prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — 2P P Avser bidrag till gemensamma kostnader för EU:s militära krishanteringsinsatser. 3P P Planeringen avsåg fem tillsatta befattningar, endast två befattningar blev tillsatta. 4P P I posten övrigt ingår bl.a. Prehab, restfakturor från äldre insatser, dokumentation etc. Utfallet visar att anslagssparandet uppgick till . Av dessa har ca inte fördelats till någon fredsfrämjande insats av regeringen. Återbetalning från FN har uppgått till . Verksamheten vid svenska internationella insatser har genomförts med ett bra resultat. Insatserna har bidragit till en ökad säkerhet och stabilitet i de olika insatsområdena. Svenska förband har fått beröm för genomförda insatser och är efterfrågade av det internationella samfundet. Underutnyttjandet på anslagsposten är till stor del hänförligt till insatserna i Kosovo, samt insatsen i Bosnien och . Vad avser insatsen i Kosovo beror underutnyttjandet på att Kosovostyrkan (KS) 12 förlängdes vilket medför att löneutfallet för den inryckande KS 13 faller ut först . Leverans av insatsanpassade och splitterskyddade fordon till styrkan i som beställdes levereras först vilket orsakade ett underutnyttjande på ca . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Arbetet med den nordiska snabbinsatsstyrkan, Nordic Battlegroup (NBG), är en prioriterad verksamhet inom Försvarsmakten och har fortsatt i högt tempo och med goda resultat. Utvecklingen av Battlegroup-konceptet fortgår och förväntas slutföras under innevarande år. har sammansättningen av den nordiska snabbinsatsstyrkan fortsatt diskuterats och den slutliga utformningen av styrkan förväntas fastställas . Arbetet med den nordiska snabbinsatsstyrkan är en pågående process som kontinuerligt berör flera samverkande nivåer: EU-nivån, kretsen av NBG-länder samt den nationella nivån. Samarbetet mellan NBG-länderna har både fördjupats och ökat i omfång i takt med att arbetet fortskridit. Rollen som Framework Nation innebär att måste ta ansvar och leda utvecklingen inom många av de områden som berör den nordiska snabbinsatsstyrkan, inte minst för att kunna lämna stöd till samarbetsländerna i deras planerings- och förberedelsearbete. har NBG- länderna och ingått ett samförståndsavtal rörande ledningsfunktionen. Regeringen har också bemyndigat Försvarsmakten att ingå underavtal till det samförståndsavtal som reglerar etableringen av den nordiska snabbinsatsstyrkan. Utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan har inom många områden kommit långt. Tillsammans med andra Framework Nations delar dock utmaningen att tillgodose behovet av strategiska transporter. Andra frågor som återstår att lösa är helikoptrar för taktiska transporter samt frågan om strategiska reserver. Regeringen bedömer att arbetet med den nordiska snabbinsatsstyrkan fortlöper enligt plan. Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs av Försvarsmakten (Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, MUST), () (FMV) och (). Ominriktningen av verksamheten fortsätter från traditionell militär, operativ och taktisk förvarning till strategiska och icke-militära underrättelser till stöd för utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken. Processen för att inrikta underrättelseverksamheten har ytterligare utvecklats och överlag har underrättelsernas kvalitet och relevans ökat. Åtkomstproblemen förblir dock stora, särskilt inom signalspaningen. Detta är en följd av den tekniska utvecklingen som innebär att allt mer av de kommunikationer som tidigare befunnit sig i etern numera finns i tråd. Lagstiftningen tillåter inte inhämtning från tråd varför tillgången på råmaterial minskar. En högt prioriterad och växande del av försvarsunderrättelseverksamheten har varit att ta fram beslutsunderlag för och stödja svenskt deltagande i internationella insatser. Insatserna ställer nya krav på underrättelser, t.ex. om socioekonomiska, kulturella och medicinska förhållanden. Ett annat arbetsområde som expanderat för försvarsunderrättelseverksamheten är stöd till och samarbete med inom ramen för unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Vid FRA har verksamheten avseende strategiska och icke-militära underrättelser utökats. Vidare har rapporteringen till brottsbekämpande myndigheter ökat. Den tekniska signalspaningen har fortsatt att hålla en i internationell jämförelse mycket hög klass. Kompetensen inom informationssäkerhetsområdet har fortsatt att utvecklas enligt de krav som ställts. Försvarsmakten (MUST) har bl.a. arbetat med att identifiera olika aktörers intentioner avseende underrättelseverksamhet och kriminalitet riktat mot Försvarsmaktens intressen samt bearbetat information rörande terrorhot mot Försvarsmaktens intressen utomlands. Den operativa verksamheten, främst i svenska missionsområden, har fortsatt utgjort en omfattande del av verksamheten. I syfte att på ett mer effektivt sätt kunna svara upp mot förändrade säkerhetshot, bl.a. terrorism, spridning av massförstörelsevapen och grov kriminalitet, har såväl organisation som kompetensområden utvecklats inom MUST. Regeringen bedömer att arbetet med att ominrikta försvarsunderrättelsemyndigheterna och att förbättra underrättelseproduktionens relevans är fortsatt angeläget. 3.7.2Verksamhetsområdet Det civila försvaret 3.7.2.1Sammanfattande bedömning av förmågan inom det civila försvaret I det följande har förmågan bedömts mot de planeringsförutsättningar som gällde i och med prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91), samt efterföljande prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap (bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). De åtgärder som redovisas i det följande avser åtgärder som till allra största delen syftar till att förstärka förmågan inom ramen för det civila försvaret. De åtgärder som har en nytta för både det civila försvaret och den fredstida krishanteringen redovisas inom verksamhetsområde svåra påfrestningar (kap. 4.6.2). har genom särskilda projektmedel skapat möjlighet för frivilliga försvarsorganisationer att stödja utvecklingen av frivillig försöksverksamhet i , , , , och . inleddes en avveckling av insatserna i de baltiska länderna och som skall vara slutförd . har de frivilliga försvarsorganisationerna genomfört befattningsutbildningar för sina medlemmar inom verksamheter som bedöms att ge ett väsentligt tillskott till samhällets krishanteringsförmåga och som ytterst leder till att civilbefolkningen värnas vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. När det gäller grundutbildning för civilplikt har personal inom elberedskapen utbildats vilket lett till en ökad reparationskapacitet vid avbrott i elförsörjningen under höjd beredskap. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Många av åtgärderna inom ramen för politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar (se kap. 4) har även förbättrat förmågan vid höjd beredskap. Detta gäller främst arbetet med att förbättra förutsättningarna för att leda och samverka, både vad avser arbetsmetoder och tekniska förutsättningar. gör bedömningen att samhällets förmåga inom en femårig anpassningsperiod är godtagbar. 3.7.2.2Redovisning av gemensamma frågor för civilt försvar Huvuddelen av verksamhet genomförs under verksamhetsområdet påfrestningar (se kapitel 4). Vissa kompletterande åtgärder sker inom verksamhetsområdet Det civila försvaret. Ytterligare arbete återstår innan neddragningen av den civila försvarsverksamheten kan anses vara helt genomförd. De åtgärder som genomfört inom ramen för verksamhetsområdet Det civila försvaret är bl.a. att fördela och betala ut organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna samt att finansiera utbildningsuppdrag för deras verksamhet. Vidare har myndigheten samordnat arbetet med civilplikten och betalat ut bidrag till vissa av de samverkansansvariga myndigheterna för åtgärder som syftar till att förbättra samhällets förmåga vid höjd beredskap. Dessa åtgärder är till exempel omvärldsbevakning för höjd beredskap, underhåll av skyddsrum och underhåll av fullträffsskyddade teleanläggningar. Detta inkluderar bland annat skydd av elektroniska kommunikationer, ersättning av försliten utrustning för den särskilda beredskapspolisen samt utbildning och repetitionsutbildning inom ramen för det civila försvaret. Dessutom ingår en del avveckling av krigsspecifik materiel och utrustning m.m. bedöms ha uppfyllt målen för verksamheten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 aktiviteter har skapat förutsättningar för att successivt kunna upprätthålla en tillräcklig förmåga både hos myndigheten och hos andra aktörer som verkar inom det civila försvaret. Det samarbete som har inlett tillsammans med länsstyrelser och myndigheter för att skapa en struktur för att bättre kunna utnyttja de förmågor som frivilliga besitter är ett bra exempel på hur man bättre kan utnyttja frivilligas resurser. Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar har i uppgift att genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativ främja personalvården för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt. Rättsfunktionen som inrättades 2004 har tillsammans med Rådet för rättssäkerhet utvecklat metoder för förbandsbesöken. Rådet för rättssäkerhet och personalvård för totalförsvarspliktiga, som skall stödja Styrelsen i dess verksamhet, har gjort förbandsbesök vid , 3 sjöstridsflottiljen, Sydkustens marinbas samt Luftvärnsregementet i . Huvuddelen av den verksamhet som Styrelsen för psykologiskt försvar bedriver redogörs för under verksamhetsområdet påfrestningar, avsnitt 4.6.2.1. Den vägledande och rådgivande verksamhet som Styrelsen för psykologiskt försvar skall bedriva för att främja personalvården för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt har utvecklats. Antalet förbandsbesök har också blivit fler. 3.8.1Inriktning Verksamhetsområdet Det militära försvaret 3.8.1.1Krav på Försvarsmaktens operativa förmåga Regeringen vill uppmärksamma på att det nu görs ett förtydligande av vad som mot- svaras av en större insats i den delförmåga som beskriver Försvarsmaktens deltagande i fredsfrämjande insatser. Förmåga I - Hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredfrämjande insatser. Denna operativa förmåga ställer krav på följande delförmågor. Försvarsmakten skall kunna upptäcka hot mot . Försvarsmakten skall därför enskilt eller i samverkan med andra försvarsmyndigheter inhämta kunskap om omvärldsutvecklingen, analysera aktörers verksamhet, förmåga och avsikter gentemot samt genomföra militärteknisk omvärldsbevakning med särskild inriktning på vårt närområde. Försvarsmakten skall kunna upptäcka kränkningar i luftrum och av sjöterritorium. Flyg- och fartygsrörelser skall kunna följas i syfte att upptäcka säkerhetshot eller brott mot nationell eller internationell rätt. Försvarsmakten skall kunna anpassa beredskapen och rum samt kunna avvisa kränkningar och hantera incidenter. Försvarsmakten skall i samverkan med andra myndigheter tidigt kunna upptäcka CBRN-händelser inom och i närområdet. Försvarsmakten skall kunna genomföra underrättelse- och säkerhetsoperationer enskilt eller i samverkan med andra myndigheter. För att möta hot eller insatser mot civila mål och vid insatser mot terrorism eller sabotageverksamhet skall Försvarsmakten kunna bistå andra myndigheter vid skydd av prioriterade samhällsfunktioner och infrastrukturer. Försvarsmakten skall även med tillgängliga resurser kunna bidra till samhällets samlade förmåga att hantera svåra påfrestningar i fred. Försvarsmakten skall kunna inhämta och analysera utvecklingen avseende aktörers avsikter av betydelse för och EU:s medverkan i fredsfrämjande insatser. Försvarsmakten skall i samverkan med andra länder och FN, EU samt Nato kunna planera, leda och följa upp deltagande i insatser samt avdela styrkebidrag till insatser. Försvarsmakten skall kunna bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser över hela skalan av uppgifter i och globalt. Försvarsmakten skall kunna leda och delta i två insatser av bataljons storlek, varav en skall kunna utgöra en del av det svenska bidraget till den nordiska snabbinsatsstyrkan. skall mindre förbandsenheter kunna sättas in i ytterligare tre insatser. Större insats motsvaras med markförband av bataljons storlek samt inom sjö- och luftstridskrafterna av ekvivalenta enheter. Förmågan skall omfatta både nya insatser med relativt kort förvarning, kortvariga insatser samt uthålligt deltagande i långvariga insatser. Försvarsmakten skall ha förmåga att med kort varsel kunna förstärka pågående insatser om situationen så kräver. Förmåga II - Förmåga att vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingar och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. Försvarsmakten skall kontinuerligt följa omvärldsutvecklingen, analysera aktörers verksamhet, förmåga och avsikter för att skapa underlag för beslut om beredskapshöjningar och höjning av operativ förmåga. Försvarsmakten skall efter beslut kunna höja beredskapen i insatsorganisationen för att kunna hantera allvarliga hot mot den nationella och internationella säkerheten eller för att kunna förstärka förmågan till internationella insatser. Försvarsmakten skall i samverkan med andra myndigheter tidigt kunna upptäcka CBRN-händelser inom och i närområdet. Försvarsmakten skall kunna genomföra underrättelse- och säkerhetsoperationer 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 enskilt eller i samverkan med andra myndigheter. För att möta hot eller insatser mot civila mål och vid insatser mot terrorism eller sabotageverksamhet skall Försvarsmakten efter beredskapshöjningar med ökad uthålligheten och ambition kunna bistå andra myndigheter vid skydd av prioriterade samhällsfunktioner och infrastrukturer. Försvarsmakten skall även kunna bidra till samhällets samlade förmåga att hantera svåra påfrestningar i fred. Utöver förmåga I och II skall Försvarsmakten dessutom ha följande förmåga. Förmåga III - Efter allvarlig och varaktigt försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Försvarsmakten skall kunna upprätthålla grundläggande kompetenser för att på lång sikt kunna utveckla förmåga att möta mer omfattande militära operationer. Försvarsmakten skall tillsammans med andra myndigheter följa omvärldsutvecklingen med syfte att identifiera nya eller förändrade behov av förmågor och kompetenser. Försvarsmakten skall genom att bedriva studier och försök samt genom forskningsuppdrag till andra myndigheter, organisationer och institut kunna utveckla operativ förmåga och funktioner samt utveckla nya och befintliga förband. Försvarsmakten skall kunna uppnå ökad kompetens för att på lång sikt kunna genomföra nationella operationer inom mark-, sjö-, luft- och informationsarenorna. Kompetensutvecklingen skall delvis kunna ske i samarbete med andra länder. 3.8.1.2 Verksamhetsgren 1. Försvarsmakten skall ha en grundläggande förmåga att möta hot om väpnade angrepp som 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 på kort sikt kan uppstå. Försvarsmakten skall kontinuerligt ha beredskap för att lösa övervakningsuppgifter samt ingripa mot kränkningar. Dessutom skall Försvarsmakten ha beredskap för att stödja andra myndigheter. Regeringens bedömning: En nationell strategi för internationella insatser behöver skapas. Denna bör tydligt ange de politiska målen och skapa förutsättningar för ett mera effektivt resursutnyttjande. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att ambitionsnivån från sida när det gäller långsiktiga internationella insatser bör höjas. Försvarsmakten bör klara av att leda och delta i två insatser av bataljonsstorlek samt några mindre fredsbevarande insatser. bör ha en sammantagen förmåga som motsvarar en snabbinsatsstyrka enligt EU:s militära krishanteringssystem. De nuvarande svenska internationella insatserna präglas av en tydlig geografisk splittring. tjänstgör ca 1 000 män och kvinnor i utlandstjänst, fördelade på 15 olika insatser. På några ställen är det enbart en handfull observatörer som utgör själva insatsen. Detta förhållande är enligt regeringens mening inte optimalt. Det dåliga resursutnyttjandet gör att bidrag generellt blir mindre och mera kortvariga än vad som annars skulle ha varit fallet. 2004/05:5 meddelade den tidigare regeringen bl.a. sin avsikt att successivt öka anslagsposten för de fredsfrämjande truppinsatserna till . ansåg att ambitionerna bör höjas för vår förmåga till internationella insatser, när det gäller såväl numerär som tillgänglighet och uthållighet (bet. 2005/05:FöU4, rskr. 2004/05:143). Regeringen anser att måste ta ett än större ansvar i fredsfrämjande insatser. Antalet internationella fredsfrämjande insatser, där FN, EU, Nato eller regionala aktörer tar ett större ansvar, förväntas öka. Regeringen anser att har ett ansvar att bidra till frihet, fred och Deltagande i internationella fredsfrämjande insatser är en moralisk fråga som handlar om att stödja utsatta människor. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska faktorer måste vägas samman i bedömningen av svenskt militärt deltagande i en internationell fredsfrämjande insats. Regeringens ambition att substantiellt öka effekten och förmågan till deltagande, både kvalitativt och kvantitativt, i fredsfrämjande insatser över hela konfliktskalan bör ses i ljuset av detta. I avsnitt 3.10 föreslår regeringen därför att anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. ökas med 2007. Regeringen avser således besluta att anslagsposten för de fredsfrämjande truppinsatserna skall öka till . 2008 beräknas anslaget öka med ytterligare och 2009 beräknas ökningen bli ytterligare . beräknas därmed för ändamålet. Regeringen avser återkomma om inriktningen i den strategiska planen för internationella insatser. Denna ambitionsökning möjliggör regeringens strävan att de insatser som genomförs skall utveckla Försvarsmaktens insatsförmåga avseende interoperabilitet, snabbinsatsförmåga, bataljonsinsats, operativ bredd samt inte minst förmågan att snabbt kunna förstärka pågående insatser. Mer koncentrerade och substantiella insatser bör genomföras. Vidare anser regeringen att antalet kvinnor och män i utlandstjänst bör öka till cirka 2 000 personer. är det därför regeringens ambition att ta fram en nationell inriktning för hur skall stärka sin roll inom internationella fredsfrämjande insatser. Regeringens avsikt med inriktningen är att möjliggöra den ovan beskrivna ambitionshöjningen samt att få till stånd ett effektivt utnyttjande av resurser, som en viss handlingsfrihet för en oväntad händelseutveckling bibehålls. Särskilt viktigt är att tidigt kunna indikera våra avsikter till internationella organisationer och samarbetspartner. bör substantiellt kunna bidra till EU:s förmåga att ställa snabbinsatsresurser till förfogande. Särskild uppmärksamhet bör även ges till möjligheten i andra konfliktförebyggande krishanteringsinsatser globalt. Regeringens strävan är att förbättra samverkan mellan civila och militära aktörer i multifunktionella insatser samt att bidra till arbetet med fredsbyggande och konflikthantering. I regleringsbrevet för Försvarsmakten och anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser beslutar regeringen om högstbelopp för respektive känd insats vid årets ingång. Resterande del av anslagsposten får användas först efter beslut av regeringen. Härigenom finns ett utrymme främst för förstärknings- och evakueringsinsatser. I de fall regeringen efterfrågar godkännande för en ny insats och dess finansiering under löpande år avser regeringen fortsättningsvis inte enbart redovisa den beräknade utgiften för den aktuella insatsen, utan också hur stor del av anslagsposten som redan är tilldelad. Regeringens ambition är att Försvarsmakten inför all internationell verksamhet skall genomföra jämställdhetsanalyser. Detta för att det internationella arbetet skall bedrivas med ett tydligt jämställdhetsperspektiv, d.v.s. bland annat i beaktande av FN:s resolution . ISAF (Assistance Force), bidrag till ISAF är ett fortsatt prioriterat åtagande. kommer ha ett fortsatt ledningsansvar för den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad, Provincial Re- construction Team (PRT), i Mazar-e i norra . Det svenska deltagandet i ISAF har givit positiva erfarenheter av nära samverkan mellan militära och civila insatser i stödet till de afghanska myndigheterna. Kostnaden för det svenska bidraget till ISAF beräknas till ca . Regeringen bedömer det vidare som viktigt att det svenska bidraget utformas så att det kan anpassas på ett ändamålsenligt sätt till de förhållanden som kan komma att råda under insatsens gång, inklusive om förhållandena skulle försämras. KFOR (Kosovo Force), Kosovo bidrag till KFOR är ett fortsatt prioriterat åtagande. har fram till sista ledningsansvar för (MN TF C) i Kosovo. Ledningsansvaret tillgodoser till viss del Försvarsmaktens behov av att leda större enheter. Kostnaden för det svenska bidraget till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 KFOR beräknas till . Det svenska styrkebidraget till KFOR efter sista kan komma att förändras i samband med att KFOR omstruktureras. (European Union Force), Bosnien och Det svenska bidraget till kommer att omstruktureras som en följd av att EU-insatsen som helhet förändras. godkännande för ett svenskt deltagande sträcker sig fram till sista (prop. 2005/06:146, bet. 2005/06:UU23, rskr. 2005/06:236). Regeringen avser därför återkomma till i denna fråga . Inriktningen från regeringen är att det svenska bidraget till kommer att bestå av stabsofficerare, National Intelligence Liaison Officer i samt två s.k. Liaison Observation Team. Därutöver planeras en minröjningsinsats . Kostnaden för det svenska styrkebidraget beräknas till ca . UNIFIL (United Nations Interim Forces), har för avsikt att bidra med en korvett med reducerad lednings- och underhållsresurs till stöd för FN:s insats i . Kostnaden för det svenska bidraget beräknas till ca . Den tidigare regeringen beslutade därför att överlämna en proposition (prop. 2005/06:208 svenskt deltagande i insats i ) till . Genom sker förvaltningen av finansieringen av de gemensamma kostnaderna för EU:s militära insatser. Alla EU:s medlemsstater deltar i samarbetet förutom . beräknar regeringen kostnader för till ca enligt den fördelningsnyckel som används. betalar av de totala gemensamma kostnaderna per insats. En revidering av vad som skall definieras som gemensamma kostnader kommer att ske . Det som bekostas av är bl.a. kostnader för högkvarter samt vissa kostnader 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 för stöd till styrkan såsom utrustning. Den kostnad för medlemsstaterna. pågående revideringen kan innebära en förändrad 3.8.1.4 Verksamhetsgren 2 Uppbyggnad av insatsorganisationen och beredskap Regeringens förslag: Inriktningen skall vara att insatsorganisationen i huvudsak skall bestå av följande insatsförband 2009. Tabell 3.8 utveckling (i enlighet med budgetpropositionen 2006) Högkvarter med operativ insatsledning 1(1) 1(1) Operativ lednings- och sambandsbataljon 1(2/3) 2(1) 2(2) utv av 1(-) 1(1) Operativ lednings- och teknisk bataljon 1(-) 1(2/3) 1(-) 1(1) 3(1) 3(2) 8(4) 8(3 ) av 1(-) 1(1/5) 1(1/4) 1(1/5) av 1(-) utv .av 1(-) Luftvärnsbataljon 97/70 2(1) 2(1/2) 2(1) 2(1 1/3) 1(1/3) 1(-) 2(1) 2(1) 1(1/3) 1(1) 2(2) 2(1) 69(69) 60(60) 4(3) 4(4) 6(6) 7(7) 7(4) 7(4) 1(1/3) 1(1) 1(1/4) 1(2/3) 4(2) 4(2) 1(-) 1(-) 1(1/2) 1(1/2) 1(1) 1(1) 2(1) 2(1) Förklaring till tabellen: Tabellen visar för varje förbandstyp hur många förband som skall ingå i insatsorganisationen. Siffran inom parantes anger hur många av dessa som skall vara insatsförband, dvs ha en beredskap som understiger . Resterande kallas övriga förband och har en beredskap .