prop · GU031d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Den nya skrivelsen innehåller en handlingsplan för de mänskliga rättigheterna avseende perioden 20062009 (del I) och en kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i (del II). Kartläggningen belyser brister som kan finnas när det gäller skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna i . Den utgör på så sätt en bas för handlingsplanen. I handlingsplanen redogörs för 135 åtgärder i syfte att stärka de mänskliga rättigheterna. Skrivelsen har, i likhet med den första handlingsplanen, tagits fram i konsultation med närmare 400 representanter för informella referensgrupper, bl.a. företrädare för riksdagspartierna, statliga myndigheter, kommuner, landsting, universitet och högskolor och enskilda organisationer. Den färdiga skrivelsen har skickats ut till samtliga företrädare för referensgrupperna. Delegationen för mänskliga rättigheter i som handlingsplanen beslutades inrättades Delegationen för mänskliga rättigheter i . Delegationens uppdrag är att med utgångspunkt i handlingsplanen stödja det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i (dir. 2006:27). Inom ramen för sitt uppdrag skall delegationen stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten, utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället, bl.a. genom att samordna EU- initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla, och kampanj Alla Olika Alla Lika i , stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, samt lämna förslag på hur stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Delegationens uppdrag skall slutredovisas till regeringen . Kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna inom den offentliga sektorn För att öka kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättigheterna har olika myndigheter fått i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter eller att analysera sin verksamhet utifrån de mänskliga rättigheterna och ta fram handlingsplaner för hur kunskapen om rättigheterna kan ökas. Detta arbete fortskrider på grundval av den nya handlingsplanen och med stöd av Delegationen för mänskliga rättigheter i . bör ha en central roll i arbetet för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. ingår utbildning om mänskliga rättigheter som ett moment i den obligatoriska utbildningen för nyanställda inom . Även andra anställda erbjuds olika utbildningar och seminarier om mänskliga rättigheter. Kommuner och landsting har ett viktigt ansvar för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna i , t.ex. skyddet mot diskriminering. har genomfört ett flertal möten med både kommuner och landsting och andra aktörer för att diskutera vilket arbete som skall bedrivas på grundval av den nya handlingsplanen och vilket stöd som kan erbjudas kommuner och landsting av Delegationen för mänskliga rättigheter i . Vidare har Institutet (f.d. Centrum) för studiet av mänskliga rättigheter vid genom regeringsbeslut fått i uppdrag att utarbeta en verksamhet om de mänskliga rättigheterna och frågor kring nationella minoriteter. Uppdraget skall redovisas . Information om mänskliga rättigheter Den webbplats för mänskliga rättigheter som inrättades 2002 inom ramen för verksamhet, , har igenomsnitt 30 000 besökare och utgör en viktig informationskanal för regeringen i dess arbete för de mänskliga rättigheterna inom ramen för såväl utrikessom inrikespolitiken. stödjer, och medverkar också i, olika konferenser och möten om mänskliga rättigheter, både i och i utlandet. Vidare har och Utrikes- departementet producerat en konventionssamling med FN:s mest centrala dokument om mänskliga rättigheter. Några av dokumenten har nyöversatts. Arbetsgruppen för mänskliga rättigheter Frågor om de mänskliga rättigheterna aktualiseras inom så gott som samtliga politikområden. Den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter som finns i har därför en viktig roll. gavs arbetsgruppen ett förnyat uppdrag. Detta uppdrag, som löper , omfattar bl.a. att följa genomförandet av den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna. 4.4.2 Insatser utanför politikområdet Insatser för att värna och fördjupa demokratin samt säkerställa de mänskliga rättigheterna görs inom ett stort antal andra politikområden. Inom handikappolitiken kan nämnas att det i bl.a. uppgifter ingår att verka för att internationella åtaganden om mänskliga rättigheter efterlevs inom handikappolitiken. Ett av de två övergripande målen för ungdomspolitiken är att unga skall ha verklig tillgång till makt. Inom politikområdet Forskningspolitik utlyser medel för forskning om demokrati och offentlig förvaltning. Programmet skall bl.a. utgå från frågor om det offentliga uppdragets omfattning och utformning samt förvaltningens ansvarsfördelning, styrning och organisering i förhållande till värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet. Forskningsprogrammet uppgår till . Insatser av andra aktörer Ett stort antal aktörer bidrar till att värna och fördjupa demokratin samt främja de mänskliga rättigheterna. Kommuner och landsting arbetar bl.a. med att utveckla nya modeller för att involvera medborgarna i den demokratiska Kommuner och Landsting bedriver också ett aktivt arbete på området. Folkrörelserna och det övriga föreningslivet har viktiga funktioner i demokratiutvecklingsarbetet och i arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna. På lokal, regional och nationell nivå finns ett stort antal organisationer och institut som på olika sätt arbetar med dessa frågor. Det svenska demokratiutvecklingsarbetet påverkas även av ett stort antal internationella organisationers verksamheter, inte minst arbetet inom EU och . Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Målet är beslutat av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KU1, rskr. 2000/01:63). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Samhällsförändringarna påverkar kontinuerligt de demokratiska processerna och institutionerna på flera sätt. Även andra aktörers insatser än statens påverkar demokratiutvecklingen. Det är därför svårt att isolera vilka resultat just de statliga insatserna har haft på demokratin. Men som framgår av redovisningarna på verksamhetsområdesnivån har de statliga insatserna bl.a. bidragit till att val kunnat genomföras på ett tillförlitligt och effektivt sätt. De statliga insatserna har på olika sätt bidragit till att folkstyrelsen värnats och fördjupats. Detta redovisas närmare på verksamhetsområdesnivån. Måluppfyllelsen är starkt beroende av statliga insatser inom andra politikområden samt av andra aktörer än staten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 4.6Resultat för verksamhetsområdet och deltagande Målet för verksamhetsområdet och deltagande är att röstberättigade kvinnors och mäns deltagande i de allmänna valen skall öka. Allmänna val och folkomröstningar skall genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Kvinnors och flickors respektive mäns och pojkars deltagande i de politiska processerna mellan valen skall öka. Vidare skall kvaliteten i de politiska processerna förbättras. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Lämpliga indikatorer när det gäller val och folkomröstningar är valdeltagandet och antalet brister och felaktigheter i valadministrationens genomförande av val och folkomröstningar. När det gäller deltagandet i de politiska processerna mellan valen samt kvaliteten i de politiska processerna arbetar löpande med att utveckla uppföljningen. Det sker bl.a. genom dialog med och uppdrag till olika universitet och högskolor samt till (). Då det inte tillförts några särskilda medel för insatser mellan valen så är det inte möjligt att här redovisa några särskilda indikatorer som varit angelägna att följa upp. har allmänna val genomförts och en särskild redovisning av indikatorer relaterade till valet lämnas nedan. Valdeltagandet val till blev . Detta är en uppgång i jämförelse med val. I valet till kommunfullmäktige blev valdeltagandet och i valet till . val var valdeltagandet . Valdeltagandet ökade således i alla tre valen. Statistik för valdeltagandet bland olika grupper av befolkningen blir tillgänglig först och redovisas därför inte i denna 1 606 000 st val. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 blev fler, ca 46 000 st, vilket kan jämföras med ca 38 000 st val. förberedelsearbete och genomförande av valet är till stor del styrt av vallagsstiftningen. Förberedelsearbetet inför de allmänna valen 2006 inleddes med bl.a. utveckling av det s.k. valdatasystemet samt kontakter med länsstyrelserna, kommunerna och . fortsatte förberedelsearbetet med bl.a. upphandlingar och möten med kommuner, länsstyrelser och om ansvaret inför valet. En viktig del i förberedelsearbetet var att följa upp kommunernas nya ansvar med den förtida röstningen. Vidare har genomfört olika informationsinsatser till allmänheten och riktade insatser till olika målgrupper. Informationsinsatserna har bl.a. bestått i att ett vykort skickats ut till alla hushåll med information om nyheter inför valet. Annonsering via TV, radio, webb och tidningar har skett. Vidare har information översatts till 21 språk, inklusive teckenspråk, samt även utformats som lättläst och på media för synskadade. har även tagit fram en film som riktar sig till skolor. har lanserat en ny hemsida för att bl.a. förbättra tillgängligheten. Vidare kan nämnas att myndigheten i samband med valet förstärkt telefonservicen på ett 020-nummer. För att följa upp informationsarbetet genomförs såväl en utvärdering avseende de externa informationsinsatserna som en utvärdering avseende de interna informationsinsatserna inom valadministrationen. Genomförandet av val har enligt rapporter från skett utan att några allvarliga problem inträffat. Någon slutlig sammanställning av kostnaderna val finns ännu inte. Myndigheten kommer att följa upp olika delar av genomförandet och lämna en erfarenhetsrapport till regeringen . genomfördes val till . I förra årets budgetproposition lämnades en kort redovisning av förberedelsearbetet och genomförandet av insatser (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 avsnitt 3.6.1). roll var främst att tillhandahålla ett IT-stöd för valet, utfärda valsedlar, framställa röstlängd och röstkort samt ha en allmän koordinerande roll i valet. Av årsredovisning framgår att myndighetens arbete fungerat tillfredsställande. Kontakterna mellan , i , och inblandade partier har enligt fungerat bra. Exakta uppgifter om myndighetens kostnader för sametingsvalet är inte möjliga att beräkna då nödvändiga uppdateringar av valdatasystemet redan hade gjorts i samband med Europaparlamentsvalet och kostnaderna för dessa således belastat det valet. Därutöver har ett löpande arbete när det gäller att bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen av elektronisk röstning, hantera ansökningar om registreringar av politiska partier samt att utse nya ledamöter till och företrädare för . har en demokratisatsning genomförts (se även avsnitt 4.4.1). Sammantaget har ca avsatts. Inom ramen för satsningen har tolv kommuner fått medel om sammanlagt för att genomföra valinformationsinsatser års val. Vidare har fått för att genomföra Skolval 2006. Sammanlagt har använts för insatser för förstärkt medborgarinflytande. Delegationen för mänskliga rättigheter i hanterar medel om för insatser relaterade till mänskliga rättigheter och politiskt deltagande. Vidare har medel använts för bl.a. rådslag om inflytande, nätverk för förtroendevalda med utländsk bakgrund, insatser för att stärka romers inflytande, förberedandet av genomförandet av för den framtida demokratin samt olika uppföljnings- och forskningsinsatser. Det finns inte några utvärderingar slutförda , vilket innebär att några konkreta resultat och effekter av satsningen inte kan redovisas i denna proposition. Utvärderingar för flertalet av aktiviteterna inom demokratisatsningen kommer att vara klara först . Särskilda medel för riksdagspartiernas informationsinsatser års val har riksdagspartierna erhållit särskilda medel om sammanlagt för att säkerställa att information kan nå ut till olika grupper röstberättigade i samhället som har behov av särskild information. Detta kan t.ex. avse röstberättigade med utländskt medborgarskap. Några resultat finns ännu inte att redovisa när det gäller denna satsning. har givits i uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen. Uppdraget skall redovisas . delade ut stöd till fem forskningsprojekt om sammanlagt . Ett av projekten skall avslutas /07, tre projekt och det femte projektet . Inom ramen för de fem forskningsprojekten studeras frågor om förutsättningarna för och konsekvenserna av demokrati, om önskvärdheten och möjligheten av demokrati på den överstatliga nivån, om utmaningen att nå demokratisering i efterkrigssamhällen, om deprofessionalisering i den offentliga förvaltningen och dess betydelse för demokratin samt om demokratisk styrning i sjukvårdens nätverk. Den tidigare regeringen har satt upp tre integrationspolitiska mål inom politikområdet -valdeltagandet skall öka väsentligt bland personer med utländsk bakgrund, -andelen förtroendevalda med utländsk bakgrund skall öka, -medborgerliga aktiviteter och politiska resurser skall öka bland personer med utländsk bakgrund. Någon uppföljning av målen har inte gjorts . Statistik kring valdeltagande bland röstberättigade med utländsk bakgrund val är först tillgänglig och detsamma gäller uppgifter om antalet förtroendevalda med utländsk bakgrund efter valet . När det gäller målet om att medborgerliga aktiviteter och politiska resurser skall öka bland personer med utländsk bakgrund så har den tidigare regeringen givit () i särskilt uppdrag att se över hur det målet kan följas upp. SCB är även den myndighet som ansvarar för uppföljningen av de övriga två målen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet om ett ökat valdeltagande har nåtts i såväl riksdagsvalet som i valen till kommun- och . Det finns emellertid inga utvärderingar om och i sådana fall hur statens insatser påverkat den ökade benägenheten att rösta. Dessa utvärderingar kommer att redovisas först . Som redovisats under avsnitt 4.4.1 har bl.a. ett uppdrag lämnats till för att utvärdera om och i sådana fall hur röstningsbenägenheten hos kvinnor och män har påverkats av reformeringen av den förtida röstningen. När det gäller förberedelsearbete och genomförande av val så visar preliminära rapporter från myndigheten att förberedelsearbetet och genomförandet av valet fungerat väl. kommer att lämna en erfarenhetsrapport om 2006 års allmänna val till regeringen. Det är mot den bakgrunden för tidigt för regeringen att göra en helhetsbedömning av insatser. När det gäller insatser sametingsval är bedömningen att insatserna fungerade väl. Någon kostnadsjämförelse med tidigare val har inte varit möjlig att göra, bl.a. mot bakgrund av att val var det första sametingsval där hade en formell roll i valet. De olika delarna av demokratisatsning är ännu inte utvärderade, vilket innebär att regeringen inte kan dra några slutsatser av insatserna. Den särskilda satsningen om sammanlagt till riksdagspartierna för informationsinsatser inför valet är föremål för uppföljning och utvärdering. Det finns ännu inga slutsatser om resultatet av satsningen. När det gäller arbete med att stimulera mångvetenskaplig demokratiforskning är det för tidigt att dra några slutsatser eftersom inte några av de forskningsprojekt som beviljats medel ännu är slutrapporterade. Inte heller finns några resultat att redovisa avseende de integrationspolitiska målen och således kan inga slutsatser dras. Även insatser inom andra politikområden bidrar direkt eller indirekt till att öka medborgarnas deltagande i de politiska processerna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringens bedömning är att de statliga insatserna bidragit till att valen har kunnat genomföras med tillförlitlighet och effektivitet. Totalt sett har antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern ökat med . Den främsta orsaken till ökningen är den från övertagna verksamheten att för statens räkning överklaga bl.a. beslut om rättshjälp och ersättning av 4.7Resultat för verksamhetsområdet allmänna medel till offentliga försvarare och Integritet, yttrandefrihet och en andra rättsliga biträden. Även om dessa ärenden Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Justitiekanslern har bedrivit tillsyn över den offentliga verksamheten bl.a. genom sin inspektionsverksamhet. För att verka för ett starkt förtroende för advokatväsendet har det skett en granskning av beslut som fattat i disciplinärenden. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har fortgått . Åtal har väckts i ett ärende som rör förtal, en ärendetyp som vanligtvis inte föranleder någon åtgärd från justitiekanslerns sida. I ärenden om hets mot folkgrupp har två åtal väckts. har inte något beslut fattats om att inleda förundersökning i ärenden som avser misstanke om hets mot homosexuella. Ett åtal har väckts för hets mot folkgrupp riktat mot homosexuella där den tilltalade dömdes till fängelse. Justitiekanslern handlägger ett stort antal skadeståndsärenden . När det gäller skadeståndsärenden med begäran om ersättning från personer som varit frihetsberövade medgavs ersättningsanspråket helt eller delvis i av ärendena. Justitiekanslerns verksamhet i domstol bedrivs nästan uteslutande av Justitiekanslerns egen personal. Advokater anlitas i begränsad utsträckning. Denna ordning innebär att verksamheten totalt sett blir mer kostnadseffektiv. Inom området integritet har Justitiekanslern bl.a. arbetat med att föra talan i domstol i syfte att få fram ytterligare prejudikat. undantas så skedde en ökning av antalet ärenden och den avsåg främst tillsynsärenden. Justitiekanslern har , , prioriterat avgörandet av äldre ärenden. Antalet ärenden i balans har ökat . Resultatet av Datainspektionens verksamhet redovisas i följande två områden: Tillsyn över behandlingen av personuppgifter, samt Tilllsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet Tillsyn över behandlingen av personuppgifter har 45 fältinspektioner och 104 enkätinspektioner inletts (90 resp. 26 ). 216 Inspektionsärenden avslutades, jämfört med 296 2004. I inspektionsverksamheten har tonvikten lagts på temainspektioner, exempelvis om personuppgifter inom sjukvården, kunduppgifter vid användning av bonuskort, personuppgifter för kontroll av anställda och elektroniska spår. Det har kommit in 450 klagomål som gäller Personuppgiftslagen (PuL), jämfört med 456 året innan. Klagomålen har till största delen rört publicering av personuppgifter på Internet, direktadresserad reklam, gallring, information, användning av personnummer och behandling av personuppgifter i arbetslivet. har av informationsverksamheten rört PuL och i första hand koncentrerats på mediekontakter och utbildning av personuppgiftsombuden. Efterfrågan på utbildning och information är enligt inspektionen stor. Inspektionens webbplats och telefonservice används för att föra ut information och besvara frågor. Telefon- och mejlfrågorna har ökat med . Ökningen kan kopplas till inspektionens ökade exponering i media. Datainspektionen har också ökat sitt förebyggande arbete genom samverkan med andra myndigheter och organisationer. Genom denna samverkan har inspektionen även kunnat sprida information, fånga upp utvecklingstendenser, följa IT-utvecklingen och sprida medvetande om integritetsrisker. har 289 nya anmälningar gjorts av personuppgiftsombud jämfört med 307 resp. 331 åren innan. hade totalt 5 631 personuppgiftsansvariga anmält ombud. Antalet fysiska personer som är ombud har ökat från 3 289 till 3 420 ett ombud kan representera flera personuppgiftsansvariga. Datainspektionen har avgett två yttranden över slutliga förslag till branschöverenskommelser om personuppgifter i skolfotoresp. Ytterligare ett förslag till branschöverenskommelse om bostadsbolagens hantering av uppgifter om boende och bostadssökande väntas bli klart . Det internationella samarbetet främst inom EU har utvecklats. Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet har 34 tillsynsärenden inom kreditupplysning inletts, varav fyra inspektioner. inleddes 29 tillsynsärenden, varav två inspektioner. har 30 tillsynsärenden avslutats, varav fyra inspektioner. Allmänhetens klagomål handlar, , i första hand om missvisande uppgifter i kreditupplysningsregistren och utlämnande till beställare som saknat legitimt behov av upplysningen. Tillsynen har därför främst varit inriktad på dessa områden. I likhet med har de flesta kreditupplysningsföretagen rättat till felen och några vidare åtgärder från inspektionens sida har inte blivit aktuella. Datainspektionen har genom många klagomål uppmärksammats på kreditupplysningstjänster via SMS och webben; tjänster som påstås vara skyddade av yttrandefrihetsgrundlagen. Detta har lett till att de skyddande reglerna i kreditupplysningslagen satts ur spel. Tre nya tillståndsansökningar har inkommit jämfört med åtta ansökningar året innan. kom det in 78 klagomål, vilket är en liten ökning jämfört med då 68 klagomål inkom. I de fall utredning visat att fel begåtts har kreditupplysningsföretagen anmodats att vidta rättelse. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Inom inkassoområdet har tillsynsärenden inletts, varav 29 fältinspektioner. inleddes 171 tillsynsärenden, varav 29 fältinspektioner. Kritik har framförts i knappt hälften av ärendena. 21 fältinspektioner har avslutats . Det förekommer alltjämt brister i kommunikationen mellan gäldenär och inkassoombud liksom osäkerhet rörande regler för preskriptionsavbrott. har 45 tillståndsansökningar inkommit jämfört med 54 . Tre ansökningar har avslagits. Antalet klagomål var jämfört med 2004. Justitiekanslern har en central roll inom statsförvaltningen. Inom myndigheten finns en hög juridisk kompetens och bl.a. genom sin tillsynsverksamhet får Justitiekanslern en god överblick över myndigheternas verksamhet. Justitiekanslerns verksamhet är i allt väsentligt författningsreglerad och styrs i stor utsträckning av de anmälningar m.m. som görs av enskilda personer samt polis- och åklagarmyndigheter. har Justitiekanslern i huvudsak uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Regeringen ser positivt på Justitiekanslerns arbete för att stärka värnandet av integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Det är angeläget att brott mot tryck- och yttrandefriheten kan bekämpas effektivt och med kraft. Detta gäller särskilt brottet hets mot folkgrupp. Sådana ärenden kräver ofta omedelbara och resurskrävande insatser. Beträffande Justitiekanslerns skadereglerande verksamhet är det fördelaktigt för den som anser sig ha blivit felbehandlad i statlig verksamhet, att vid sidan av domstolarna ha tillgång till en ordning som på ett enkelt och billigt sätt möjliggör en kvalificerad och effektiv prövning av ersättningsanspråk. Justitiekanslern har i det närmaste uppfyllt målet att ärenden som avser klagomål från enskilda och som inte förs till rättegång bör vara avslutade från det att de kom in till myndigheten. Fyra ärenden var äldre än vid utgången av 2005. Målet att minska antalet ärenden i balans har inte uppfyllts. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Sammantaget gör regeringen bedömningen att Justitiekanslern redovisat ett i stort sett gott resultat . Regeringens samlade bedömning är att målen för Datainspektionens verksamhet i allt väsentligt uppnåtts.