prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Insatserna inom värmemarknadsområdet har fortsatt främst varit inriktade på att öka genomlysningen av värmemarknaderna. har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden och miljöpåverkan. har inriktat uppföljningen på värmeslagen elpanna, värme- pump, fjärrvärme, naturgas, olja samt biobränslen/pellets och kostnaderna för dessa alternativ för tre olika typfastigheter. redovisade sin årliga uppföljningsrapport i (dnr. M2006/2921/E). Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna, föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme, analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt analysera behovet av tydligare avgränsning mellan verksamhet på elmarknaden och fjärrvärmeverksamhet (dir. 2002:160). Den tidigare regeringen beslutade i två tilläggsdirektiv till utredningen att komplettera uppdraget när det gäller förslag till hur förbikoppling av värmemätare i fjärrvärmesystem kan beivras och att utvärdera behovet av koncessionsplikt för att bygga och använda rörledningar som utnyttjas för transport av fjärrvärme utifrån regelverket i rörledningslagen (1978:160). Den tidigare regeringen beslutade om ytterligare ett tilläggsuppdrag som gällde att utarbeta förslag till hur och rådets direktiv (2004/8/EG) om främjande av kraftvärme m.m. skall genomföras i (dir. 2004:58). Utredningen lämnade delbetänkandet Tryggare fjärrvärmekunder transparens och åtskillnad mellan el- och fjärrvärmeverksamhet (SOU 2003:115). Den tidigare regeringen lämnade i propositionen Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el, naturgas, m.m. förslag till en skyldighet för samtliga som bedriver fjärrvärmeverksamhet att ekonomiskt särredovisa denna verksamhet (prop. 2004/05:62). godkände förslagen och reglerna trädde i kraft (bet. 2004/05:NU14, rskr. 2004/05:246). lämnades betänkandet Skäligt pris på fjärrvärme (SOU 2004:136) och redovisades huvudbetänkandet Fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33) med förslag till bl.a. ett förbättrat kundskydd för fjärrvärmekunderna och en särskild lagstiftning om ursprungsgarantier avseende kraftvärmeproducerad el. Betänkandena har remissbehandlats. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Därutöver fick utredaren i tilläggsuppdrag att utreda och lämna förslag till lämplig reglering i syfte att säkra leveranser av värmeenergi vid obeståndssituation i ett fjärrvärmeföretag (dir. 2005:41). Detta mot bakgrund av att ett antal fjärrvärmeföretag /2005 försattes i konkurs. Tilläggsuppdraget redovisades i betänkandet Tryggare leveranser Fjärrvärme efter konkurs (SOU 2005:63). I betänkandet lämnas förslag till en lagstiftning om att inrätta en särskild fond, Fjärrvärmefonden, som skall kunna lämna stöd för att finansiera nödvändiga kostnader för en fortsatt drift av en fjärrvärmeverksamhet som försatts i konkurs . Betänkandet har remissbehandlats. Den tidigare regeringen lämnade i propositionen Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m. (prop. 2005/06:83) förslag till en samlad lag om ursprungsgarantier för förnybar el och högeffektiv kraftvärmeel samt om upphävande av koncessionsplikt för rörledningar som används för transport av fjärrvärme. Propositionen godkändes av och lagstiftningen trädde i kraft (bet. 2005/06:NU15, rskr. 2005/06:217). Utredningens övriga förslag bereds inom . Totalt användes torv för energiproduktion i motsvarande oljeekvivalenter, vilket motsvarar ca . Detta motsvarar drygt en halv procent av den totala energiförsörjningen. Det är en minskning med mot . Den svenska skörden av energitorv var vilket är en liten minskning jämfört med året innan. Importen av torv minskade också och uppgick , den största andelen från , . har i samråd med , och utfört ett utredningsuppdrag avseende de ekonomiska förutsättningarna i vissa regioner mot bakgrund av situationen för torvbruket. Bakgrunden till uppdraget är den försvårade situation som torvnäringen hamnat i till följd av att torv behandlas likvärdigt med fossila bränslen 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 inom EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Fokus för analysen var att bedöma hur berörda regioner påverkas om torvnäringen successivt skulle fasas ut och vilka insatser som är mest lämpliga för att skapa förutsättningar för ett diversifierat näringsliv och en hållbar tillväxt i de berörda regionerna. Myndigheterna inkom med sin slutrapport där de bland annat konstaterade att torvens konkurrensförutsättningar som bränsle väsentligen styrs av internationella regelverk kring handel med utsläppsrätter och att möjligheterna att agera nationellt, såväl på kort som på lång sikt, är ytterst begränsade. Myndigheterna såg det vidare som positivt med en inriktning på torvbruket som innebär att man minimerar utsläppen av växthusgaser. Det konstateras även att det är bra att forskning om detta har genomförts. menade myndigheterna att kunskap om torvens klimatpåverkan behöver säkerställas, eftersom det föreligger en rad osäkerheter i befintligt underlag. Torvbranschen har inlett ett arbete med att söka ytterligare belysa dessa frågeställningar. Myndigheternas rapport remissbehandlas . Regeringen avser att aktualisera frågan om torvens ställning inom EU:s utsläppshandelssystem. Även i övrigt avser regeringen att se över förutsättningarna för hur ett hållbart torvbruk kan bedrivas i . Det är regeringens bedömning att en energipolitik för ekologisk hållbarhet, försörjningstrygghet och ekonomisk konkurrenskraft också rymmer torven som energikälla, om än i begränsad omfattning. deltar i det internationella samarbetet på energiområdet inom (). Genom IEA görs förberedelser och insatser för att upprätthålla system för att motverka störningar i import av olja och oljeprodukter i krissituationer. Tillsammans med andra samverkansinsatser såsom teknikutveckling, styrmedelsanalys och projektioner av framtida energianvändning och tillförsel bidrar IEA på detta sätt till att främja en trygg energiförsörjning och en stabil tillgång på olja och drivmedel och på lång sikt till ett minskande oljeberoende. Den tidigare regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den lagstiftning som rör allmänna vatten- och avloppsanläggningar (dir. 2002:46). I utredningens uppdrag ingick även att göra en utvärdering av lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Utredaren överlämnade betänkandet Allmänna vattentjänster (SOU 2004:64) och lämnade bl.a. förslag om att lagen om allmänna värmesystem bör upphävas. I propositionen Allmänna vattentjänster ingick förslag om att lagen om allmänna värmesystem upphävs fr.o.m. , vilket godkändes av (prop. 2005/06:78, bet. 2005/06:BoU8, rskr. 2005/06:213). Genom det nya regelverket för naturgasmarknaden som trädde i kraft har processen påbörjats mot att genomföra en gemensam naturgasmarknad med EU. Den fulla marknadsöppningen skall, enligt övergångsbestämmelser till naturgaslagen, vara genomförd . Tillsynen bygger på godkännande på förhand, vilket för svensk del innebär att villkoren för balanstjänst och metoderna för tariffsättningen skall godkännas av på förhand. För de tariffer som skall tillämpas har ett sådant godkännande lämnats. har myndigheten följt, analyserat och rapporterat utvecklingen av den svenska naturgasmarknaden, samlat in och sammanställt naturgasföretagens årsrapporter. Den tidigare regeringen har i propositionen om Åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden, m.m. (prop. 2005/06:158) lämnat förslag till hur gasförsörjningsdirektivet och gasförordningen skall genomföras i svensk rätt. Förslaget godkändes av (bet. 2005/06:NU18, rskr. 2005/06:346). har i rapporten naturgasberoende redovisat naturgasens betydelse som energiråvara i världen, och samt vilka strategier och normer som bör tillämpas på svensk nivå. har på den tidigare regeringens uppdrag följt och analyserat utvecklingen på värmemarknaderna, särskilt fjärrvärmesektorn i relation till konkurrerande alternativ på värmemarknaderna med avseende på priser, konkurrens och miljö. Uppföljningen visar att uppvärmning med pellets generellt sett är billigast följt av uppvärmning med bergvärmepump och fjärrvärme. Fossila bränslen och el används i allt mindre utsträckning för uppvärmning. Det konstateras även att priserna på energivaror generellt sett har stigit mer än konsumentprisindex . Prisspridningen på fjärrvärme över landet är fortsatt stor där det högsta fjärrvärmepriset är mer än dubbelt så högt som det lägsta. Prisskillnaderna förklaras främst av de olika lokala förutsättningarna såsom olika bränslen i fjärrvärmeproduktionen, olika kundtäthet och betydande skillnader i fjärrvärmeföretagens lönsamhet. Där fjärrvärme finns tillgänglig konstateras även att den har en dominerande ställning. Regeringen gör bedömningen, mot bakgrund av den förhållandevis begränsade marknad vi har i , att gasmarknaden fungerar tillfredställande. Eftersom förändringarna i regelverken för naturgasmarknaden har varit mycket omfattande är det ännu för tidigt att dra långtgående slutsatser om effekterna. Modellen med en oberoende systemansvarig myndighet och ickediskriminerande spelregler för dem som utnyttjar infrastrukturen för naturgas uppfattas ha vunnit acceptans hos aktörerna på marknaden. Detta lägger också grunden för ett fortsatt arbete mot en gemensam nordisk naturgasmarknad. Genom att metoderna för tariffsättning har godkänts på förhand av , säkerställs ytterligare att villkoren för tillträde till naturgasinfrastrukturen är objektiva och icke- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 diskriminerande och det medför också att förutsägbarheten för dess innehavare ökar. uppföljningar av värmemarknaderna, införandet av krav på ekonomisk särredovisning av fjärrvärmeverksamhet tillsammans med arbete har bidragit till att öka genomlysningen av värmemarknaderna. Regeringen avser återkomma med förslag till ytterligare åtgärder för att öka genomlysningen och förbättra kundskyddet på värmemarknaderna. Naturgasen, som är ett fossilt och ändligt bränsle, kan ha betydelse . Detta förutsätter dock att den används på ett sätt som leder till bättre utnyttjande av de samlade energiresurserna och minskad belastning på miljö och klimat. Statens styrmedel och kommer sannolikt att leda till att naturgasen företrädesvis utnyttjas för kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och för att ersätta olja och kol i nuvarande produktionsanläggningar. De säkerhetspolitiska aspekterna av ett ökat beroende av naturgas måste dock beaktas. Något statligt stöd för naturgasutbyggnad kommer inte att kunna påräknas. Den samhälleliga bedömningen av ett naturgasprojekt skall göras i samband med tillståndsprövningen. Naturgasmarknaden öppnades för näringsidkare och skall vara helt öppen för alla kunder. Naturgasmarknadspolitiken inriktas på att främja en fortsatt integrering med övriga gasmarknader inom och i . En väl fungerande konkurrens på lika villkor är en förutsättning för att naturgasmarknaden skall fungera effektivt. Genom fortsatt integrering skapas en naturgasmarknad med tillräckligt många aktörer, vilket stimulerar konkurrensen. Utveckling och integration av gasmarknaderna har även betydelse för den framtida försörjningstryggheten och klimatpolitiken. Genom gasförsörjningsdirektivet har det etablerats en solidaritetsmekanism som kan träda i funktion vid betydande försörj- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ningskriser inom gemenskapen. Arbetet för att öka försörjningstryggheten inriktas även på diversifiering med fler leverantörer och utveckling av alternativa energikällor. Värmemarknaden består främst av enskild bränsleeldning, elvärme av olika slag samt när- och fjärrvärme för uppvärmning av framför allt bostäder och lokaler. Värmemarknaden har starka kopplingar till övriga energimarknader, avfallshantering, skogs- och jordbrukssektorn med flera samhällssektorer. De väl utbyggda fjärrvärmenäten i skapar förutsättningar för att på ett effektivt sätt ta tillvara energi som annars inte skulle nyttiggöras. Fjärrvärmenäten utgör dessutom basen för utbyggnad av ny hållbar elproduktion i form av kraftvärme. En utbyggnad av kraftvärme skall stimuleras. Politiken på värmemarknadsområdet bör i huvudsak bygga på en fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsalternativ och generellt verkande ekonomiska styrmedel. Selektiva bidrag och teknikberoende bestämmelser bör så långt möjligt undvikas. Det är väsentligt att skapa goda förutsättningar för marknadens aktörer att medverka till resurseffektiva och hållbara systemlösningar för samhällets försörjning av el, värme och drivmedel. beslut om ekonomisk särredovisning av fjärrvärmeverksamhet som infördes syftade till att öka genomlysningen av fjärrvärmeföretagen. Regeringen avser ta de initiativ, bl.a. vad gäller att utfärda närmare föreskrifter, som är nödvändiga för att lagens syfte ska uppnås utan att skapa omotiverad byråkrati för energiföretagen. Regeringen avser återkomma med förslag för att öka genomlysningen och stärka konsumenternas ställning på värmemarknaden, utifrån bland annat överväganden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7 Politik för ett uthålligt energisystem energipolitiska riksdagsbeslut omfattar åtgärder för den fortsatta omställningen av energisystemet. Beslutet innebär en mer ambitiös och långsiktig inriktning för såväl främjande av elproduktion från förnybara energikällor som för åtgärder för effektivare energianvändning. Ett kvotbaserat elcertifikatsystem infördes , vilket har ersatt de flesta av de tidigare bidragen för att främja elproduktion från förnybara energikällor. Vad gäller åtgärder för effektivare energianvändning inriktas dessa dels på styrmedel som stödjer den effektivisering som sker spontant i samhället och är anpassade till marknadens mekanismer, främst i form av insatser för information och kunskapsspridning, dels olika slag av sektorsanpassade åtgärder för att stödja ett aktivt arbete med energieffektivisering. Bi- drag ges bl.a. till energirådgivning samt teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. I och med beslutet om Budgetpropositionen finns också ett tidsbegränsat investeringsstöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet under 20052007. I och med beslut om 2006 års ekonomiska vårproposition förlängs stödet till 2008. infördes även särskilda stöd för konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostadshus för perioden 20062010. I enlighet med beslutet om propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) sker satsningar på långsiktiga energipolitiska insatser för forsk- ning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet samt energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. Åtgärderna innebär fortsatta insatser för flera av de långsiktiga åtgärderna inom det program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem som fanns för sjuårsperioden 19982004 och som i enlighet med beslutet om Budgetpropositionen fortsätter. har huvudansvaret för att genomföra åtgärderna inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Även och samt länsstyrelserna har ett viktigt ansvar för att genomföra vissa insatser inom programmen. Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och utveckling såväl i som på andra marknader. Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att denna skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. skall användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel uppgå till . Ovanstående mål är beslutade av och resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Regeringen avser återkomma med förslag till nya mål . För att följa upp resultaten inom verksamhetsområdet finns olika slag av specifika uppföljningsmått för respektive åtgärd som redogörs för närmare under respektive avsnitt. tog fram en strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet vilken därefter fortlöpande förbättrats. Genom beslut om propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347) har systemet för uppföljning och återrapportering av insatserna utvecklats ytterligare. Uppföljning och oberoende utvärdering skall genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål. När det gäller den kommunala energirådgivningen genomförs årliga intervjuundersökningar för att bl.a. följa upp hur många som känner till och utnyttjar rådgivningsverksamheten samt hur de upplever denna. För de investeringsstöd som introducerats för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet respektive konvertering av uppvärmningssystem i bostadshus har särskilda planer för uppföljning och utvärdering utarbetats av de ansvariga myndigheterna. Därutöver redovisas vad gäller elcertifikatsystemet antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. Andelen biodrivmedel och andra förnybara drivmedel följs upp och rapporteras till i enlighet med biodrivmedelsdirektivet. Vidare redovisar i årets indikatorrapport, Energiindikatorer För uppföljning av energipolitiskall mål, som en av årets temaindikatorer antal nyregistrerade biodrivmedelsfordon och använd mängd biodrivmedel. Åtgärder för minskad el- och oljeanvändning energipolitiska program innefattade ett flertal åtgärder med syfte att minska elanvändningen i bostäder och lokaler. Insatserna bestod inledningsvis av stöd till konvertering av fastigheter och anslutning till fjärrvärme, stöd till konvertering till individuell uppvärmning, samt stöd till effektminskande åtgärder. infördes ett stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet. Vidare infördes ett statligt stöd till investeringar i solvärme . Med undantag för stödet till investering i solvärme har åtgärderna för minskad elanvändning inom programmet upphört i och med programperiodens slut . De sista åtgärderna och utbetalningarna slutfördes . Stödet till investeringar i solvärme i bostadshus och bostadsanknutna lokaler har fortsatt i enlighet med energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). I och med beslut om Budgetpropositionen förlängdes solvärmebidraget . För treårsperioden 20052007 beräknas ytterligare för solvärmebidraget. uppgick utgifterna för samtliga åtgärder för minskad elanvändning till , vilket kan jämföras med . Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus I Budgetpropositionen föreslogs ett särskilt investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus, vilket godkändes av (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:NU8, rskr. 2005/06:133). Stöd ges för konvertering till fjärrvärme, biobränsleeldade uppvärmningssystem, berg-, sjö-, eller jordvärmepump eller solvärme. Ett mål för stödet är att minska elanvändningen för uppvärmning av bostadshus och bidra till att minska behovet av eleffekt . Den stödberättigade åtgärden skall påbörjas och vara slutförd . Stöd tillgodoförs byggnadsägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Sammantaget uppgår stödet till en ram om för femårsperioden 20062010. Stödet trädde ikraft för småhus. Efter att ett godkännande erhållits från enligt EG-fördragets regler om statligt stöd omfattar det även flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler. Efterfrågan på stödet har uppgått till ca i ansökta stöd. Investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus I propositionen Stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus föreslogs ett särskilt investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus, vilket godkändes av (prop. 2005/06:32, bet. 2005/06:NU8, rskr. 2005/06:133). Stöd ges på motsvarande sätt som i stödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus för konvertering till fjärrvärme, biobränsleeldade uppvärmningssystem, berg-, sjö-, eller jordvärmepump eller solvärme. Ett mål för stödet är att minska användningen av fossila bränslen och öka andelen förnybar energi som används för uppvärmningsändamål. Sammantaget uppgår stödet till en ram om för femårsperioden 2010. Stödet trädde i kraft för småhus. En anmälan av stödet i den delen som gäller flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler har skett till kommissionen enligt EG- fördragets regler om statligt stöd. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Mot bakgrund av det stora antalet ansökningar om stöd föreslog den tidigare regeringen ekonomiska vårproposition att den av fastställda krediteringsramen skulle utökas från till , vilket godkändes av (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370). Efterfrågan har varit fortsatt stor och t.o.m. uppgår det totala ansökningsbeloppet till . tillsatte den tidigare regeringen en kommission för att utarbeta ett övergripande program för att minska oljeberoende. Kommissionen lämnade i en slutrapport förslag till en rad åtgärder som enligt kommissionen till 2020 kan bryta oljeberoende och påtagligt minska användningen av oljeprodukter. Stöd för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet I enlighet med beslutet om Budgetpropositionen har ett särskilt investeringsstöd för energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet införts (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47). Stödet trädde i kraft (SFS 2005:205) efter att stödet godkänts av kommissionen ur statsstödssynpunkt. Stöd utgår till energikartläggningar, investeringar i energieffektivisering, konvertering från el och olja till förnybara energikällor samt installation av solcellsystem. Sammantaget har avsatts för stödet som utgår via kreditering på sökandens skattekonto. I enlighet med beslut om 2006 års ekonomiska vårproposition har stödet förlängts (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370). Det förlängda stödet har även godkänts av kommissionen efter en anmälan enligt EG-fördragets regler om statligt stöd. utbetalades ca genom kreditering på skattekonto av de ca som beviljats i stöd . beviljades ytterligare ca i stöd. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stöd till solvärme i kommersiella lokaler I enlighet med beslut om 2006 års ekonomiska vårproposition har ett särskilt stöd för solvärme i kommersiella lokaler införts fr.o.m. (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370). Stödet syftar till att påskynda marknadsintroduktionen av solvärme i fler tillämpningar och skall komplettera de övriga stödformerna för att främja solvärme. Stöd ges för installation av solvärme i både nybyggnation och befintliga lokaler av de stödberättigande kostnaderna. Stödet gäller för installationer som påbörjas och slutförs till och med . Sammantaget har en ram om avsatts för åren 2006 2010. Beviljade stöd utbetalas genom kreditering på sökandens skattekonto. Ett sätt att minska oljeberoendet och transportsektorns klimatpåverkan är att introducera alternativa drivmedel.