prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — För att minska handläggningstiderna för personer med utländska gymnasiebetyg som ansöker om att få sina gymnasiebetyg bedömda för andra ändamål än att utgöra underlag för ansökan till högskolan föreslås en ökning av VHS anslag. 7.1.14Uppbyggnad av vissa minoritetsspråk har fem minoritetsspråk: finska, samiska, meänkieli, jiddisch och chib. Dessa språk har ett särskilt skydd enligt konvention om landsdels- eller minoritetsspråk. Enligt konventionen är förpliktigat att vidta åtgärder för att dessa språk skall kunna bevaras och utvecklas i landet. Utbildningar i finska, samiska och meänkieli bedrivs vid universitet och högskolor. Det saknas dock utbildning i jiddisch och på högskolenivå. En högskoleutbildning i och jiddisch är en förutsättning för att t.ex. utbilda modersmålslärare i dessa två språk. Bidrag till uppbyggnad av utbildning i och jiddisch beräknas under anslaget 16 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. En ökad kommersialisering av forskningsresultaten stärker företagandet och tillväxten. brister dock i att omsätta högkvalitativ forskning och patent i nya och växande företag. Forskningen måste i högre utsträckning resultera i företagande och arbetstillfällen. Lärosätenas förmåga att bistå forskare som vill kommersialisera sina forskningsresultat bör förbättras genom att stärka de holdingbolag som har denna uppgift. Drivkraften för lärosätena att ägna sig åt kommersialisering bör öka. I den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) aviserades att en förhandlare skulle tillkallas med uppgift att se över lärosätenas holdingbolag och föreslå en effektivare struktur för verksamheten. utsågs en förhandlare för staten med uppgift att utreda och efter samråd med berörda aktörer föreslå hur en effektivare struktur av holdingbolag kan uppnås. I uppdraget ingår också att föreslå en fördelning av de i forskningspropositionen föreslagna som förstärkning av holdingbolagen. Uppdraget skall redovisas . 7.1.16 Vissa uppdrag till Med anledning av propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) gav regeringen till känna som sin mening att bör ges i uppdrag att som komplettering till det generella högskoleprovet utveckla nya högskoleprov inriktade mot olika utbildningsområden (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Vidare har fått i uppdrag att ansvara för en databas med översättningar av examensbenämningar och en elektronisk svensk-engelsk högre utbildningen. vissa uppdrag med anledning av att en bilaga till examensbevis införs för examina på forskarnivå fr.o.m. . Verket har, inför ikraftträdandet av dessa bestämmelser, påbörjat ett arbete med att revidera sina föreskrifter och allmänna råd om bilaga till examensbevis (HSVFS 2002:5). I arbetet ingår att se över var och hur information skall ges i bilagan när en examen har utfärdats efter ett genomgånget utbildningsprogram som har anordnats gemensamt av flera lärosäten. I propositionen gjordes vidare bedömningen att bör få i uppdrag att utarbeta en nationell referensram för examina, s.k. national qualifications framework. För ovan nämnda uppdrag föreslår regeringen att anslag skall öka med . 7.1.17Satsning för att förstärka informationsservice vid jordskalv m.m. Det finns behov av en långsiktigt stabil funktion med seismologisk kompetens som tillförlitligt kan informera om risker i samband med jordbävningar och relaterade fenomen såsom tsunamier och vulkanutbrott. Efter tsunamikatastrofen i har efterfrågan såväl på kvalificerad analyskompetens som på ny kunskap relaterad till mätningar, analyser, varningssystem etc. ökat inom seismologiområdet. De senaste årens jordbävningskatastrofer och det följande informationsbehovet från myndigheter, media, företag och allmänhet har medfört ett utökat utnyttjande av kompetensen vid universitets som bl.a. svarar för det svenska nationella seismiska nätet (SNSN). Vidare ställer den ökande internationella samordningen inom seismologin nya krav på att deltar aktivt i europeiska och globala sammanhang. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att totalt anvisas till för att förstärka informationsservicen vid jordskalv m.m. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.1.18Pensionsvillkor för läkare med kombinerad anställning som lärare En anställning som lärare vid ett universitet kan i vissa fall vara förenad med en anställning som läkare. Dessa kombinationsanställda läkare har i anställningen som lärare vid ett universitet en statlig pensionsrätt. Om en sådan anställning vid ett universitet är förenad med kliniska uppgifter vid ett kommunalt sjukhus betalas arvode enligt kommunala bestämmelser för den del av anställningen som avser tjänstgöringen vid det kommunala sjukhuset. Vad som får beaktas för beräkning av pensionsgrundande lön följde tidigare av förordningen (SAVFS 1993:1 B1) om pensionsberäkning för universitetslärare med tjänstgöring vid kommunalt undervisningssjukhus. Denna förordning var tidsbegränsad och upphörde att gälla . Frågan regleras numera i ett 2005 slutet kollektivavtal mellan och dess motparter. Till följd av att den ovan nämnda förordningen hade upphört att gälla har inte betalats , 2004 och 2005 samt . Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:UbU1, rskr. 2005/06:103) tillfördes utgiftsområde 16 resurser för att kompensera lärosäten som har läkare med kliniska läraranställningar samt lön och arvode från såväl staten som kommunala undervisningssjukhus. Kompensationen avser pensionspremier till dessa kombinationsanställda läkare. I denna proposition fördelas som av avsatts permanent till berörda universitet för att finansiera merkostnader för de kombinationsanställdas pensioner. Utgångspunkten vid fördelningen har varit en modell som är enkel och bedöms kunna hantera variationer som kan uppkomma hos universiteten. Till grund för fördelningen ligger således antalet kombinationsanställda per . erhåller ersättning i proportion till sin andel av det totala antalet kombinationsanställda. Kompensationen tillförs respektive universitets anslag för forskning och forskarutbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Motsvarande beräkningsmodell som används vid fördelningen av det permanenta resurstillskottet kommer att användas även i samband med fördelningen av den retroaktiva ersättningen om , 2004 och 2005 liksom för tilldelningen av tillskott. () har till uppgift att bedriva och främja forskning i psykosocial medicin. Forskningen skall vara inriktad på praktisk tillämpning. IPM skall verka för att erfarenheter och rön från den psykosociala medicinska forskningen blir kända och nyttiggjorda. I enlighet med intentionerna i den förra regeringens förvaltningspolitiska program om fortsatt renodling av den statliga verksamheten har Statskontoret haft i uppdrag att utreda och föreslå andra organisationsformer än myndighetens för IPM. I uppdraget ingick även att utreda framtida former för en central expertfunktion inom självmordsområdet. Statskontorets rapport, som överlämnades , har remissbehandlats. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9 anslag 14:6) aviserade den förra regeringen sin avsikt att återkomma med förslag . Regeringen anser att IPM bör avvecklas och att verksamheten bör föras över till högskoleväsendet. Regeringen har dock i arbetet med denna proposition inte haft möjlighet att ta ställning till formen för överförandet av verksamheten och inte heller till formerna för en central expertfunktion inom självmordsområdet och hur verksamheten långsiktigt skall bedrivas. Regeringen avser att presentera sitt ställningstagande. tillfördes medel för viss utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen. Vidare återfördes medel för en del av den temporära minskningen av takbeloppen för grundutbildningen som genomfördes vid vissa lärosäten på grund av svårigheter att då rekrytera studenter till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Antalet helårsstudenter inom grundläggande högskoleutbildning passerade 300 000-strecket 2004. minskade dock antalet helårsstudenter och uppgick då till 295 200. En viktig del av förklaringen är att lärosätena i genomsnitt hade fler helårstudenter och helårsprestationer än vad som kunnat ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Lärosätena strävade därför efter att minska sin överproduktion för att komma närmare det för lärosätet tilldelade takbeloppet. minskade överproduktionen från till över det samlade takbeloppet. Inför /07 har det skett en minskning i antalet sökande per plats till högre utbildning. Regeringen kommer att följa utvecklingen för att se om det är en tillfällig nedgång. ökade antalet helårsstudenter vid universiteten medan antalet helårsstudenter minskade vid de statliga högskolorna. Förklaringen är till del att blev universitet, . Bortsett från denna förändring minskade antalet helårsstudenter totalt och kraftigast vid högskolorna. Även när det gäller antalet registrerade studenter och högskolenybörjare kan man konstatera att antalet minskade 2005 i förhållande till 2004. Distansutbildningen inom högskolan fortsätter att öka kraftigt framför allt genom utbudet av kurser inom . Under /05 var av alla studenter registrerade på distanskurser, flertalet på nätuniversitetskurser. Många studenter kombinerar distansstudier med studier på campus. Antalet examinerade i grundutbildningen fortsätter att öka en ökning 2005 i förhållande till 2004. Det är såväl generella examina som yrkesexamina som ökar. Det har inte skett några stora förändringar i förhållandet mellan andelen kvinnor och andelen män i grundläggande högskoleutbildning. Den största förändringen avser de examinerade för vilka andelen kvinnor ökat från och andelen män minskat från . Andelen kvinnor av antalet registrerade studenter är högre än motsvarande andel för nybörjare, respektive . Skillnaden är än större om man jämför examinerade och nybörjare, respektive . Examensfrekvensen är högre för kvinnor än för män. Nedgången av antalet nybörjare i forskarutbildningen som började fortsatte . Antalet aktiva doktorander minskade och antalet doktorsexamina minskade något 2005 i förhållande till 2004 efter att ha ökat . Andelen kvinnor är lägre i forskarutbildningen än i grundutbildningen. Av de examinerade i grundutbildningen är kvinnor medan könsfördelningen bland nybörjarna i forskarutbildningen är jämn. Antalet anställda vid universitet och högskolor minskar nu . Till skillnad minskade 2005 även antalet lärare. Antalet professorer fortsätter dock att öka. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I tabell 7.4 Anställda vid universitet och högskolor 20032005 redovisas två olika uppgifter om lärare. Med det som i tabellen benämns Lärare I avses lärare i enlighet med den definition som ges i högskoleförordningen (1993:100), dvs. professorer, lektorer, adjunkter, forskarassistenter, timlärare och gästlärare. För att kunna göra en mer rättvisande jämförelse med antalet studenter i grundutbildningen har antalet lärare också beräknats som summan av antalet lektorer, adjunkter, tim- och gästlärare, och av antalet professorer samt av doktorandanställningarna (motsvarande deras undervisning inom grundutbildningen). Däremot har inte forskarassistenter räknats med. Antalet heltidsekvivalenter enligt denna beräkning betecknas som Lärare . har antalet lärare minskat enligt båda beräkningsgrunderna. var antalet helårsstudenter per lärare 16,5 enligt det första beräkningssättet (Lärare I) och 18,7 enligt det andra beräkningssättet (Lärare ). I båda fallen har antalet helårsstudenter per lärare ökat något . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2 Grundläggande högskoleutbildning 20032005 (exkl. uppdragsutbildning) (187 265) högskolor1 ( statliga) (87 075) konstnärliga högskolor (statliga) Antal registrerade studenter i grundutbildning, per läsår Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Antal examinerade i grundutbildningen 4 Antal examina i grundutbildningen 3,4 Källa: NU-databas samt SCB. * Uppgifter , 2004 och 2005 som markerats med * avser läsåren 2002/03, 2003/04 respektive 2004/05. 1Exklusive konstnärliga högskolor. Inom parentes inkluderas , tidigare . 2Avser , i och Stiftelsen . 3Inklusive ca 10 examina enligt äldre studieordning. 4Statistiken grundas på antalet uttagna examensbevis. En viss eftersläpning finns i den årliga rapporteringen. Tabell 7.3 Forskarutbildning 20032005 Antal aktiva doktorander, ht Källa: SCB. 1 Statistiken grundas på antalet uttagna examensbevis. En viss eftersläpning finns i den årliga rapporteringen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.4 Anställda vid universitet och högskolor 20032005 Anställda (heltidsekvivalenter) -1,-3, Professorer (heltidsekvivalenter) +5 % +2, Lärare I (heltidsekvivalenter) +0,-2, Lärare (heltidsekvivalenter) Lärare (individer) +3 % +1, +3 % +1, Källa: NU-databas. 1Lärare enligt definition i högskoleförordningen dvs. professorer, lektorer, adjunkter, forskarassistenter, timlärare och gästlärare. 2Lärare med följande justeringar: lektorer, adjunkter timlärare och gästlärare, av professorerna samt av doktoranderna, inga forskarassistenter. Tabell 7.5 Mål för antalet examina i grundläggande högskoleutbildning (16 599) Lärarexamen med inriktning mot härav med inriktning mot förskola/förskoleklass Lärarexamen med inriktning mot senare år (15 375) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för civilingenjörsexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom dessa utbildningar. I det följande redovisas mål och planeringsförutsättningar som beslutats av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen görs i förhållande till dessa mål. För viss grundläggande högskoleutbildning finns det mål för antalet examina . Målen för perioden och utfallet framgår av ovanstående tabell. Som jämförelse anges mål och utfall för närmast föregående fyraårsperiod samt planeringsförutsättningar för den kommande fyraårsperioden. Planeringsförutsättningarna för perioden 20092012 har tidigare angetts i regleringsbrev för berörda lärosäten. För utbildningar med mål för ett minsta antal examina indikerar utfallet att resultatet kommer att nås. Som planeringsförutsättning för 20092012 gäller för civilingenjörs- och arkitektutbild- ningarna samt för sjuksköterske- och röntgensjuksköterskeutbildningarna att nivån bör bibehållas motsvarande perioden innan. För lärarutbildningen bör antalet examina ligga betydligt högre under 20092012 än under 20052008 för att täcka skolans behov. Ökningen bör koncentreras till lärare med inriktning mot och särskilt lärare med inriktning mot arbete i förskola och förskoleklass. För lärare med inriktning mot senare år finns ett stort behov av yrkeslärare. Den nya lärarutbildningen innebär att de examinerade har en vidgad kompetens för anställning på olika stadier inom förskola/skola. Redan i nuvarande examensstatistik finns det många som har kompetens för flera stadier. Av de 4 921 som examinerades 2005 och hade en inriktning mot fördelades dessa på grupper olika inriktningar enligt följande tabell: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.6 Examinerade lärare 2005 med inriktning mot Förskola, förskoleklass, fritidshem, Förskola, förskoleklass, Förskola, förskoleklass, fritidshem Till de 3 367 examinerade med inriktning mot förskola/förskoleklass har alla examinerade med denna inriktning i sin examen tagits med. En stor del av dessa kommer sannolikt att i första hand välja en verksamhet som lärare i . Hur den närmare fördelningen kommer att bli är också en funktion av på vilket stadium behovet av nya lärare är störst. När det gäller behovet av lärare med inriktning mot senare år har framhållit risken för överskott av examinerade. Som planeringsförutsättning gäller att drygt 35 000 lärare bör examineras . För alla tre utbildningarna i grundutbildningen med mål för antalet examina är könsfördelningen sned. Bland examinerade civilingenjörer/arkitekter 2005 var andelen kvinnor och andelen män . Motsvarande andelar för civilingenjörer var . För arkitektexamen var dock andelen kvinnor högre än andelen män, kvinnor mot män. För lärarexamen och sjuksköterskeexamen är andelen män låg, respektive . För forskarutbildningen inom olika vetenskapsområden finns det mål för antalet examinerade (Se tabell 7.7). Att döma av utfallet i perioden bör detta mål kunna nås. För att väga samman forskarexamina av olika längd har doktorsexamen räknats som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen samt licentiatexamen räknas som en halv examen. Tabell 7.7 Mål och utfall för antalet forskarexamina (2 691) (3 217) (1 727) (2 812) (10 935) (2 869) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för antalet forskarexamina anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom vetenskapsområdet. Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen och licentiatexamen räknas som en halv examen. Som planeringsförutsättning för perioden 2012 gäller att antalet examinerade i forskarutbildningen bör ligga på minst samma nivå som . I följande tabell redovisas antalet helårsstudenter totalt och inom naturvetenskap och teknik för vart och ett av de statliga lärosätena samt för och Stiftelsen . För dessa högskolor gäller i princip samma regler för resurstilldelning som för de statliga universiteten och högskolorna. En lång tids ökning av antalet helårsstudenter avbröts 2005 då det totala antalet helårsstudenter minskade , från 295 2004 till 288 000. Utöver de i denna tabell redovisade helårsstudenterna finns det drygt 7 000 helårsstudenter vid och vissa enskilda utbildningsanordnare. Nuvarande resurstilldelningssystem kännetecknas av en omfattande decentralisering. Det åligger lärosätena att anpassa utbudet efter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. För naturvetenskap och teknik har mål angivits för ett minsta antal helårsstudenter vid flertalet lärosäten. Målet nåddes endast till , trots att nivån för målet överensstämde med utfallet . har mål fastställts som ligger över målet . Enligt lärosätenas prognoser kommer de inte att helt nå detta mål . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.8 Antal helårsstudenter per lärosäte 2003, 2004 och 2005 VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Utfallet avser antalet helårsstudenter inom ramen för ordinarie uppdrag. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. 1 ; tidigare . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I nuvarande resurstilldelningssystem fastställer regeringen ett takbelopp för varje lärosäte dvs. ett belopp mot vilket lärosätet har rätt att avräkna faktiskt antal helårsstudenter och helårsprestationer med ersättningsbelopp som fastställs i regleringsbrev för olika utbildningsområden inom grundutbildningen. Tilldelningssystemet för grundutbildningen ger utrymme för svängningar i ett intervall mellan plus och minus i förhållande till takbeloppet och att därvid outnyttjat takbelopp (anslagssparande) respektive helårsprestationer (överproduktion) får föras över till följande budgetår. Under en lång rad år har utfallet i förhållande till takbeloppet ökat och 2004 låg det samlade utfallet över takbeloppet och endast tre lärosäten hade ett utfall som understeg takbeloppet. En naturlig strävan för lärosätena är att söka närma sig takbeloppet, vilket innebär att lärosätet får betalt för det man genomför. Om utfallet är högre än takbeloppet får inte lärosätet full ersättning för alla studenter och prestationer. Om utfallet är lägre än takbeloppet kan inte lärosätet utnyttja hela det belopp som står till förfogande. Minskningen av överproduktionen från över det samlade takbeloppet är därför inte förvånande och ger också en förklaring till att antalet helårsstudenter minskat 2005 i förhållande till 2004. Tabell 7.9 Tilldelat takbelopp 2005 samt utfall 16 732 251 17 058 331 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.2.2Rekrytering och tillträde till högre Behörighetsgivande förutbildning). Universitets och högskolors arbete med breddad rekrytering I regleringsbrevet för fick universitet och högskolor i uppdrag att i samband med årsredovisningen redovisa hur de arbetat med att främja och bredda rekryteringen till högskolan . Av redovisningen skulle framgå vilka åtgärder som vidtagits samt hur de mål som lärosätet ställt upp i sin handlingsplan för breddad rekrytering uppnåtts . Av redovisningarna framgår att universitet och högskolor har gjort många insatser i syfte att bredda rekryteringen till högskolan. Insatserna kan grovt delas in i två huvudkategorier: rekryteringsinsatser som syftar till att väcka intresse för högre studier, och mottagandeinsatser som syftar till att ge stöd till nyantagna studenter. Rekryteringsinsatserna utgörs till största delen av informations- och kommunikationsarbete. Många lärosäten redovisar att utbildningskataloger, webbsidor och marknadsföringsmaterial har analyserats och målgruppsanpassats för att tilltala en bred grupp av potentiella studenter. För i stort sett alla lärosäten har rekryteringsinsatserna också bestått av uppsökande verksamhet i form av gymnasiebesök, inbjudningar till öppet hus och medverkan vid utbildningsmässor m.m. Många lärosäten rapporterar dock mer riktade insatser, såsom nära samarbete med en eller flera grund- och gymnasieskolor i lärosätets närområde där andelen elever som går vidare till högskoleutbildning är låg. I sådana samarbeten har lärosätena ofta använt sig av s.k. studentambassadörer som besökt skolor i upptagningsområdet och berättat om högskolestudier. Ett antal lärosäten har också låtit lärare från högskolan ge föreläsningar i gymnasieskolan för att väcka intresse. Samarbeten med , gymnasial vuxenutbildning och folkhögskolor med fokus på s.k. college- eller basårsutbildningar har också varit vanligt förekommande (se vidare under rubrikerna Högskoleintroducerande utbildning och har samarbetena innehållit speciella satsningar på att nå personer med invandrarbakgrund, exempelvis i form av särskilda behörighetsgivande utbildningar med inslag av språkstöd. Som en del i de rekryterande insatserna ingår också den utveckling av kursutbud som en stor majoritet av lärosätena rapporterar om. Lärosäten med ett stort utbud av utbildningar inom teknik har ofta satsat på att utveckla kortare utbildningar som är möjliga att bygga på, särskilt tvååriga högskoleingenjörsutbildningar, för att få fler som är tveksamma till högskolestudier att våga börja på en utbildning. Detsamma gäller inte minst för utvecklingen av utbudet av IT-stödd distansutbildning. Många lärosäten redovisar att ett stort antal nya kurser och program har tagits fram och att antalet studenter som följer sådan utbildning ökat kraftigt (se vidare under rubriken , Övergripande resultat). Insatserna för mottagande och stöd till nya studenter har dominerats av olika slags språkstödsåtgärder, t.ex. i form av språkverkstad. Ett antal lärosäten redovisar också hur man strävat efter att skapa en välkomnande studiemiljö för icke-traditionella studenter genom utbildning av lärarna i mångfalds- och likabehandlingsfrågor. Utöver rekryterings- och mottagandeinsatser har ett relativt stort antal lärosäten gjort satsningar på att kartlägga rekryteringssituationen, t.ex. genom att analysera den sociala sammansättningen i lärosätets närområde. Avslutningsvis bör nämnas att ett stort antal lärosäten redovisar att bedömning av reell kompetens har använts för att nå nya grupper studenter.