet för att uppnå en god miljö måste ha fortsatt hög prioritet. Regeringen betonar därför att det omfattande nationella och internationella arbete för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan som och bedriver är viktigt. Sjötrafikövervakning och övrigt sjösäkerhetsarbete utgör ett viktigt led i arbetet med att minska antalet olyckor till sjöss. Mot bakgrund av den ökade fritidsbåtstrafiken är det angeläget att sjötrafikövervakningen effektiviseras. Detta bedöms kunna ske i enlighet med den rapport som inkom med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har lämnat revisionsberättelser utan invändningar. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. har granskat arbete med intern styrning och kontroll av informationssäkerhet i en granskningspromemoria. Promemorian innehåller slutsatser och rekommendationer som avser . Regeringen följer fortsatta arbete inom detta område. geografiska läge och stora beroende av utrikeshandel ger sjöfarten en viktig roll i det svenska transportsystemet. av all export och import räknat i transporterad vikt går på lastfartyg eller färjor i något skede i transportkedjan. Den svenska handelsflottan kan genom det sjöfartsstöd som infördes den 1 oktober 2001konkurrera på likvärdiga villkor gentemot andra EU-länders handelsflottor. EU-utvidgningen, en fortsatt positiv utveckling i och en fortsatt ökad handel är faktorer som talar för ökade sjöfartsvolymer. För vissa svenska hamnar kan den ökade utrikeshandeln vara av stor regional betydelse. Sjömotorvägarna är ett projekt för att förbättra och effektivisera godstransporterna och det är viktigt att är aktiv på området och fortsätter att arbeta tillsammans med andra EU-länder för att utveckla sjömotorvägskonceptet. Regeringen anser att sjösäkerheten måste stärkas. Regeringen vill också fästa uppmärksamheten på den negativa miljöpåverkan som sker från sjöfarten genom luftföroreningar, utsläpp av olja och annat avfall m.m. En stor del av de regelverk som berör dessa frågor tas fram i samarbete med andra länder och i internationella fora. Regeringen anser därför att skall bedriva ett aktivt arbete inom internationella fora som IMO, EU och HELCOM för att ta fram och påskynda införandet av internationella regler. Regeringen anser att ökad sjösäkerhet också bidrar till ökat miljöskydd genom att undermåliga fartyg elimineras. Regeringen stöder ett ökat europeiskt samarbete i fråga om sjösäkerhet. Inom EU behandlas det tredje sjösäkerhetspaketet. En av de frågor regeringen vill lyfta fram i detta paket är de skärpta kontrollerna av utländska fartyg (hamnstatskontroller). Regeringen vill se över möjligheten att införa ett system med tonnagebeskattning av fartyg. Liknande system finns i majoriteten av sjöfartsnationerna inom Europeiska unionen. Syftet med dessa system är att ge rederier i bättre möjligheter att konkurrera med rederier i länder med s.k. bekvämlighetsflagg. Regeringen vill stärka skyddet av och andra närliggande havsområden genom både nationella initiativ och ökat samarbete med övriga . Klassningen av som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) och Östersjöstrategin, vars syfte är att eliminera utsläpp av fartygsavfall, är exempel på verkningsfulla instrument som bör användas i detta arbete. Målet är att utsläppen av olja och kemikalier från fartyg skall minimeras och vara försumbara till 2010. skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta skall ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. har ett räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) för perioden 20052008 om . Vidare skall verket ha en soliditet om . Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . har finansierat en del av HKF:s verksamhet genom farledsavgifter uppgående till Genom införlivandet av HKF i kommer finansieringen av HKF verksamhet ske internt inom . De anslag som disponerar redovisas under respektive avsnitt nedan, utom den verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena Transporter och Skydd, undsättning och vård som redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverad som ett långsiktigt mål. Det långsiktiga målet för nivån på räntabiliteten är att den skall vara företagsekonomiskt motiverad och regeringen följer noggrant lönsamhetsutvecklingen hos . har i sin treårsplan begärt ett ökat anslag för fritidsbåtsändamål med hänvisning till de kraftigt ökade kostnaderna för sjöräddningshelikoptrar som sammanhänger med neddragning inom Försvarsmakten. Regeringen konstaterar att åtgärder för att bibehålla en god sjöräddningsberedskap är nödvändiga, men att frågan om hur verksamheten kan samordnas och finansieras med övriga intressenter först behöver analyseras vidare. Mot den här bakgrunden är regeringen införstådd med att kan få svårigheter att uppnå gällande avkastningskrav och att resultatet sannolikt blir negativt. har dock möjlighet att utnyttja resultatutjämningsfonden för detta ändamål. Vidare föreslår regeringen att kostnaderna för avvecklingen av HKF skall belasta resultat såsom ansvarig för avvecklingen. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen. investeringar finansieras utan extern upplåning. Finansieringen sker internt inom verksamheten där de 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 huvudsakliga intäkterna är avgifter och anslag. Verket har därutöver ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Vidare har verket hemställt om att få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringen föreslår att bemyndigande ges så att kan uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Investeringarna uppgick till . Av beloppet avser ca investeringar i farleder. Investeringar i fartyg uppgick till ca och investeringar i IT-system uppgick till ca . Investeringar i trafiklednings centraler uppgick till ca och investeringar i lotsstationer uppgick till ca . Övriga investeringar uppgick till ca . Finansieringen skedde helt med egna medel. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Sjötrafikinformation (VTS) Sjögeografisk information (Sjökortsproduktion) Sektors- och myndighetsuppgifter (exkl. Sjöfartsin- Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. 7.7.436:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Regeringen är från tillgänglighets- och sjösäkerhetssynpunkt angelägen om att infrastrukturen som används av skärgårdsbor och fritidsbåtsägare även i fortsättningen håller en god standard. Anslaget täcker inte de kostnader som har för verksamheten utan underskottet täcks med intäkter från handelssjöfartens farledsavgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till , respektive . Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Från anslaget finansieras kostnader för informationsinsatser för att förbättra sjösäkerheten och för att minska miljöpåverkan, främst avseende fritidsbåtslivet. Vidare ingår vissa kostnader för sjöräddning, farleds verksamhet, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte skall belasta handelssjöfarten. 7.7.536:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 5 934 tkr prisnivå 3Motsvarar 5 934 tkr prisnivå Anslaget disponeras av och skall användas för driften av sjöfartsregistret. Regeringen föreslår att anvisas för att täcka kostnaden för verksamheten . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 36:8 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 444 tkr prisnivå 3Motsvarar 1 444 tkr prisnivå Anslaget används för kostnader för administration, arvoden m.m. disponerar avgiftsintäkter om ca från verksamheten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 7.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 36:9 : Administration Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Inga förändringar har skett beträffande nämndens verksamhet. anvisas för att täcka kostnaden för verksamheten . beräknas anslaget till respektive . 7.7.8Kostnader med anledning av förlisning beslutades att uppdra åt att låta genomföra en övertäckning av . beslutade (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:TU15, rskr. 1995/96:205) i samband med tilläggsbudgeten att anvisa ett förslagsanslag för övertäckningsarbetet. beslutades att övertäckningsarbetet skulle avbrytas. beslutades att övertäckningsarbetet inte har förhandlat med det konsortium som ombesörjde det avbrutna övertäckningsarbetet. Förhandlingarna rörde ersättningsanspråk med anledning av att avtalet mellan konsortiet och sades upp då arbetet avbröts. Parterna slöt ett avtal som innebär att har en fordran på konsortiet som garanterar en ersättning om minst 100 Det ankommer på regeringen att besluta om användningen av dessa medel. I den för , och gemensamma om förlisningen, konstaterade kommissionen en rad sjösäkerhetsbrister hos . Kommissionen rekommenderade ett antal åtgärder för att förbättra sjösäkerheten på fartyg av motsvarande slag. Mot bakgrund av dessa rekommendationer gav den tidigare regeringen Verket för innovationssystem () i uppdrag att initiera forskningsprojekt som syftar till att förbättra sjösäkerheten. För dessa forskningsprojekt har totalt avsatts och finansieringen skett genom de medel som konsortiet för övertäckande av har erlagt till . , Styrelsen för psykologiskt försvar, och andra statliga myndigheter har haft och kommer sannolikt även att ha kostnader med anknytning till förlisning. Såväl kostnadernas storlek som deras utfall i tiden är svår att prognostisera. Regeringen föreslår att dessa medel, som förvaltas av och som uppgår till ca , skall kunna användas för kostnader föranledda av utredningar och åtgärder med anknytning till förlisning, som t.ex. sjösäkerhetsforskning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar civil luftfart. Ansvariga myndigheter inom verksamhetsområdet är Luftfartsstyrelsen och affärsverket . Myndigheterna har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett tillgängligt, säkert, effektivt, jämställt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose privatpersoners och näringslivets grundläggande behov av resor och godstransporter. Luftfartsstyrelsen är en central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för den civila luftfarten. Myndighetens uppgifter är att främja en säker, kostnadseffektiv och miljösäker civil luftfart. Det skall ske genom att Luftfartsstyrelsen utfärdar föreskrifter, prövar frågor om tillstånd, utövar tillsyn, svarar för skyddet av miljön mot föroreningar från den civila luftfarten, ombesörjer beredskapsplanläggning för civila flygtransporter, verkar för att hänsyn tas till funktionshindrade personers behov inom den civila luftfarten samt har samordnings- ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet inom luftfarten. Slutligen svarar Luftfartsstyrelsen för de myndighetsuppgifter som rör flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart. huvuduppgifter är att ansvara för drift och utveckling av statens flygplatser för civil luftfart och av flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart samt utbildning av flygledare. Luftfartsstyrelsen ingår i samverkansområdet Transporter och samverkansområdet Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområdet 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk2 36:10 Driftbidrag till icke statliga flyg- Totalt för Verksamhetsområde Luftfart 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser endast den del av TEN-anslaget som kan disponeras av Luftfartsstyrelsen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Stockholmberedningens delbetänkande om tillräcklig flygplatskapacitet i (SOU 2003:33) har, som den tidigare regeringen nämnt i förra årets budgetproposition, remissbehandlats . Regeringen avser att behandla frågan . drev LFV den civila trafiken på nitton flygplatser. Per övertog kommun driften av och per övertog . LFV ansvarar därmed för sjutton flygplatser. driftsatte det nya flygtrafikledningssystemet Eurocat 2000E och två nya kontrollcentraler för flygtrafikledning i det svenska luftrummet i och . Med detta fick ett flygtrafikledningssystem som tillhör de modernaste i världen. Den nya tekniken innebär att flygsäkerhetsbefrämjande funktioner har tillkommit och att kapaciteten för att möta förväntad utveckling av flygtrafiken är säkrad. Luftfartsstyrelsen har i en rapport (2006:4) utrett konsekvenserna av att möjliggöra för andra operatörer än att utföra flygtrafiktjänster vid icke statliga flygplatser på annan grund än genom uppdrag från . Rapporten är föremål för remissbehandling. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har inom verksamhetsområdet nedanstående mål fastställts i reglerings- breven för myndigheterna. För har det även fastställts ekonomiska mål. Målen är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Verksamhetsmål: Ett tillgängligt transportsystem, där flygtransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Resultat: Det har tidigare tagits fram mått som beskriver möjligheten att med flyg ta sig till (tillgänglighet) och från (åtkomlighet) olika svenska destinationer med tillgång till en flygplats. Måttet visar den genomsnittliga vistelsetiden på respektive destination. Flygplatser med bra tillgänglighet i inrikestrafiken är de flygplatser som har täta avgångar till , som är navet för flygtrafiken i . Exempel på sådana flygplatser är , och . Flygplatser med bra åtkomlighet är de som har kort flygtid till och har bra ankomst- och avgångstider, exempelvis , och . Som nav har både den bästa åtkomligheten och den bästa tillgängligheten. Tillgängligheten och åtkomligheten för endagsresor i luftfartssystemet har försämrats något om man ser till medianvärdet , men sett till kapaciteten (räknat i antal flygstolar) så har tillgängligheten i flygsystemet ökat. I ett europeiskt perspektiv är det och som kan visa upp den bästa tillgängligheten och åtkomligheten i landet, vilket till stor del beror på ett stort utbud av direktavgångar till europeiska städer. Malmös närhet till och det stora utbud som finns vid den flygplatsen innebär att även har en bra tillgänglighet och åtkomlighet ut i . Luftfartsstyrelsen skall verka för att hänsyn tas till funktionshindrade resenärers särskilda behov i luftfarten. fick trafikverken i uppdrag att påbörja arbetet med att definiera standarder för ökad tillgänglighet för personer med funktionshinder. har i sin tidigare roll som sektorsmyndighet avrapporterat uppdraget och föreslagit att det skulle fortsätta . Luftfartsstyrelsen har fullföljt detta arbete . innehåller en sammanställning av de internationella regler och rekommendationer som utvecklats inom luftfarten i syfte att tillförsäkra funktionshindrade passagerare god tillgänglighet till flyget.