prop · GU03117 · 2007-05-30 00:00:00 — Regeringen föreslår mot denna bakgrund att Skattever- kets beslut om PGI skall framgå av slutskattebeskedet för samtliga skatt- skyldiga i stället för att beslutet meddelas i det kuvertet. Rege- ringens förslag i den delen leder till att bestämmelsen i 13 kap. 9 § andra stycket LIP om att beslut om PGI får omprövas på begäran av den enskilde bara i samband med beslutet om pensionsrätt eller pensionspo- äng omprövas slopas. Förslaget kräver också ändring i 30 § skattebetal- ningsförordningen (1997:750). Som en följd av att de särskilda reglerna om möjligheten att begära omprövning av beslut om PGI upphävs föreslår regeringen att motsva- rande bestämmelser om omprövning av andra pensionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst i 13 kap. 9 § andra stycket LIP också upphävs. Regeringens förslag innebär att skall underrätta samtliga försäkrade om beslut om PGI. Det gäller t.ex. även vid beslut om ändrad taxering och beslut om PGI för personer som debiteras skatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomst skatt för utomlands bosatta. Pensionspoäng, pensionsrätt och pensionsgrundande belopp fastställs av utifrån den pensionsgrundande inkomsten som i sin tur fastställs av med ledning av den försäkrades taxering. har möjlighet att ändra sina beslut om det har skett en ändring av beräkningsunderlaget t.ex. den pensionsgrundande inkoms- ten. Om en ändring sker av den försäkrades inkomsttaxering och till följd härav även den pensionsgrundande inkomsten kan det få inverkan på pensionspoäng, pensionsrätt och i vissa fall även pensionsgrundande belopp. Detta innebär att det i praktiken inte behövs en längre ompröv- ningstid än den som finns ändrar sina beslut om ändrar den pensionsgrundande inkomsten. För den enskilde är det emellertid enklare om omprövningstiden är densamma för de beslut som meddelas på beskedet om slutlig skatt. Även administration skulle underlättas om de inte behöver ha olika tidsfrister för omprövning av taxeringsbeslut och beslut om PGI. Regeringen före- slår mot denna bakgrund att omprövningstiden för beslut om PGI skall vara densamma som den som gäller för övriga beslut som meddelas på slutskattebeskedet, dvs. begäran om omprövning skall ha inkommit till före utgången av femte året efter det fastställelseår som beslutet avser. Regeringens förslag i den delen föranleder en ändring i 13 kap. 11 § första stycket LIP. Det allmänna ombudet hos skall kunna överklaga beslut om pensionsgrundande inkomst. Fr.o.m. inrättades en funktion som allmänt ombud hos . Det allmänna ombudet kan enligt 13 kap. 17 § LIP överklaga endast beslut som har fattats av . Skattever- kets beslut om PGI kan, till skillnad från vad som gällde före den 1 janu- ari 2005, överklagas endast av den enskilde eller, om denne har avlidit, av annan som är berörd av beslutet. kunde före överklaga ett beslut om PGI. att bestämmelser införs som ger det allmänna ombudet hos möjlighet att överklaga ett beslut om PGI på samma sätt som ombudet kan överklaga ett taxeringsbeslut. Regeringen bedömer dock att sådana överklaganden torde bli ytterst sällsynta. I en ny paragraf, 13 kap. 17 b §, föreslås därför att det som sägs om och det allmänna ombudet i 13 kap. 15, 17, 19, 20 och 22 a §§ LIP skall, när det gäller omprövning och överklagande av beslut om pensionsgrundande inkomst enligt 2 kap., i stället avse och det allmänna ombudet hos . Tvåpartsprocess blir den enskildes motpart Nuvarande ordning vid överklagande av beslut om PGI (och även beslut om pensionsgrundande belopp och pensionsrätt) är att bestämmelserna om tvåpartsprocess enligt 7 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291) inte gäller. har dock möjlighet att bestämma om myndig- heten skall vara part i målet. Syftet med regeringens förslag nu är att begäran om omprövning skall kunna göras direkt till och att då även blir part vid ett eventuellt överklagande. Reger- ingen föreslår därför att regleringen som finns i 13 kap. 22 § LIP om för- valtningsmyndighets partsställning skall upphävas. I den bestämmelsen anges att skall ha rätt att bestämma om den skall vara part i målet, att skall vara motpart i kammarrätt om den varit motpart i länsrätt, att domstol får förelägga att svara i mål även om bestämt att inte vara part i målet samt att får överklaga ett avgörande av allmän förvaltningsdomstol även om inte varit part där. Efter- som nu föreslås bli den förvaltningsmyndighet som skall vara den enskildes motpart har samtliga dessa bestämmelser förlorat sin aktualitet och bör därför kunna upphävas. Den aktuella bestämmelsen i 13 kap. 22 § LIP berör inte bara beslut om PGI utan även beslut om pen- sionsgrundande belopp (3 kap. LIP) och beslut om pensionspoäng och pensionsrätt (4 kap. Den föreslagna ändringen innebär att bestäm- melserna om tvåpartsprocess gäller i dessa mål och att de myndigheter som fattat besluten med automatik blir part. Ändring av beslut om pensionsgrundande inkomst när ändringen understiger Ändring av pensionsgrundande inkomst skall enligt dagens bestämmelser i 13 kap. 7 § LIP endast göras om storleken av inkomsten skulle öka eller minska med . Reglerna infördes av administrativa skäl för att undvika att premiepensionssystemet skulle belastas med en han- tering av många små ändringar. är hantering i princip helt automatiserad och hanteringen är därför inte vo- lymkänslig. Det finns därför inte längre skäl att behålla gränsen. Reger- ingen föreslår därför att den nuvarande bestämmelsen tas bort. Det finns också en beloppsgräns vid beslut om ändrad taxering. Enligt denna bestämmelse skall ändring av taxeringsbeslut inte göras om beräknings- underlaget endast ändrats med ett ringa belopp. Enligt uppgift tillämpas en gräns på . Övriga ändringar Prop. Konsekvensändringar föreslås i lagen (1998:702) om garantipension, lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn och lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna med anledning av att en ny paragraf, 13 kap. 17 b §, införs i LIP. En rättelse föreslås också i 13 kap. 19 § LIP. Vidare görs en följdändring i 22 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483). Ikraftträdande föreslås till , vilket bedöms som lämplig tidpunkt. Regeringens förslag: Kravet på att inkomst av näringsverksamhet skall antas vara minst lika hög som vid senaste taxeringsbeslut slopas vid beräkningen av det preliminära bostadsbidraget. Om ett beslut om studiemedel i form av studiebidrag ändras skall ett nytt slutligt bostadsbidrag fastställas om sökanden begär det eller om tar upp frågan. Frågan om nytt slutligt bostads- bidrag med anledning av ändrat studiebidrag skall inte få tas upp efter utgången av sjätte året efter det att studiebidraget lämnades. Bakgrund: Bostadsbidraget är preliminärt när det utbetalas och base- rat på en uppskattad årsinkomst. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efter- hand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. Syftet med att använda preliminärt och slutligt bostadsbidrag är att bidraget när det utbetalas så nära som möjligt skall motsvara hushållets aktuella inkomst- förhållanden samt att hushållet skall få rätt bidrag i förhållande till sin faktiska årsinkomst. Den som får bostadsbidrag är också skyldig att omgående till anmäla ökad inkomst eller andra för- hållanden som kan antas innebära att det slutliga bostadsbidraget blir lägre än det preliminära bidraget. Skälen för regeringens förslag Sökande med inkomst av näringsverksamhet särbehandlas i bostads- bidragssystemet i förhållande till sökande med andra inkomster. För sökande med inkomst av näringsverksamhet har en särskild presumtions- regel införts i fråga om uppskattningen av bidragsgrundande inkomst. För egenföretagare gäller att inkomsten av näringsverksamhet bör antas uppgå till minst det belopp som fastställts vid den senaste taxeringen, om inte den sökande visar särskilda skäl för att inkomsten skall uppskattas till ett lägre belopp. Motiven till särbehandlingen är att uppgifter om för- väntad inkomst från sökande som är näringsidkare kan vara svårare att kontrollera än uppgifter från löntagare. Av detta skäl har man frångått huvudprincipen i inkomstprövningssystemet om att det preliminära bostadsbidraget skall spegla hushållets ekonomiska bärkraft. omfattas bidragstagare med inkomst av näringsverksamhet av samma regler i inkomstavstämningssystemet med preliminärt och slutligt bostadsbidrag som bidragstagare med andra slag av inkomster. Regeringen föreslår ett slopande av kravet om att inkomsten för näringsidkare skall antas var minst lika hög som fastställts vid senaste Motsvarande regel för sökande med tjänsteinkomster finns som sagt inte. Inkomst av näringsverksamhet kan av naturliga skäl ofta variera mer över tiden än vad t.ex. inkomst av tjänst gör. emellertid inget som talar för att näringsidkare skulle skilja sig från övriga bidragstagare i fråga om att ha behov av ett preliminärt bidrag som speglar hushållets ekonomiska bärkraft. bidragssystemet om preliminärt och slutligt bostadsbidrag utgår ifrån att den som ansöker om bostadsbidrag har ett stort ansvar att själv uppskatta och fortlöpande anmäla rätt bidragsgrundande inkomst till Försäkrings- Detta medför att träffsäkerheten för alla bidragstagare och så även näringsidkare är mycket hög i det slutligt fastställda bostadsbidra- get, dvs. att bidraget efter avstämningen alltid till slut blir korrekt. Regeringen kan således inte se några skäl till att upprätthålla denna särbehandling av egenföretagare med inkomst av näringsverksamhet är det drygt 6 000 hushåll, av totalt ca 275 000 hushåll med bostadsbidrag, som har haft inkomst av näringsverksamhet. Lagändringen bör träda i kraft . Effekter av nytt beslut om studiemedel Den bidragsgrundande inkomsten beräknas i huvudsak utifrån uppgifter som går att hämta ur inkomsttaxeringen som t.ex. överkott i inkomst av tjänst, överskott i inkomst av näringsverksamhet och överskott i inkomst Därutöver räknas även viss annan inkomst som undantagits från skatteplikt med i den bidragsgrundande inkomsten. sådan inkomst är studiebidraget inom studiemedelssystemet och vissa I samband med inkomstavstämningen av bostadsbidraget inhämtar information om de olika inkomstslag som den bidragsgrundande inkomsten utgörs av för att fastställa det slutliga Förutom uppgifter från om inkomsttaxe- ringen får också uppgifter om utbetalda studiemedel i form av studiebidrag och rekryteringsbidrag (det senare till och med bidrag) från (). Studiemedlen är inkomstprövade vilket innebär att inkomster under kalenderhalvåret som överstiger ett visst belopp, fribeloppet, reducerar Fribeloppet är gränsen för hur hög inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskas. Studerande som ansöker om stu- diemedel skall lämna uppgift om beräknad inkomst för kalenderåret för- delat på kalenderhalvår. CSN använder sig, precis som Försäkrings- Prop. 2006/07:117 kassan, av taxeringsregister för att i efterhand kontrollera att de uppgifter om inkomst som den studerande lämnat i sin ansökan om studiemedel är riktiga. Skillnaden i handläggningsrutiner gör dock att många beslut om ändrade studiemedel inte hinner bli klara före det slut- liga beslutet om bostadsbidrag fastställts. För en studerande som uppburit både bostadsbidrag och studiemedel i form av studiebidrag under ett kalenderår, och fått ett beslut om ändrat studiemedel, kan det innebära att det inte är den korrekta bidragsgrundande inkomsten som ligger till grund för det slutliga bostadsbidraget. Det är emellertid bara möjligt att bestämma ett nytt slutligt bostadsbidrag om bidragstagarens taxering ändrats och om den ändringen innebär att bostadsbidraget skulle ha varit högre eller lägre. Den ordning som gäller innebär således att storleken på det slut- liga bostadsbidraget kan vara beroende av som bidragstagaren fått ett nytt beslut om studiemedel, dvs. om studiemedlet ändras före eller efter det att det slutliga bostadsbidraget har fastställts. Regeringen anser sålunda att det finns en asymmetri inom bostads- bidragssystemet när det gäller synen på de olika inkomstslag som ligger till grund för den bidragsgrundande inkomsten. Hela inkomstavstäm- ningen inom bostadsbidragssystemet bygger på rättviseaspekter att den bidragsgrundande inkomsten efter inkomstavstämningen skall spegla bidragstagarens verkliga inkomst. Ambitionen att i bostadsbidragssyste- met använda en korrekt taxerad inkomst bör också motsvaras av en ambition att till grund för beräkningen lägga även andra ekonomiska för- hållanden som har betydelse för att den bidragsgrundande inkomsten blir korrekt. Regeringen föreslår därför att det skall vara möjligt att bestämma ett nytt slutligt bostadsbidrag också om bidragstagaren fått ett nytt beslut om studiemedel, om den ändringen innebär att bostadsbidraget skulle ha varit högre eller lägre. Detta bör ske om sökanden begär det eller om tar upp frågan. Samma skäl som talar för en fast tidsfrist för när ett nytt slutligt bostadsbidrag senast får bestämmas vid ändrad taxering gör sig gällande också här (se prop. 2004/05:11 s. 18 f.). En korresponderande tidpunkt bör därför införas. Regeringen föreslår därför att frågan om nytt slutligt bostadsbidrag med anledning av ändrat studiebidrag inte får tas upp efter utgången av sjätte året efter det att studiebidraget lämnades. Lagändringen bör träda i kraft och tillämpas på bostadsbidrag som avser tid efter utgången av . Läkarintyg från och med första sjukfrånvarodagen Syftet med förslaget är framför allt att förbättra arbetsgivarnas kontroll i samband med de anställdas sjukfrånvaro samt att ge arbetsgivarna ett verktyg som underlättar för dem att ta det arbetsgivaransvar som följer i samband med denna frånvaro. Det kan vara av väsentlig betydelse att en arbetsgivare tidigt i ett sjukfall får vetskap om rådande förhållanden och har möjlighet att upptäcka uppkommande behov av åtgärder, såsom rehabiliteringsinsatser, för att underlätta den anställdes återgång i arbete. Då sjuklöneperioden kan bli inledningen till som i regel medför uttag av sjukpenning alternativt sjuk- eller aktivitetsersätt- ning är det viktigt att se till att sjuklönesystemet nyttjas på ett adekvat sätt. Möjligheten för arbetsgivare att kunna begära läkarintyg redan för den första sjukfrånvarodagen kan enligt regeringens bedömning även ha en viktig preventiv effekt så till vida att redan vetskapen om denna möj- lighet kan påverka enskildas benägenhet att försöka nyttja sjuklöne- systemet på ett felaktigt sätt. Den föreslagna ordningen kan således för samhället i stort i förläng- ningen bidra till såväl färre och kortare sjukperioder vilket i sin tur leder till minskade sjuklöne- och sjukpenningkostnader. Inom hälso- och sjukvården utfärdas ett mycket stort antal intyg och utlåtanden för en mängd skilda ändamål och på begäran av olika intressenter. Förslaget som lämnas innebär dock ingen föränd- ring av hälso- och sjukvårdens ansvar att utfärda intyg. Det är svårt att göra någon säker bedömning av i vilken omfattning arbetsgivarna kommer att begära läkarintyg med stöd av de nu föreslagna bestämmelserna. Med hänsyn till att flera arbetsgivare redan har möj- lighet att med stöd av kollektivavtal begära läkarintyg samt att nyttjande- graden förefaller vara begränsad, torde det inte uppkomma någon större ökning i antalet läkarintyg. Härtill kommer att de arbetsgivare som inte kan begära in läkarintyg med stöd av kollektivavtal ändå kan göra framställning om läkarintygsföreläggande hos . Möj- ligheten att begära intyg för en tidigare tidpunkt skall dessutom användas endast om det finns särskilda skäl för det, exempelvis när den anställde vid upprepade tillfällen är frånvarande från arbetet på grund av korta sjukdomsfall . Det är även rimligt att anta att de arbetsgivare som har möjlighet att hänvisa sina anställda till företags- hälsovården kommer att göra det istället för att hänvisa dem till den allmänna hälso- och sjukvården. bör tidiga insatser även leda till minskad belastning för sjukvården. Sammantaget bedömer därför regeringen att belastningen på hälso- och sjukvården bör bli begränsad. För de små företagen, som i regel är särskilt känsliga för upprepad sjukfrånvaro och återkommande kostnader för sjuklön, torde förslaget underlätta för driften av näringsverksamhet. För del kommer sannolikt det begränsade antalet beslut om läkarintygsföreläggande att minska i och med förslagets genomförande. Möjligheten att begära intyg syftar till att arbetstagarens förmåga att delta i arbetslivet skall understödjas. Arbetet med att bedöma och vidta tidiga och lämpliga insatser för att återföra arbetstagaren i arbete kommer genom förslaget att delvis underlättas. Det intrång i arbetstagarens integritet som förslaget möjligen kan anses innebära skall ställas i relation till vinsten med att lämpliga åtgärder vidtas för att hjälpa denne tillbaka i arbete. Förslaget kan innebära vissa kostnader för de anställda i de fall arbets- givarna inte betalar arbetstagares patientavgifter. Avveckling av socialförsäkringsnämnderna Prop. De beslut som fattas av socialförsäkringsnämnd skall fattas av tjänsteman hos . Förslaget innebär att kostnader för sammanträden och arvoden till ledamöter i socialförsäkringsnämnd försvinner. Vissa kostnader tillkommer även som följd av en ny beslutsordning för de tidi- gare socialförsäkringsnämndsärendena. Enligt beräk- ningar innebär förslaget att avveckla socialförsäkringsnämnderna sam- mantaget en nettobesparing på ca . Revision av samordningsförbund inom finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Bestämmelserna om revision av samordningsförbund innebär inga ökade kostnader för vare sig kommun, landsting eller stat. Tvärtom minskar kostnaderna för revisionen om kommun och landsting väljer att utse en gemensam revisor, eftersom därmed färre personer skall arvoderas. I de fall kostnaderna för revisionen belastar samordningsförbundets budget frigörs i stället resurser som kan användas för t.ex. insatser för personer som ingår i målgruppen för den finansiell samordningen. Förslagen påverkar inte den kommunala självstyrelsen. Förslaget om en gemensam revisor för kommun och landsting innebär en möjlighet för dem att, om de så vill, träffa överenskommelse om att utse en gemensam revisor. Var och en av de samverkande kommunerna och har emellertid fortfarande kvar möjligheten att utse en egen revisor, som granskar samordningsförbundets räkenskaper och årsredovisning samt styrelsens förvaltning. Detta beslutas således av respektive kommun och landsting. I övrigt bedöms förslagen inte medföra konsekvenser som föranleder någon särskild motivering. Inte heller bedöms förslagen medföra några EG-rättsliga konsekvenser. Förslaget om att den frivilliga sjukpenningförsäkringen bör upphöra innebär en besparing på inom anslaget för sjuk- penning och rehabilitering samt minskade intäkter till statsbudgeten i form av avgifter på . Till detta kommer mins- kade kostnader för administration för på . Försäkringen mot vissa semesterlönekostnader betalades sammanlagt i avgifter som försäkringskostnaderna uppgick till . Administrationskostnaderna för försäkringen beräknas av Försäkrings- kassan uppgå till mellan 50 . Försäkringen hade vid ingången av 2007 ett ackumulerat underskott på . Inhämtande av försäkringsläkares bedömning i ärende om aktivitets- och ska numera genomföra en förnyad utredning av arbetsförmågan minst hos personer som beviljats icke tids- Detta kommer att öka administrationskostna- Författningsförslaget innebär dock att den förväntade ökningen av administrationskostnaderna kan reduceras. Omfattningen är dock svår att Beslut om pensionsgrundande inkomst Förslaget beräknas inte medföra några ökade kostnader. teverket beslutar om pensionsgrundande inkomst och således har uppgiften i sina datasystem krävs ingen större anpassning av dessa för att kunna meddela PGI-beslutet. få ökade administrativa kostnader i samband med hanteringen av omprövningar av pensionsgrundande inkomst, men då dessa på årsbasis är få beräknas förslaget inte få någon märkbar ekonomisk påverkan. Regeringen gör bedömningen att förslaget om att slopa kravet vid beräk- ningen av det preliminära bostadsbidraget om att inkomst av närings- verksamhet skall beräknas till minst samma belopp som vid senaste taxe- ringsbeslut inte leder till ökade kostnader. bedömning avseende förslaget om att ett ändrat beslut om studiemedel i form av studiebidrag skall kunna medföra att ett nytt slutligt bostads- bidrag fastställts, om sökande begär det eller om tar Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om I tredje stycket har en följdändring gjorts med anledning av att 21 kap. upphävs. Genom att de kvarvarande bestämmelserna i 18 kap, 5 och 6 §§, upp- hävs, avvecklas socialförsäkringsnämnderna /2008. Ändringen innebär att det nuvarande fjärde stycket upphävs. stycke finns bestämmelser om att beslut i ärenden, som skall avgöras av socialförsäkringsnämnd, i vissa fall får fattas av tjänsteman i Försäk- Prop. 2006/07:117 ringskassan om nämnden gett ett sådant bemyndigande. konsekvens av att socialförsäkringsnämnderna avvecklas. Ändringen i första stycket är en konsekvens av att socialförsäkrings- nämnderna avvecklas. Genom ändringen kommer samtliga beslut av För- säkringskassan i ärenden om försäkring enligt denna lag att omfattas av bestämmelserna om omprövning i denna paragraf. Således skall även beslut i de ärenden som har avgjorts av socialförsäkringsnämnd omprövas av , om det begärs av en enskild som beslu- tet angår och beslutet inte har meddelats med stöd av 10 a §. Ändringen i första stycket är en konsekvens av att socialförsäkrings- nämnderna avvecklas. Ändringen innebär att ett beslut av Försäkrings- kassan i ärenden om försäkring enligt denna lag alltid måste ha omprö- vats enligt 10 § innan det får överklagas av en enskild hos allmän för- valtningsdomstol. Detta gäller således även beslut i ärenden som har avgjorts av socialförsäkringsnämnd. Kapitlet upphävs /2008. Det innebär att den frivilliga sjukpenningförsäkringen upphör . För en försäkrad som har ett pågående försäkringsfall som har inträffat före upphävandet /2008 fortsätter försäkringen att gälla. Den försäkrade påförs i ett sådant fall inte någon avgift. Upphävandet av punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1985:87) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Genom att övergångsbestämmelsen upphävs /2008 upphör den s.k. hemmamakeförsäkringen som gällt övergångsvis slutligt . 13.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar I paragrafen finns bestämmelser om vilka som är valbara till nämndemän i kammarrätt och länsrätt. Där anges bl.a. att en ledamot av socialförsäk- ringsnämnd inte får vara nämndeman. Ändringen är en konsekvens av att socialförsäkringsnämnderna avvecklas. Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om Paragrafen upphävs som en konsekvens av att socialförsäkringsnämn- derna avvecklas. Beslut i ärenden om rätt till ersättning skall i stället fat- tas av tjänsteman hos . 13.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara I paragrafen finns särskilda bestämmelser om beslutsförhet under krig och krigsfara när det gäller ärenden som skall avgöras av socialförsäk- ringsnämnd. Paragrafen upphävs som en konsekvens av att socialförsäk- ringsnämnderna avvecklas. 13.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare 4 och 6 §§ I paragrafernas första stycken har de följdändringarna gjorts att orden och sjukpenningtillägg utgått med anledning av att 21 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring upphävs. 13.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön