prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — Denna sammanställning syftar till att tjäna som vägledning till existerande regler och rekommendationer för luftfartens aktörer. Flyget hade även den bästa tillgängligheten för funktionshindrade jämfört med andra trafikslag. av de funktionshindrade uppger att de kunnat resa med flyget. Det är dock av dessa som anser att de reser med vissa besvär. Den grupp av funktionshindrade som har svårast att resa med flyg är fortsatt de synskadade. av de synskadade som deltagit i undersökningen uppger att de kan resa utan besvär, vilket emellertid skall jämföras . De situationer som är svårast att hantera för de funktionshindrade är att ta del av information på flygplatser och flygplan och att vistas inom flygplatsen och på flygplanet utan att störas av allergi/astmaframkallande faktorer. Verksamhetsmål: En hög transportkvalitet, där flygtransportsystemets utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Resultat: Luftfartsstyrelsen har med hjälp av statistik från och Eurocontrol studerat punktligheten på . Statistiken visar att ur ett europeiskt perspektiv är en effektiv flygplats med avseende på punktligheten. av avgångarna på var 2005 försenade. Trenden är dock, liksom för i stort, negativ vilket beror på den ökande trafiken som särskilt ger negativa effekter på flygplatser där kapacitetstaket är uppnått. Välutvecklade intermodala persontransportlösningar skulle innebära förbättringar för flygets kunder. Det finns dock problem med kollektivtrafikförsörjningen till flygplatserna. Kollektivtrafikförsörjningen till och antalet fjärrtåg dit har minskat och vissa flygplatser i landet har ingen kollektivtrafikanslutning alls. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsmål: En säker luftfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom flygtransportsystemet, genom att flygtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta. Målet är att flygsäkerhetsstandarden skall lägst vara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. För den tillståndskrävande kommersiella luftfarten är målet att minst halvera haverifrekvensen . Vidare skall antalet haverier inom privatflyget halveras . Skyddet mot brottsliga handlingar som äventyrar säkerheten för den civila luftfarten skall vara i nivå med det som finns i andra välutvecklade luftfartsnationer. Resultat: blev från svensk flygsäkerhetssynpunkt ett varierat år sett över alla verksamhetsformer. Inom linjefart och charter inträffade endast ett haveri med strukturella skador men utan personskador. Privatflyget drabbades av 13 haverier , varav ett haveri med dödlig utgång där totalt två personer omkom. Denna siffra ligger mycket under det genomsnittliga värdet både i fråga om antalet haverier och beträffande antalet omkomna för den senaste tioårsperioden. Siffran ligger betydligt under resultatet och dessutom , som var bästa år på mycket med 17 haverier och inga omkomna. Det kan konstateras att de årliga relativa variationerna är stora för privatflyget. Haverifrekvensen för privatflyget uppvisar nu en positiv förbättring sett över den senaste tioårsperioden. Inom bruksflyget, som till övervägande del består av yrkesmässig verksamhet med helikopter, lätta flygplan och ballonger har inga haverier med dödlig utgång inträffat . inträffade dock sju haverier, varav tre med helikopter, två med flygplan och två med ballonger. Vissa ballonger som används yrkesmässigt kan medföra upp till 25 personer. Haverifrekvensens utveckling för bruksflyget över den senaste tioårsperioden visar ännu på en svagt ogynnsam trend medan trenden för haverier med dödlig utgång visar på en gynnsam utveckling. Skolflyget, som omfattar både verksamhet i kommersiella flygskolor och flygskolor i klubbregi, visar på en svagt ogynnsam haveritrend. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 haverier har dock inträffat , vilket från det perspektivet är en mycket gynnsam utveckling. inträffade sex haverier enbart med materiella skador inom skolflyget. Regelsystemet för luftfartsskyddet har skärpts väsentligt för att förhindra kapningar och terrorism. Arbetet i EU för att förstärka luftfartsskyddet präglar i hög grad arbetet på nationell nivå och en översyn av de regler som tillkom 2002 efter terrorkatastroferna i har fortsatt . deltar aktivt i detta arbete. Verksamhetsmål: En god miljö, där flygtransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador samt en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Resultat: För luftföroreningar kräver målets infriande såväl nationella åtgärder som att miljöfrågorna drivs aktivt i det internationella arbetet. Inom EU, ECAC och har verkat för skärpta regler när det gäller buller och utsläpp av luftföroreningar. På internationell nivå arbetar Luftfartsstyrelsen, som har sektorsansvar för miljöfrågor, för ett system för handel med utsläppsrätter för luftfarten. Kväveoxidutsläppen ökade vilket dock innebär att ökningstakten relativt sett minskar jämfört med året innan. av utsläppen kommer från markbunden verksamhet. Även utsläppen av svavel-, kolväte- och kolmonoxid ökade men i mindre omfattning. De ökade utsläppen beror främst på ökad flygtrafik. bedriver ett aktivt miljöarbete. Utsläppen av luftföroreningar och växthusgaser från luftfarten ökade dock . Koldioxidutsläppen ökade till ca (inrikes trafik samt utrikes avgångar). Ca kommer från egen verksamhet, vilket är en halvering jämfört med föregående år. har kunnat minska koldioxidutsläppen från den egna verksamheten genom att minska förbrukningen av fossila bränslen och Motsvarande arbete har skett på , men det kommer dock inte att skapa tillräckligt med utrymme för att flygplatsen fullt ut skall kunna utnyttja sin tekniska potential p.g.a. de uppsatta miljövillkoren för verksamheten. Dessa villkor innebär att de samlade utsläppen av koldioxid och kväveoxider från flygtrafik, vägtrafik och järnvägstrafik samt uppvärmning av lokaler och interna marktransporter inte får överstiga nivå. utgör villkoren ett riktvärde, men är villkoret ett gränsvärde. har informerat att detta värde kommer att nås. Med anledning av detta har vänt sig till Miljödomstolen med en begäran om ändrade villkor. En positiv regional utveckling Verksamhetsmål: Flygtransportsystemet skall främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. Resultat: Det är väsentligt att alla delar av landet har ett väl fungerande flygtransportsystem i avsaknad av alternativa resmöjligheter. Anslaget till icke-statliga flygplatser har fördelats . Anslaget var respektive 2006 och bidrog med . infördes allmän trafikplikt på tio inrikes flyglinjer och det uppdrogs åt Rikstrafiken att upphandla trafiken på dessa linjer. har allmän trafikplikt införts mellan och . genomfördes en ny upphandling av trafik på dessa linjer och resultatet blev en kraftig sänkning av kostnaderna. Verksamhetsmål: Ett jämställt flygtransportsystem, där flygtransportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Resultat: har Luftfartsstyrelsen kartlagt jämställdheten genom att bl.a. undersöka mäns och kvinnors representation i styrelser m.m. Vidare har Luftfartsstyrelsen studerat hur män och kvinnor utnyttjar transportsystemet. Verksamhetsmål: Det långsiktiga målet för räntabilitet är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital och att soliditeten skall lägst uppgå till . Som restriktion för prishöjningar gäller att trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter, avgifter för luftfartsskydd och bulleravgifter, i genomsnitt får öka med högst nettoprisindex, mätt . Resultat: Antalet passagerare i linjefart och chartertrafik på flygplatser ökade med . Antalet landningar minskade däremot med . resultat efter finansiella poster blev . Det positiva resultatet beror framförallt på att trafikvolymen på allvar har vänt uppåt av nedgång. planerar för årliga investeringar under , efter att ha investerat totalt ca under de föregående fem åren. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 den och kan stödja luftfarten där marknaden inte bedömer det kommersiellt lönsamt att bedriva luftfart. I detta stöd ingår ett statligt flygplatsstöd och upphandling av trafik till ett antal orter i landet. Det tidigare beslutet att införa en flygskatt kommer inte att införas. Regeringen anser att det är av stor vikt att de regionala flygplatserna får sådana förutsättningar att de kan konkurrera på likvärdiga villkor. Regeringen avser därför att ge tilläggsdirektiv med den inriktningen till den sittande flygplatsutredningen. inträffade en dramatisk förändring i omvärlden, vilket bidrog till ett kraftigt trendbrott i passagerarvolym inom luftfarten. Denna trend förstärktes . återhämtade sig marknaden delvis och denna utveckling har stärkts . förstärktes överströmningen av passagerare till lågkostnadsbolag samt till billigare biljetter i det traditionella reguljärflyget. Den del av flygbranschen som minskat mest är charterresandet. Det finns god kapacitet i flygplats- och flygtrafiktjänstsystemet för att ta hand om en ökad trafiktillväxt. Den enda infrastrukturinvestering som planeras i det statliga flygplatssystemet är en utbyggnad av på i syfte att undvika brist på uppställningsplatser. Regeringen har för avsikt att se över möjligheten för andra aktörer än att utföra flygtrafiktjänster. har granskat och Luftfartsstyrelsens årsredovisningar . Revisionsberättelserna innehåller inga invändningar. Luftfarten har en stor transportpolitisk betydelse för det långväga inrikes- och utrikesresandet. I vissa regioner av landet är flyget det enda verkliga alternativet när det gäller att resa längre sträckor. Det är därför av stor vikt att staten följer utvecklingen på luftfartsmarkna- skall bidra till att de transportpolitiska målen uppnås genom att på ett företagsekonomiskt lönsamt sätt ansvara för driften och utvecklingen av kostnadseffektiva, säkra och välfungerande flygplatser och flygtrafiktjänst. Av treårsplan framgår att det ekonomiska resultatet efter skattemotsvarighet för perioden 20072009 bedöms bli 316, 351 respektive . har ett långsiktigt räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) på av eget kapital. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som restriktion för prisökningar gäller att verkets trafikavgifter exklusive undervägsavgifter, luftfartsskyddsavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt får öka med högst nettoprisindex räknat . Vidare skall verket ha en soliditet om . bedömer att verket har ett behov av en låneram på . I treårsplan presenterades följande prognos för den kommande treårsperioden. Tabell 8.2 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges Räntabilitet på eget kapi- het (%) Soliditet (%) Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om av eget kapital (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Prisrestriktionen bör vara oförändrad . Regeringen föreslår vidare att målet för soliditeten är att den långsiktigt skall vara lägst . Med det åtgärdsprogram som har redovisat är bedömningen att målet kommer att uppnås 2008. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som skall inbetalas till inkomsttitel bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. investeringar har finansierats dels med internt tillförda medel, dels med lån i . bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på . För att minska riskexponeringen används derivathandel enligt tidigare bemyndigande. I detta ingår att lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument och den ram har för utställandet av sådana säkerheter är på . Som andra affärsverk har ett bemyndigande att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller på annat sätt. Medlen skall placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att även låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen. Bakgrunden är att bolag kan behöva bildas för att underlätta samriskprojekt i den kommersiella verksamheten. Vidare kan bolag behöva bildas för att driva gemensamma projekt mellan olika organisationer inom . Därutöver föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Vidare föreslår regeringen att överskottslikviditeten får placeras i statsgaranterade skuldebrev och hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt nordisk Ratings system eller motsvarande. föreslås lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 föreslår en investeringsnivå på sammanlagt . planeras vissa kompletterande investeringar för att till fullo utnyttja de investeringar som tidigare gjorts i kapacitetsutbyggnaden på . Satsningar för att öka resultaten från de kommersiella produkterna kommer att prioriteras. I övrigt domineras planen av ersättningsinvesteringar för att säkerställa flygsäkerhet och en tillfredsställande kapacitet och kvalitet i LFV:s infrastruktur samt i miljöinvesteringar. Regeringen konstaterar att investeringar kommer att vara mindre omfattande . En fortsättning på godkända investeringsplaner är emellertid nödvändig. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. 8.7.2.1 Luftfartsstyrelsens ekonomiska mål Luftfartsstyrelsen ansvarar för myndighetsverksamhet inom den civila luftfarten. Luftfartsstyrelsen finansieras genom avgifter och myndighetens ekonomiska mål 2009 är att kostnaderna skall täckas av myndighetens avgifter. I den totala kostnaden nedan ingår avgiften till Eurocontrol med ca samt avgiftsutjämningssy- stemet för säkerhetskontroll med . Tabell 8.4 Offentligrättslig verksamhet Regeringen anser att det ekonomiska målet och finansieringen av myndigheten är rimligt och bör fortsätta att gälla oförändrat. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 8.7.336:10 Driftbidrag till icke statliga porter (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, 2005/06:308) fastställs de kompletterande riktlinjer som skall gälla för fördelningen av driftbidrag till icke-statliga flygplatser. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. I transportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) sades att staten, inom ramen för en oförändrad rollfördelning, skulle ta ett större ansvar än dittills för driften av luftfartens infrastruktur i avsikt att uppnå en tillfredsställande flygtransportförsörjning. Anslaget infördes i enlighet med det transportpolitiska beslutet. Bidraget är avsett att finansiera delar av driftunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser. Genom beslut angående propositionen Moderna Trans- Regeringen konstaterar att driftbidraget spelar en viktig roll för att hela landet skall ges en tillfredsställande transportförsörjning och detta gäller särskilt för de regioner där det saknas goda alternativa transportmöjligheter. Regeringen avser att ge tilläggsdirektiv till flygplatsutredningen som ser över principerna för driftsbidraget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till samma belopp. Beloppet utbetalas till Luftfartsstyrelsen som beslutar om fördelning av bidraget i enligt med de nya riktlinjerna som redovisas i prop. 2005/06:160. Regeringen föreslår även att skall fortsätta bidra med medel om för att täcka underskotten vid de icke-statliga flygplatserna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar den interregionala kollektiva persontrafiken och ansvarig myndighet är Rikstrafiken. Myndighetens uppgift är att verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken och att därigenom bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. Rikstrafiken skall som en del i detta arbete svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Utgifterna för den upphandlade trafiken uppgick till 2005 den periodiserade kostnaden uppgick till . Dessa kostnader fördelades över trafikslagen enligt följande: tågtrafik motsvarande av kostnaderna, färjetrafik (), busstrafik () och flygtrafik (). Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet Anslag 36:11 Rikstrafiken: Administration Anslag 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling Totalt för Verksamhetsområde Interregional kollektiv- 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet tågresor i den upphandlade trafiken har minskat sedan föregående år och så även Rikstrafikens genomsnittliga kostnad per resa. Antalet bussresor i den upphandlade busstrafiken har ökat betydligt medan den genomsnittliga kostnaden per resa har minskat. Antalet flygresor och färjeresor har också ökat och så även kostnaderna per resa. Det är fortfarande tydligt att flyg- och färjetrafiken är dyrast per resa. har den totala kostnaden för den upphandlade trafiken minskat något. Det är främst minskade kostnader för tåg och flygtrafik som bidrar till denna kostnadssänkning. Den regionala fördelningen av utgifter redovisas i tabell 8.2. Uppdelningen följer principen att en upphandlad flyglinje mellan exempelvis och inte fördelas utan det är och därmed som antas vara föremålet för Rikstrafikens stöd. Andra linjer, främst tåg och buss har fördelats mellan flera län. När Rikstrafiken utbetalar stöd till län som själva finansierar trafik fördelas Rikstrafikens stöd enligt andelarna för de olika länstrafikhuvudmännens finansiering av den totala trafiken. Det gäller t.ex. busstrafiken i norra och för Stångådal/Tjust där fördelningen i upphandlingen använts, vilken i sin tur utgår från den regionala fördelningen av resandet. När det inte finns någon ekonomisk fördelning av detta slag har i stället fördelningen skett utifrån andelen av linjens längd inom respektive län. Det gäller till exempel Uven (tågtrafik mellan och ) och Kust till Kust (tågtrafik mellan /). Gällande den så kallade Nattågstrafiken har resandet till och från respektive län utgjort basen för fördelningen. Resultatet visar att och toppar listan följt av det relativt tätbefolkade . Även centralt belägna är en stor mottagare av stöd. Tabell 9.2 Regional fördelning av Rikstrafikens upphandlingskostnader Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har inom verksamhetsområdet nedanstående mål fastställts i regleringsbrevet för Rikstrafiken. Målen är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Verksamhetsmål: Ett tillgängligt persontransportsystem, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontransportsystem utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Resultat: Rikstrafiken har avrapporterat uppdraget om ett nationellt och transportslagsövergripande informationssystem för all kollektivtrafik. Utvecklingen går åt rätt håll då samverkan har förbättrats gällande biljetter och tidtabeller. har Rikstrafiken och Samtrafiken i samverkan med samtliga operatörer arbetat med att införa en kommunikationslösning (Samtrafikgränssnittet) mellan de olika systemen för biljettbokning. blev detta arbete klart och med detta upphörde de tekniska hindren för samverkan mellan operatörernas system. Resultatet är att det är tekniskt möjligt att boka/köpa ett basutbud av tågbiljetter oavsett operatör oberoende av vilken operatör man kontaktar. Tågoperatörerna kan nu öppna sina sälj- och distributionskanaler för varandra, vilket bidrar till tillgängligheten för den interregionala kollektivtrafiken och underlättar sammanhållna resor. Rikstrafikens arbete med tillgängligheten för personer med funktionshinder har fortsatt och myndigheten anser att om inte ytterligare ansträngningar görs kommer det bli svårt att uppnå en helt tillfredsställande tillgänglighet till 2010 i hela transportsystemet. Främst är det den fysiska utformningen av t.ex. stationer i glesbygd och på platser med mindre frekvent resande som är orsaken till svårigheten att nå målet. har Rikstrafiken slutfört arbetet med att ta fram transportslagsövergripande råd och riktlinjer för gemensamma funktioner. Arbetet har bedrivits i samverkan med trafikverken och och har resulterat i en vägledning för utformning av transportslagsövergripande gemensamma funktioner. Syftet med vägledningen är att trafikverk och övriga berörda aktörer skall använda sig av den för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Antalet resor har ökat i samtliga trafikslag 2005 jämfört med och kostnaden per genomförd resa har minskat för samtliga trafikslag (tabell 9.3 och 9.4). Den sistnämnda bilden kan förändras beroende på utfallet i den tvist som finns mellan staten och Destination . Om tvisten går staten emot har kostnaden för gotlandstrafiken ökat alla år utom . Som en följd av resultatet av upphandlingsomgången kommer kostnaden för flygtrafiken att nästan ha halverats för . Tabell 9.3 Antal genomförda resor Antalet resor (tusental) Tabell 9.4 Kostnad per resa En hög transportkvalitet och en säker trafik Verksamhetsmål: En hög transportkvalitet, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontransportsystems utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. En säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom ett samverkande interregionalt kollektivt persontransportsystem genom att dess utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta. Resultat: Rikstrafiken arbetar för att förbättra sin uppföljning av trafikkvaliteten. är mycket av uppföljningen baserad på operatörernas självrapportering av brister. Även om det på vissa sträckor har funnits problem , gällande kvalitet och punktlighet, är ändå kvaliteten på den upphandlade trafiken generellt relativt god. lämnar operatörerna för tågtrafiken uppgifter om inställda turer, turer utförda med felaktig fordonskvalitet samt turer utförda med annat trafikslag. har totalt 507 händelser rapporterats varav operatören uppgett sig vara ansvarig för 254 (483), vilket är nästan en halvering jämförelse med 2004. Den av Rikstrafiken upphandlade flygtrafiken skall hålla en hög regelbundenhet och enligt den allmänna trafikplikten skall den vara beräknat per kalenderkvartal. På sex av de upphandlade linjerna uppnås inte kravet på helårsbasis. Detta betyder att kravet har underskridits åtminstone ett kalanderkvartal. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 allmänhet varit väderförhållanden eller tekniska problem där det första befriar från ansvar medan det sistnämnda normalt leder till minskad ersättning eller annan åtgärd. Enligt den allmänna trafikplikten skall av avgångarna vara försenade och av avgångarna skall vara försenade. Det finns avvikelser från detta, men inte så allvarligt att det föranleder några aktiva åtgärder från Rikstrafiken. Bristande punktlighet ger mindre i ersättning.