prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — En indikator på utvecklingen inom bostadsbyggandet det närmaste halvåret är antalet beviljade bygglov. beviljades bygglov till runt 24 500 bostäder vilket är en ökning med jämfört med Den kraftiga ökningen speglar delvis tidigareläggningen av bostadsprojekt, men även bortsett från dessa pekar byggloven på en fortsatt ökning av bostadsbyggandet. Diagram 3.7 Påbörjade bostäder Källor: och . Efterfrågan på bostäder är stor. Enligt bostadsmarknadsenkät uppger av landets kommuner att det råder bostadsbrist, jämfört mot slutet av 1990- talet. var den totala nettoinflyttningen till dessa kommuner 39 000 personer, och den samlade befolkningsökningen var ca 57 000 personer. Även framöver ökar efterfrågan på bostäder. Enligt innebär den demografiska utvecklingen, särskilt 80-talisternas inträde på bostadsmarknaden, att antalet svenska hushåll kommer att öka starkt fram . var antalet 2024 åringar i stort sett oförändrad. SCB:s befolkningsprognos visar dock att denna grupp kommer att öka med nästan 20 000 personer . Även låga räntor samt den goda utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och finansiella tillgångar bidrar till den ökande efterfrågan på bostäder. Den starka efterfrågan driver upp priserna på bostäder. ökade till exempel priserna på småhus med jämfört med . Även priserna på bostadsrätter har ökat starkt . De höga priserna och ett relativt sett lägre kostnadsläge gör det lönsamt att bygga, vilket bland annat get sig uttryck i höga värden på Tobins q.6 6 Det s.k. Tobins q mäter förhållandet mellan priset på ett begagnat småhus och produktionskostnaden för ett nytt småhus med liknande standard. Om Tobins q är större än ett kan det anses vara lönsamt att 2006/07:100 BILAGA 1 Trots en stark efterfrågan och god lönsamhet motverkades av en stark lageruppbyggnad i väx- väntas dock ett allt högre ränte- och kostnads- läge dämpa tillväxten i bostadsbyggandet fram- Räntorna väntas öka 20072008, vilket an- Industrin fyller sina lager 2008 tas dämpa hushållens efterfrågan på bostäder. avgörande faktor är dock byggföretagens pro- När den utländska efterfrågan på svenska varor Men har prisstegringarna suc- minskade industrins färdigvarulager kraftigt. cessivt ökat och ökade produk- Detta resulterade i att en ökande andel av företa- tionskostnaderna med jämfört med gen ansåg att lagren var för små. Det är framför allt tilltog industriproduktionen och uttagen från kostnaderna för byggmaterial som ökar kraftigt, I takt med att export- men även byggherrekostnaderna7 har ökat till följd av högre räntekostnader. industrin åter bygga upp färdigvarulagren. ränteläge kommer att bidra till fortsatt ökande Industrin har minskat sina insats- kostnader för byggherren. Till viss del kan detta tillskrivas en på- ökningstakt kommer att bidra till ökande pro- gående trend mot allt mindre lager av insatsva- Lönerna i byggsektorn be- ror, den s.k. just-in-time-principen. nare tid har dock leverantörernas leveranstider ökat och importen av råvaror har utvecklats Sammantaget bedöms antalet påbörjade bo- Detta har tillsammans med den starka ex- uppgå till 29 000 lägenheter 2007 och portefterfrågan och ökningen av industripro- 36 000 lägenheter 2008. Minskningen 2007 är en duktionen minskat lagren, och företagens om- följd av tidigareläggningen av bostadsprojekt. döme om lagren av insatsvaror ligger nu på en Även ombyggnationerna väntas öka starkt Avmattningen i exporten innebär att framöver, inte minst till följd av upprustningen lagren av insatsvaror minskar i allt lägre takt un- av bostäderna i det s.k. miljonprogrammet. der 2007 och kommer industrin att De ökade ny- och ombyggnationerna innebär återuppbygga sina insatsvarulager. att de totala bostadsinvesteringarna väntas öka minskade lagren inom handeln Det var framför allt inom parti- och bostadsinvesteringarna , även detta till detaljhandel med råvaror som lagren minskade följd av tidigareläggningen av bostadsprojekt.8 Lageromdömena inom handeln ligger nu på en låg nivå, vilket indikerar att handeln önskar att öka lagren. Givet den starka inhemska efterfrågan framöver bedöms lageruttaget fort- sätta , men i något lägre Lagren påverkade inte BNP-tillväxten 2006 Lagerutvecklingen för växande och avverkad skog har börjat återgå till normala nivåer efter den svåra stormen . nämnvärt av de totala lagerinvesteringarna. verkad skog var stora , medan lagren i uttag från industrins insatsvarulager och handeln växande skog återigen ökade. väntas fortsätta med framför allt större uttag från avverkad skog. låg riksgenomsnittet för Tobins q på runt ett. storstadsregionerna var q-värdet emellertid mycket högre, till exempel Lagren ökar BNP-tillväxten 2008 nära 1,5 i . 7 Ränte-, kreditiv-, projekterings- och administrationskostnader. 8 För bostäder, som ofta har en byggnadstid som sträcker sig över en kommer det positiva bidraget från , delas det totala investeringsvärdet upp över tiden i handelns och industrins lager att motverkas av Det görs i princip så att det registrerade investeringsbeloppet för varje period svarar mot den del som färdigställts ett negativt bidrag från skogslagren. Eftersom antalet påbörjade bostäder beräknas minska ändringarna 2007 förutses därmed inte påverka följd av tidigareläggningen av vissa bostadsprojekt och det i genomsnitt tar att färdigställa ett flerbostadshus, kommer följaktligen bostadsinvesteringarna att minska 2008. 2006/07:100 BILAGA 1 steringar i handeln och industrin att innebära ett bidrag till BNP-tillväxten på . Lagerförändringarna förutses inte påverka BNP-tillväxten. Stabil ökning av konsumtionen , då konsumtionsutvecklingen var mycket svag, har hushållens konsumtionsutgifter ökat allt mer . Den successivt ökande konsumtionen förklaras av stigande disponibel inkomst samt värdeökningar på reala och finansiella tillgångar. har dessutom en allt ljusare situation på arbetsmarknaden bidragit till en ökande konsumtion. Det var framför allt varukonsumtionen som ökade starkt . Särskilt konsumtionen av hemelektronik och livsmedel steg kraftigt. Däremot minskade konsumtionen av el, gas och uppvärmning betydligt. Mycket goda förutsättningar för stark konsumtion ökade hushållens reala disponibla inkomster . Ränteutgifterna ökade kraftigt men också stigande kapitalvinster medförde att ökningen av hushållens disponibla inkomster utvecklades måttligt. Skatten på kapitalvinster ingår i nationalräkenskapernas mått på disponibel inkomst men inte kapitalvinsten. I plånboksversionen av disponibel inkomst (se fördjupningsruta på sidan 33) korrigeras skatten på kapitalvinster bort för att ge en mer rättvisande bild av hur hushållen upplever att sina inkomster förändras. väntas ökningen av hushållens disponibla inkomster bli markant högre än 2006. I reala termer väntas den disponibla inkomsten öka . Den starka arbetsmarknaden bidrar med lika stark ökning i antalet arbetade timmar som 2006. ökar timlönerna snabbare vilket sammantaget ger en högre lönesummeutveckling. Transfereringarna från offentlig sektor till hushållen minskar däremot 2007. Det är främst de arbetslöshetsrelaterade utgifterna som sjunker som ett resultat av den allt starkare arbetsmarknaden och sänkta ersättningsnivåer i Även ohälsorelaterade hushållstransfereringar minskar mellan åren. Övriga inkomster, exempelvis inkomst av bostad, ökar förhållandevis starkt 2007. Tabell 3.4 Hushållens disponibla inkomster Procentuell förändring, löpande priser -0,1 -0,2 -1,9 1Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 2Enligt nationalräkenskapernas definition. Källor: och . Huvudförklaringen till den starka ökningen i hushållens disponibla inkomster är emellertid sänkta skatter, främst det s.k. jobbskatteavdraget, som ökar hushållens disponibla inkomster med i storleksordningen 2007. Också andra reformer på skattesidan bidrar till högre disponibla inkomster för hushållen. I viss mån motverkas skattesänkningarnas effekt på hushållens inkomster av att avgiften till arbetslöshetskassorna höjs. I denna proposition föreslås ett slopande av förmögenhetsskatten vilket ökar hushållens disponibla inkomster med ca . väntas den reala disponibla inkomsten öka , vilket är en betydligt mer måttlig ökningstakt än 2007. Ökningstakten är emellertid högre än den genomsnittliga tillväxttakten för hushållens reala disponibla inkomster. ökade hushållens disponibla inkomster med i genomsnitt . Den förhållandevis starka utvecklingen har sin främsta förklaring i den fortsatt starka arbetsmarknadsutvecklingen. väntas den nominella disponibla inkomsten öka respektive . Konsumtionsdeflatorn väntas öka relativt kraftigt båda åren varför den reala disponibla inkomsten ökar med måttliga 2009 och 2010. 2006/07:100 BILAGA 1 Modifierad metod för beräkning av plånboksversionen av hushållens disponibla inkomst I budgetpropositionen presenterades en första version av en beräkning för hushållens disponibla inkomster som bättre återspeglar hur hushållen upplever deras inkomstutveckling. Denna beräkning har modifierats något genom att den påverkan som FISIM har på hushållens disponibla inkomster nu lagts till listan av faktorer som justeras bort. Motiven bakom beräkningen av en plånboksversion för hushållens disponibla inkomster beskrevs i budgetpropositionen . Sammanfattningsvis kan man uttrycka det som att vissa justeringar av begreppet, som det definieras av nationalräkenskaperna (NR), är nödvändiga för att bättre kunna beskriva hur hushållen upplever att deras inkomster förändras. Jämfört med de principer som gäller enligt NR innebär plånboksversionen att hushållens skatt på kapitalvinster, driftsöverskott egna hem, räntor för individuella försäkringar samt hushållens avkastningsskatt exkluderas. Skillnaden mellan de två beräkningsmetoderna beror förutom att det är två olika inkomstmått, även på att den disponibla inkomsten deflaterats med implicitprisindex för privat konsumtion medan plånboksversionen deflaterats med underliggande inflationsmått (UND1X). FISIM (Indirectly Measured) utgör den del av bankernas räntenetto som redovisas som produktion. FISIM påverkade tidigare inte BNP men ändrades redovisningsprinciperna vilket innebar att BNP-nivån justerades upp med . Tillväxttakterna påverkades emellertid inte nämnvärt. För hushållssektorn innebar redovisningsförändringen att disponibelinkomsten justerades med ett lika stort belopp som hushållens konsumtion. Hushållens finansiella sparande är således opåverkat av FISIM. Emellertid så innebär redovisningen av FISIM att disponibelinkomst begreppet i sig kan vara missvisande som indikator för hur hushållen upplever att inkomsterna utvecklas. Oavsett om ränteutgifterna/inkomsterna klassificeras som FISIM, är det inkomster och utgifter som påverkar hur hushållen upplever att deras inkomster förändras. Att rensa bort den effekt som FISIM har på hushållens disponibla inkomster enligt NR är därför en lämplig åtgärd för att kunna ge en bättre bild av hur hushållens upplevda inkomst förändras över tiden. Nationalräkenskapernas reala disponibla inkomst jämfört med plånboksversionen Real disponibelinkomst (NR) Källor: och . I diagrammet ovan visas utvecklingen av den reala disponibla inkomsten enligt NR samt enligt plånboksversionen. Skillnaden mellan de båda metoderna kan enskilda år vara stora. Ökningen av disponibel inkomst 2006 var exempelvis betydligt större i plånboksversionen jämfört med NR-definitionen. Bakomliggande orsak till detta var att kapitalvinsterna ökade kraftigt vilket enligt NR- definitionen reducerar ökningen av hushållens disponibla inkomster. I plånboksversionen justeras för denna effekt, vilket ger en högre utvecklingstakt för hushållens inkomster. bedöms kapitalvinsterna minska vilket förklarar att disponibelinkomstökningen 2007 är lägre i plånboksversionen. 2006/07:100 BILAGA 1 Diagram 3.8 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser, referensår 2005 Anm.: ingår i hushållssektorn. Källor: och . Förutom att hushållens disponibla inkomster har ökat och väntas fortsätta utvecklas starkt gynnas konsumtionen av att hushållens finansiella tillgångar har stigit kraftigt i värde . har hushållen realiserat en del av värdeökningen genom att de sålt aktier och fonder och satt in pengarna på banken. Förutom finansiella tillgångar har hushållen också tillgångar i småhus och bostadsrättsandelar. Uppskattningsvis steg värdet av hushållens bostadstillgångar och uppgick till . Priserna på småhus har stigit i mer än . I början på var ökningstakten mycket hög men den har därefter dämpats något. Värdet av hushållens bostadsrättsandelar har också ökat . Den senaste tidens ränteuppgång verkar ännu inte ha haft någon nämnvärt dämpande effekt på bostadspriserna. Även hushållens skulder har fortsatt att öka. Den stigande belåningen är nära knuten till prisuppgången på bostäder. ökade skulderna med . Skulderna som andel av disponibel inkomst har stigit och ligger nu på högre nivåer än och (se diagram 3.9). Skulderna som andel av hushållens bruttotillgångar har emellertid inte ökat i alls samma omfattning, vilket förklaras både av de allt högre bostadspriserna och av börsuppgången . Diagram 3.9 Hushållens skulder Skuldandel av disponibel inkomst (vänster axel) Skuldandel av bruttotillgångar (höger axel) Källor: , och . Hushållen har gynnats av låga, om än stigande, räntor. Räntorna förutses visserligen fortsätta uppåt men ränteutgifterna bedöms ändå ligga på relativt låga nivåer (se diagram 3.10). Den ökade skuldsättningen samt att en stor del av hushållens lån är till rörlig ränta gör hushållen känsliga för kraftiga ränteförändringar. Diagram 3.10 Hushållens ränteutgifter Procent av disponibel inkomst Anm.: Ränteutgifterna är ej justerade för FISIM. Se fördjupningsruta på sidan 33 för förklaring av FISIM. Källor: och . Indikatorerna tyder på fortsatt stark konsumtion Tillgängliga indikatorer visar på en relativt stark ökning av konsumtionen . KI:s hushållsbarometer visar att hushållen tror på en mycket positiv utveckling av den egna ekonomin, den svenska ekonomin och arbetsmarknaden . I KI:s konjunkturbarometer redovisar företagen inom detaljhandeln fortsatt ökning av försäljningsvolymen och de har positiva förväntningar . Enligt SCB:s och Handelns ut- redningsinstituts index över omsättningen i detaljhandeln har volymtillväxten varit hög . Omsättningen har ökat starkast inom sällanköpsvaruhandeln men även inom dagligvaruhandeln har ökningen varit betydlig. Hög konsumtionstillväxt väntas under prognosåren Den positiva utveckling av konsumtionen som ägt rum väntas fortsätta även under prognosåren. Det är framför allt den kraftiga ökningen av disponibelinkomsterna som gör det möjligt för hushållen att öka sin konsumtion så mycket som förutses i denna prognos. Inkomstökningen 2007 bedöms bli den näst starkaste ökningen . Diagram 3.11 Sysselsättning och hushållens konsumtionsutgifter (vänster skala) Sysselsättning (höger skala) Källor: och . Utvecklingen på arbetsmarknaden är en viktig förutsättning för hur stor konsumtionsökningen blir (se diagram 3.11). Sysselsättningen har ökat starkt och väntas fortsätta att stiga kraftigt och . Förutom att stigande sysselsättning påverkar hushållens inkomster, har den också stor betydelse för hushållens tillförsikt och därmed för hushållens benägenhet att konsumera i stället för att spara. Sammanfattningsvis bedöms hushållens konsumtionsutgifter öka 2007 och 2008. Även på lite bedöms förutsättningarna för en hög konsumtionstillväxt vara goda till följd av en fortsatt god inkomstökning, en stark förmögenhetsställning och ett högt sparande i utgångsläget. 2006/07:100 BILAGA 1 och 2010 väntas hushållens konsumtionsutgifter öka respektive , vilket är något starkare än det historiska genomsnittet . uppgick hushållens egna sparande till , motsvarande av hushållens disponibla inkomster. beräknas hushållens egna sparande stiga till , vilket motsvarar av hushållens disponibla inkomster. Hushållens nettosparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) beräknas uppgå till , vilket ger en total sparkvot på . Diagram 3.12 Hushållens eget sparande Procent av disponibel inkomst Anm.: Eget sparande är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner och premiepensionssystemet. Källor: och . I förhållande till 2006 ökar hushållens egna sparande tämligen markant, som ett resultat av den starka inkomstuppgången. sjunker emellertid sparkvoten kontinuerligt. Offentlig konsumtion9 ökade i genomsnitt . Enligt det preliminära utfallet ökade konsumtionen för den offentliga sektorn , där den kommunala konsumtionen sva- 9 övergick från kommunsektorn till hushållssektorn. För att skapa jämförbarhet har kyrkan exkluderats ur statistiken även för åren innan. 2006/07:100 BILAGA 1 rade för lejonparten av ökningen. Den offentliga konsumtionen utgjorde av BNP i löpande priser, varav kommunsektorn svarade för . Den offentliga konsumtionsvolymen bedöms öka både och . beräknas konsumtionsvolymen öka med i genomsnitt . ökade konsumtionsvolymen i kommunsektorn med i genomsnitt . av perioden var den genomsnittliga ökningen som sektorn uppvisade ett ackumulerat negativt resultat10 på . Besparingsprogram introducerades i kommunsektorn 2003 för att bromsa den snabba kostnadsutvecklingen. gav arbetet med att konsolidera ekonomin effekt och sektorn kunde uppvisa ett positivt resultat. Införandet av balanskravet 2000 tillsammans med kravet om god ekonomisk hushållning har sannolikt bidragit till återhållsamhet av den kommunala konsumtionen. uppgick sektorns resultat till , vilket är en avsevärd förbättring jämfört . De strävanden som gjorts för att konsolidera ekonomin har, tillsammans med en stark utveckling av skatteunderlaget och statsbidragen, medfört att kommunsektorns ekonomi förstärkts. Det preliminära utfallet visar på fortsatt högt resultat på för sektorn som helhet. Enligt det preliminära utfallet ökade den kommunala konsumtionen . Sociala naturaförmåner ökade och bidrog därmed starkt till den goda konsumtionsutvecklingen. Sociala naturaförmåner utgörs av offentliga sektorns köp av varor och tjänster, producerade av marknadsproducenter, som levereras till hushållen utan vidare bearbetning inom den offentliga sektorn.11 Innevarande år bedöms den relativt starka konsumtionsutvecklingen fortsätta med en 10Med resultat avses ekonomiskt resultat före extraordinära poster. 11Exempel på sådana varor är privata äldreboenden, läkemedelsförmåner och privata eller kooperativa förskolor. Bakgrunden är i huvudsak att sektorns intäkter, i form av skatteintäkter och statsbidrag, förväntas fortsätta växa i en god takt och skapar därmed ett större konsumtionsutrymme (se avsnitt 5.6). I likhet med 2006 förutses att de sociala naturaförmånerna ökar snabbare än konsumtionen i stort. Detta innebär att trenden inom kommunsektorn, att i allt större utsträckning använda privata producenter, väntas hålla i sig. förutses den kommunala konsumtionen öka . De migrationspolitiska åtgärder som aviseras i denna proposition ger ett positivt bidrag till konsumtionen. Bortsett från dessa åtgärder beräknas utvecklingen vara något svagare, vilket förklaras av en något långsammare intäktsutveckling, jämfört med året innan. Då de generella statsbidragen i kalkylen är nominellt oförändrade 2009 och 2010, innebär detta att utrymmet för en ökad konsumtionsvolym är litet. Därigenom beräknas konsumtionen under dessa år öka med i genomsnitt . ökar konsumtionsvolymen i kommunsektorn till följd av införandet av plusjobb. Utfasningen av plusjobben drar ner konsumtionsvolymen. Plusjobben påverkar antalet arbetade timmar i sektorn, och innebär därmed att både den offentliga produktionen och konsumtionen påverkas. Måttlig ökning av statlig konsumtion var den genomsnittliga nivån avseende statlig konsumtion i stort sett oförändrad. Konsumtionen i fasta priser uppgick till för att 2005 uppgå till , en ökning . Variationerna mellan åren var dock relativt stora, från en minskning 2000 till en ökning 2002. Förbrukningen inom försvaret svarar för en icke oansenlig del av variationen. Enligt det preliminära utfallet ökade den statliga konsumtionen i fasta priser. Lönekostnaderna ökade svagt och steg med . Sammantaget ökade förädlingsvärdet i sektorn . De sociala naturaförmånerna ökade starkt . Genom aviserade satsningar i budgetpropositionen avseende rättstrygghet, internationella operationer, forskning m.m. beräknas Tandvårdsreformen och förslaget i denna proposition om ökade anslag till bl.a. bidrar positivt till utvecklingen, och den statliga konsumtionen beräknas öka . bedöms konsumtionen öka med i genomsnitt . 2006/07:100 BILAGA 1 2006 och 2007. Priserna på dessa produkter ökade med , men bedöms de istället minska med . Priset på olika metaller bedöms minska under loppet av 2007 i takt med att den internationella efterfrågan på dessa varor dämpas något och lagren byggs upp igen. Prisutvecklingen på dessa produkter är dock mycket osäker. Importen av varor steg 2006, vilket var högre än den genomsnittliga ökningstakten . Den starka importtillväxten förklaras både av en stark exportökning, vilken har ökat importbehovet, och en hög inhemsk efterfrågan. Importen av investeringsvaror och konsumtionsvaror, exklusive textilvaror, kläder och skor, ökade starkt . Importen av råolja och petroleumprodukter, som tillsammans står för av varuimporten, föll dock med . Det berodde sannolikt till viss del på den kraftiga prisökningen på dessa varor . Importen av olika metaller ökade med i genomsnitt , trots en snabb ökning av priserna på dessa varor. Priserna på importerade varor väntas falla framöver Priserna på bearbetade varor som t.ex. textilvaror, träprodukter, metallvaror ökade svagt . Priserna på teleprodukter, kontorsmaskiner och datorer fortsatte dock att minska med . Totalt sett ökade ändå priserna på importerade varor relativt mycket till följd av kraftiga prisökningar på råolja, petroleumprodukter och andra råvaror som exempelvis olika metaller. Trots en viss prisökning på bearbetade varor har importpriserna ändå ökat långsammare än priserna på inhemskt producerade varor. Det innebär att det har blivit mer fördelaktigt att importera bearbetade varor trots försvagningen av kronan. väntas kronan förstärkas. I samband med det förutses importpriserna falla såväl som . En förstärkning av kronan gentemot dollarn i kombination med att världsmarknadspriset på olja bedöms sjunka framöver leder till en markant omsvängning i prisutvecklingen på råolja och petroleumprodukter mellan Efterfrågan på importerade varor kommer att vara fortsatt stark Exporten och industriproduktionen väntas fortsätta öka i god takt både och även om ökningstakten dämpas successivt. Hushållens konsumtion väntas ta rejäl fart och även 2008. Lagren bedöms vara för små för att företagen ska kunna öka produktionen i den omfattning som krävs för att möta efterfrågan och behöver därför fyllas på framöver vilket bidrar till att öka importen. Den höga aktiviteten i svensk ekonomi leder till en fortsatt stark importtillväxt de kommande två åren. Den svagare prisutvecklingen på importerade varor i förhållande till inhemskt producerade varor, till följd av förstärkningen av kronan, bidrar till en stark efterfrågan på importerade varor. Tabell 3.5 Import av varor och tjänster samt prisutveckling -2,1 -1,0 1 Varugrupper enligt SNI. Källor: och . Importen av råolja har fallit och lagren av olja är nu små. I kombination med att importpriserna på råolja förutses falla kraftigt väntas detta leda till att raffinaderierna kommer att fylla på sina lager av olja och importen av råolja ökar därmed . Även om importen av råolja inte står för en stor andel av varuimporten påverkar stora förändringar i ökningstakten hur totalen utvecklas. Sammantaget väntas importen av varor öka och . 2006/07:100 BILAGA 1 Fortsatt god utveckling av tjänsteimporten Importen av tjänster ökade kraftigt , . Det var främst importen av företagstjänster som ökade starkt, men även importen av transporttjänster växte i snabb takt.