prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — Skatteinkomsternas långsiktiga utveckling är i hög grad beroende av sysselsättningsutvecklingen. Huvuddelen av skatterna är direkt eller indirekt en beskattning av arbete. Den största delen av hushållens inkomstskatter samt de sociala avgifterna belastar lönesumman. Dessa skatter står för mer än hälften av de offentliga inkomsterna. Utvecklingen på arbetsmarknaden är också av stor betydelse för inkomsterna från skatter på hushållens konsumtionsutgifter som moms och punktskatter. Även om skattesatserna hålls oförändrade i förhållande till respektive skattebas, så kommer den totala skattekvoten, dvs. skatter och avgifter i förhållande till BNP, att förändras något de närmaste decennierna. Orsaken är att ett antal viktiga skattebaser kan förväntas växa snabbare än BNP. Detta gäller t.ex. hushållens konsumtionsutgifter och de beskattade transfereringarna, som växer när antalet pensionärer ökar. En mindre del av kostnaderna för välfärdstjänsterna finansieras genom brukaravgifter. I beräkningarna har antagits att avgifterna för barnomsorg etc. ökar i takt med produktions- Det innebär att avgiftsinkomsterna ökar i en betydligt snabbare takt än om dagens maxtaxor blir bestående, men i en långsammare takt än hushållens disponibla inkomster. Befolkningsstrukturens förändring får stora effekter på de offentliga utgifterna. Allt fler äldre i befolkningen påverkar utgifterna för pensioner, sjukvård och äldreomsorg. Beräkningen av pensionsutgifterna bygger på den demografiska utvecklingen, de makroekonomiska förutsättningarna samt gällande regelverk. Pensionsutgifterna som andel av BNP beräknas öka från 2006 till 2020, därefter är nivån oförändrad för att sedan åter sjunka något. Utgifterna för sjukvård och äldreomsorg beräknas öka från 2006 till av BNP 2050. Sammantaget ökar utgifterna för pensioner, sjukvård och äldreomsorg som andel av BNP med . I kalkylerna förutsätts en standardsäkring av de offentliga transfereringssystemen. För en stor del av transfereringarna finns ett regelverk som automatiskt höjer förmånerna i takt med löneutvecklingen. Detta gäller för pensioner som räknas upp med inkomstindex, och delvis för transfereringar som ersätter inkomstbortfall, t.ex. sjuk- och föräldraförsäkringen. Transfereringar som saknar denna typ av automatisk 2006/07:1 BILAGA 2 Tabell 7.2 Offentliga finanser Källor: och . standardsäkring, t.ex. barnbidrag och studiestöd, ökar i beräkningen i takt med den nominella löneutvecklingen. En sådan standardsäkring motverkar den urholkning som skulle ske på om kalkylen byggde på strikt oförändrade regler. Standardsäkringen förutsätter därmed att vissa reformer genomförs i takt med att ekonomin växer. Personalintensiteten, t.ex. antal lärartimmar per elev, kan ses som en indikator på kvalitén i den offentliga tjänsteproduktionen. I beräkningarna antas att dessa tjänster utförs med samma personaltäthet som . Det innebär att antalet sysselsatta i den offentliga sektorn behöver öka med ca 160 000 personer vid en expansion i takt med de demografiska behoven. Eftersom personalens medelålder inom många verksamheter är relativt hög kommer rekryteringsbehoven att vara väsentligt större. Antalet offentligt anställda behöver öka med ytterligare ca 375 000 personer netto om standarden i välfärden ska upprätthållas och de skattefinansierade välfärdstjänsterna produceras på samma sätt som . De stora rekryteringsbehoven bidrar sannolikt till att löneläget pressas upp relativt övriga delar av ekonomin. Ålderssammansättningen inom sektor är dock sådan att genomsnittsåldern bland kommun- och landstingsanställda, till följd av stora pensionsavgångar, kommer att minska mer än i andra sektorer. Detta verkar återhållande på löneutvecklingen då yngre nyrekryterad personal i regel har lägre löner än den personal som pensioneras. Effekten av rekryteringsbehovet bedöms dock vara av större betydelse och i beräkningarna antas därför att timlöneökningen i kommuner och landsting i genomsnitt kommer att vara snabbare än i övriga delar av ekonomin . beräknas de primära offentliga utgifterna, dvs. utgifterna exklusive räntor, minska som andel av BNP. (Se tabell 7.2.) Det samlade demografiska utgiftstrycket är fortfarande begränsat. Färre barn och ungdomar i skolåldern gör att kostnaderna för ungdomsutbildning kan minska som andel av BNP, som efterfrågan på sjukvård och äldreomsorg endast ökar svagt. Fram till omkring 2015 behöver den kommunala konsumtionen i genomsnitt inte växa för att antalet producerade tjänster ska öka i takt med den demografiska efterfrågan. därefter ökar efterfrågan på skattefinansierade välfärdstjänster i genomsnitt . En förutsättning för en sådan utveckling är att kommunerna förmår krympa verksamheten inom områden där efterfrågan minskar. Även transfereringar knutna till personer faller som andel av BNP . Däremot ökar pensionsutgifterna, vilket leder till att hushållstransfereringarna totalt sett minskar svagt som andel av BNP . beräknas de primära utgifterna som andel av BNP öka med ytterligare . 2006/07:1 BILAGA 2 Det är huvudsakligen offentlig konsumtion av sjukvård och äldreomsorg som ökar, men även hushållstransfereringar i form av pensioner växer. De offentliga investeringsutgifterna faller däremot som andel av BNP . Kommunernas investeringsvolym ökar i takt med den kommunala konsumtionsvolymen, i statlig sektor ökar investeringarna något snabbare än konsumtionen. Priset på investeringsvaror antas dock öka långsammare än den genomsnittliga prisutvecklingen, sammantaget leder detta alltså till att de offentliga investeringarna som andel av BNP sjunker. Saldomålet och hållbara offentliga finanser Offentligfinansiell hållbarhet kan definieras på olika sätt. I strikt mening är de offentliga finanserna hållbara om nuvärdet av alla framtida inkomster och utgifter, exklusive räntor, är lika med skuldstockens storlek i periodens början. Om detta krav är uppfyllt täcker de framtida inkomsterna inte bara framtida utgifter, utan är därtill tillräckligt stora för att avveckla skulden. Problemet med denna definition är att man måste skriva fram inkomster och utgifter över mycket långa tidsperioder med all den osäkerhet som det innebär. Ett alternativt hållbarhetskriterium är att skuldsituationen inte ska försämras över en mer överblickbar period, som ändå är tillräckligt lång för att innefatta den demografiska strukturförändringen. Om den offentliga skulden som andel av BNP inte är större än i början kan finanspolitiken anses vara hållbar. I diagram 7.4 illustreras statsskuldens utveckling som andel av BNP . I beräkningen antas att skattereglerna anpassas så att de offentliga finanserna uppvisar ett överskott på av BNP . Kalkylen resulterar i en skuldkvot 2050 som är något lägre än 2005. Därmed kan utvecklingen av de offentliga finanserna anses hållbar över perioden . visar skuldkvotens ökning under periodens senare del att hållbarhetsproblem kan uppkomma efter 2050. Scenariot illustrerar överskottsmålets betydelse för möjligheten att bibehålla standarden i de skattefinansierade välfärdssystemen. För att statsskulden som andel av BNP på lång sikt inte ska närma sig ohållbara nivåer och framtvinga nedskärningar, måste skuldkvoten minska snabbt . Källor: och . Bedömningen att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara är avhängig de antaganden som gjorts i beräkningarna. Av avgörande betydelse är att de offentliga utgifterna inte ökar mer än vad som är demografiskt betingat. Detta innebär att den förväntade framtida tillväxten inte till någon del används för att öka den offentliga servicens kvalitet eller omfattning. Om hushållen önskar konsumera mer av de tjänster som tillhandahålls av den offentliga sektorn måste detta finansieras. Helt avgörande är också att en hög sysselsättningsnivå kan upprätthållas. Om sysselsättningen sjunker kommer skattebelastningen på de arbetande att behöva höjas om ambitionsnivån i det offentliga åtagandet skall bestå. Högre produktivitet skulle kunna kompensera ett minskat arbetsutbud vad gäller den aggregerade produktionen i ekonomin men skatteuttaget skulle ändå behöva höjas. Detta riskerar då att ytterligare minska arbetsutbudet. 8.1Jämförelse med föregående prognos Sedan 2006 års ekonomiska vårproposition har prognosen för svensk BNP-tillväxt reviderats upp från till . Upprevideringen beror huvudsakligen på en svagare importutveckling samt en starkare ökning av bruttoinvesteringarna än vad som tidigare förutsetts. Prognosen för hushållens konsumtion har reviderats upp från till 2006. Upprevideringen förklaras främst av att hushållens disponibla inkomster väntas öka mer, men även av en något starkare utveckling av sysselsättningen. Den offentliga konsumtionen förväntades ekonomiska vårproposition öka 2006. På grund av en svagare utveckling av den statliga konsumtionen, inte minst förbrukningen inom försvaret, bedöms den offentliga konsumtionen nu öka . Till följd av starka utfall har investeringsvolymen reviderats upp kraftigt. Det är främst byggindustrins investeringar samt investeringar inom fastighetsverksamhet (exkl. bostäder) som har utvecklats starkare än väntat, vilket resulterat i att bruttoinvesteringarna bedöms öka , jämfört i vårpropositionen. Ett stort lageruttag i handeln har inneburit att bidraget från lagren till BNP-tillväxten väntas bli mindre än tidigare förutsett. Exportprognosen har reviderats upp marginellt jämfört med den tidigare prognosen, från till . Prognosen har dock reviderats mer så till vida att prognosen för tjänsteexporten har reviderats upp medan prognosen för varuexporten har reviderats ned. Revideringarna kan i huvudsak hänföras till anpassningar till statistikutfall och en starkare internationell konjunktur. Importtillväxten bedöms bli svagare nu jämfört med ekonomiska vårproposition. Nedrevideringen beror dels på att varuimporten utvecklades svagare än väntat och dels på att importpriserna bedöms stiga snabbare än tidigare förutsett. Prognosen för importtillväxten har reviderats ned från till . Till följd av att sysselsättningen utvecklades något svagare än väntat har 2006/07:1 BILAGA 2 sysselsättningen reviderats ned marginellt. Prognosen för den öppna arbetslösheten är uppreviderad till följd av en överraskande snabb utbudsökning och att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program inte ökat i den takt som förutsågs i vårpropositionen. Den totala arbetslösheten har reviderats upp något. Löneprognosen är nedreviderad till följd av fortsatt svaga utfall . Tabell 8.1 prognoser ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen Procentuell förändring, om annat ej anges -0,2 Offentliga sektorns finansiella sparandeP I procent av BNP föregående år. I procent av arbetskraften. I procent av BNP. Den offentliga sektorns finansiella sparande har reviderats av BNP. Revideringen beror till ungefär lika delar på högre skatteinkomster och lägre utgifter än vad som beräknades i vårpropositionen. Inflationsprognosen har reviderats upp något sedan vårpropositionen. Det beror på något högre utfall och på uppreviderade prognoser för energipriser och bostadsräntor. 2006/07:1 BILAGA 2 En starkare realekonomisk utveckling och en starkare kredittillväxt innebär att reporäntan bedöms höjas mer än vad som tidigare förutsetts. Reporäntan väntas uppgå till , jämfört i vårpropositionen. En stramare penningpolitik bedöms bidra till en starkare krona och TCW-index bedöms uppgå till 126 vid utgången av 2006, vilket är samma prognos som i vårpropositionen. Prognosen för BNP-tillväxten i 2006 har reviderats ned något på grund av att fastighetsmarknaden har utvecklats svagare jämfört med vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Prognosen för arbetslösheten i 2006 har inte ändrats sedan vårpropositionen. BNP-tillväxten var oväntat stark i euroområdet . Det var framför allt en stark ökning av investeringarna som överraskade positivt. Därför har BNP-tillväxten reviderats upp till . Arbetslösheten har fallit mer än vad som tidigare förutsågs och har därmed reviderats ned 2006. 8.2Jämförelse med föregående prognos Prognosen för svensk BNP-tillväxt 2007 har reviderats upp sedan 2006 års ekonomiska vårproposition och BNP bedöms öka . Sänkta skatter för hushållen innebär bl.a. att hushållens konsumtion växer starkare jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Sysselsättningen har reviderats upp med en halv procentenhet till följd av ett starkare utfall och en starkare efterfrågan än tidigare förutsett. Prognosen för den öppna arbetslösheten har reviderats upp jämfört med i vårpropositionen. En stor del av revideringen av den öppna arbetslösheten förklaras av den minskning av deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som föreslås i denna proposition. Därmed revideras prognosen för den totala arbetslösheten ned 2007. Löneprognosen är nedreviderad. Den offentliga sektorns finansiella sparande är uppreviderat . Såväl inkomster som utgifter är lägre än vad som beräknades i vårpropositionen. Tabell 8.2 prognoser i ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen Procentuell förändring, om annat ej anges Offentliga sektorns finansiella sparandeP I procent av BNP föregående år. I procent av arbetskraften. I procent av BNP. Inflationsprognosen har reviderats upp något, främst på grund av högre energipriser och högre indirekta skatter och avgifter. Reporäntan väntas uppgå till vid slutet av året, jämfört i vårpropositionen. TCW-index bedöms uppgå till 123 vid utgången av 2007, vilket är samma prognos som ekonomiska vårproposition. Bostadsinvesteringarna i , som starkt har bidragit till de senaste årens goda BNP-tillväxt, väntas falla snabbare än tidigare förutsett. En betydligt mer dämpad husprisutveckling väntas även påverka hushållens konsumtion negativt. Därför är BNP-tillväxten i nedreviderad till , medan arbetslöshet är marginellt uppreviderad till . Flera indikatorer tyder på att konjunkturen i euroområdet försvagas och . 2006/07:1 BILAGA 2 därför inte reviderats trots starka utfall för . Arbetslösheten har reviderats ned på grund av en lägre arbetslöshet i utgångsläget. 2006/07:1 BILAGA 2 Tabeller till avsnitt 1 Internationell utveckling -0,2 T T Världsmarknadsefterfrågan mäter den uppskattade importefterfrågan för svenska exportvaror i samtliga länder som exporterar till. Källor: Nationella källor, och . Anm.: definition för euroområdet, och och nationell definition för och . Källor: , nationell statistik och . -0,7 -0,7 -0,9 -0,3 -0,3 Anm.: HIKP för euroområdet, och . KPI för och . Källor: , nationell statistik och . 2006/07:1 BILAGA 2 Tabeller till avsnitt 2 Finansiella marknader Värde vid respektive års slut -0,05 Källor: , och . -0,06 Källor: , och . 2006/07:1 BILAGA 2 Tabeller till avsnitt 3 Svensk efterfrågan och produktion -1,2 -2,8 -1,6 -0,9 -1,5 -0,5 -1,0 -2,6 -0,5 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -2,6 -1,9 Källor: och . -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,5 -0,5 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -4,1 -1,9 -2,4 -2,7 -3,1 -3,0 -2,8 -2,8 Källor: och . Export och import av varor och tjänster samt prisutveckling -2,1 -2,9 -1,5 -1,7 -1,9 -0,2 -1,3 -0,3 -5,0 -0,2 -6,5 -1,4 -6,4 -0,4 -2,6 -1,9 -2,2 -3,0 -0,3 P VarugrupperP enligt SNI. Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 -2,9 -7,1 -0,6 -9,4 -14,2 -1,4 -1,4 El-, gas- och vattenverk -7,5 -2,2 -4,4 -5,4 -0,2 -7,6 -1,0 -6,8 -6,3 -7,7 -2,7 -0,7 -0,5 -6,5 -6,0 -8,9 -6,3 -6,9 -1,0 -2,6 -2,1 -4,4 -3,6 -5,7 -11,9 1P ExklusiveP bostäder. Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Procentuell förändring, löpande priser Räntor och utdelningar, nettoP -0,9 -0,4 -0,2 -0,3 -1,5 -8,1 -18,0 -0,3 -3,8 -17,7 -12,4 -1,9 -12,6 -3,6 -9,4 -3,1 -2,5 -0,2 -0,4 -1,6 -0,1 -7,8 -14,9 -5,7 -2,7 -3,1 -2,7 Andel av disponibel inkomst -1,7 Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner). Finansiellt sparande = eget finansiellt sparande + nettosparande i avtalspensioner. Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. Källor: och . -0,3 -2,2 -0,5 -3,3 -4,0 Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 -2,6 -0,1 -0,6 -0,2 -1,7 Källor: och . Miljarder kronor, löpande priser, om annat ej anges -2,0 -1,6 -1,8 -0,9 -1,4 -0,5 Källor: och . -0,1 -0,5 -0,2 -2,3 -2,4 Källor: och . Miljarder kronor, löpande priser Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Tabeller till avsnitt 4 Arbetsmarknad, löner, inflation och resursutnyttjande Procentuell förändring om annat ej anges -1,3 -1,5 -1,1 -1,4 -1,4 -1,1 -0,3 -0,6 -0,4 -0,2 -1,2 -1,2 -0,3 -0,9 -1,2 -1,4 -0,9 -0,3 -0,1 -0,1 -0,0 -0,2 -0,3 -0,5 -0,0 Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program Tusental personer, årsgenomsnitt Procent av potentiell nivåP -0,2 -1,3 -1,0 -1,0 -0,1 -0,1 -0,2 -0,0 -1,5 -0,8 -0,3 -0,0 -0,6 -0,2 -0,0 -0,0 -0,6 -1,7 -1,7 -1,1 -0,4 -0,2 -0,0 Utvecklingen av produktiviteten, arbetade timmar och medelarbetstiden summerar inte alltid till den procentuella förändringen av BNP på grund av avrundning och på grund av att BNP beräknas utifrån marknadspris medan produktiviteten beräknas utifrån baspris. Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. Enligt efter statistikomläggningen 2005. I procent av arbetskraften. Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Delarna summerar inte alltid till totalen på grund av avrundning och på grund av att BNP-gapet beräknas utifrån BNP till marknadspris medan delgapen beräknas utifrån baspris. Källor: , , och . 2006/07:1 BILAGA 2 Procentuell förändring om annat ej anges HIKP, euroområdet, årsgenomsnitt Källor: , , och . 2006/07:1 BILAGA 2 Tabeller till avsnitt 5 Den offentliga sektorn Miljarder kronor om ej annat anges -0,5 -0,2 -2,9 -1,5 -5,7 -12,4 -15,4 -16,9 -18,7 -20,8 Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Miljarder kronor om ej annat anges -1,8 -1,8 -0,5 -0,7 -1,9 -2,0 -0,3 Statsskuld (konsoliderad) Källor: och . Miljarder kronor om ej annat anges Räntor, utdelningar m.m. -4,5 Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Miljarder kronor om ej annat anges Skatter och statsbidragP , procent -0,2 -0,5 -0,2 Resultat före extraordinära poster 1P P Statsbidrag exklusive mervärdesskatt. Källor: och .