prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — har i sin senaste rapport om behov av och tillgång på pedagogisk personal () pekat på fortsatt stort rekryteringsbehov av lärare till i första hand förskolan, men även lärare i praktiskt-estetiska ämnen i grund- och gymnasieskolan samt yrkeslärare i gymnasieskolan. I regleringsbrev för de lärosäten som bedriver lärarutbildning finns examinationsmål för utbildning av bl.a. lärare med inriktning mot tidiga år. För har delmål angivits för lärarexamina med inriktning mot förskola/förskoleklass för varje lärosäte. Vissa lärosäten har utarbetat modeller för förkortade utbildningar till bl.a. lärarexamen med inriktning mot och förskola. Målgruppen är framför allt personer som varit eller är yrkesverksamma inom förskolan eller personer som har annan utbildning eller erfarenhet som är av intresse för verksamheten, se kapitel 7.2.7 Universitet och högskolor. genomfördes en s.k. SÄL-utbildning, vilket har givit ca 5 000 obehöriga lärare möjlighet att komplettera sin utbildning för att uppnå behörighet. Utredning om obehöriga lärare uttrycker i sin rapport utbildning för undervisningen Statens insatser för lärarkompetens (RiR 2005:19) farhågor för att en stor del av undervisningen bedrivs av obehöriga lärare och understryker lärarkompetensens betydelse som en av de viktigaste faktorerna för måluppfyllelse och kvalitet i skolan. gör bedömningen att det saknas tillräcklig kunskap om kompetensläget i skolan. Statskontoret har fått i uppdrag att kartlägga och analysera förekomsten av och orsakerna till att personer utan föreskriven lärarutbildning anställs i det offentliga skolväsendet och i fristående skolor. I kartläggningen och analysen bör hänsyn tas till bl.a. regionala skillnader samt skillnader mellan skolformer, huvudmän, ämnen och kön. Utredningen skall vidare ge en bild av vilken utbildning och erfarenhet som obehöriga lärare med visstidsanställning har. I uppdraget ingår även att belysa i vilken utsträckning det förekommer ett aktivt arbete med att rekrytera lärare som inte är verksamma i skolan. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Satsningar på ökad personaltäthet infördes på den tidigare regeringens förslag (prop. 2004/05:11, bet. 2004/05:UbU 3, rskr. 2004/05:126) ett riktat statsbidrag som skall användas till att öka personaltätheten i förskolan. Det skall möjliggöra för kommunerna att öka antalet anställda i förskolan med 6 000 personer. Regeringen föreslår inom utgiftsområde 25 att bidraget överförs till anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning . följer upp de utbetalda medlen. Personalförstärkningssatsning i skola och fritidshem I och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) infördes ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn för att öka personaltätheten. Bidraget avsåg att förbättra förutsättningarna för att höja skolornas resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplaner och kursplaner genom att tillföra mer personal till skola och fritidshem. Resurserna kommer att överföras till anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25. Det innebär en sammanlagd nivåhöjning i utjämningssystemet om som genomförts i tre etapper, , 1 miljard 2006 och ytterligare 1 miljard . Resultatet av satsningen beskrivs i avsnitt 5.2.4. Läraryrkets förändrade innehåll och utveckling har varit föremål för uppmärksamhet i många sammanhang, bl.a. i samband med reformeringen av lärarutbildningen och utvärderingen av densamma. Flera rapporter med anknytning till läraryrket och lärarutbildning presenterades . Gemensamt för rapporterna är krav på att lärarprofessionen behöver förstärkas. En av dessa rapporter är , Developing and Retaining Effective Teachers (2005), som medverkade i. De rekommendationer som lämnade till de deltagande länderna syftade bl.a. till att professionalisera läraryrket och till att höja dess status. Den tidigare regeringen beslutade att tillkalla en utredare med uppdrag att analysera och bedöma om det finns behov av att införa ett system med auktorisation av lärare i syfte att främja förskolans, förskoleklassens, fritidshemmets, skolans och vuxenutbildningens utveckling (dir. 2006:31). Utredaren har i uppdrag att redovisa både de fördelar och nackdelar som kan finnas med lärarauktorisation samt olika modeller för hur auktorisation skulle kunna organiseras, genomföras och följas upp. I betänkandet För oss tillsammans - om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98) lyfter fram att särskolan ofta undantas från verksamhetsförlagd utbildning (VFU). I utvärdering av den nya lärarutbildningen vid universitet och högskolor (Rapport 2005:17 R) framhölls vidare att regeringen bör klargöra lärosätenas och kommunernas ömsesidiga ansvar för VFU och hur denna används för kompetensutveckling och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rekrytering av personal. Mot denna bakgrund beslutade den tidigare regeringen att ge i uppdrag att, i samverkan med , följa upp hur VFU förläggs till olika verksamhetsformer och skälen för detta. I uppdraget ingår även att utreda hur VFU bidrar till kompetensutveckling av skolans personal och främjar rekrytering av personal. Enligt uppdraget skall redovisning ske . Ledning i förskola, skola och fritidshem Staten anordnar en statlig rektorsutbildning för i första hand nyutnämnda rektorer och andra pedagogiska ledare med verksamhetsansvar för läroplansstyrda verksamheter. Den tidigare regeringen gav 2004 Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utveckla innehåll och form i rektorsutbildningen i syfte att öka rektorsutbildningens effektivitet, bl.a. för att öka genomströmningen. I uppdraget ingick även att se över innehållet så att den bättre kan stärka rektorernas ansvar för övergripande mål, ge dem en fördjupad kunskap om skolans uppdrag samt att stärka rektorerna i deras roll som chefer. I uppdraget ingick vidare att utreda hur rektorsutbildningen kan beakta rektors ansvar för att motverka och förhindra kränkande behandling, bedömning och betygssättning av elever, andra frågor om elevernas rättigheter samt att driva jämställdhetsarbete i skolan. redovisade Myndigheten för skolutveckling sitt förslag till ny rektorsutbildning. Den föreslagna utbildningen innehåller både frivilliga och obligatoriska delar. Förslaget till ny rektorsutbildning har remitterats och bereds inom departementet. Det är allvarligt att det har skett försämringar i elevernas resultat när det gäller läsförmåga, matematik och naturvetenskap som både nationella utvärdering, NU 03, och och TIMSS har kunnat påvisa. (Programme for International Study Assement) är en undersökning som genomför och som mäter 15-åringars förmågor i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. TIMSS (Trends in International Mathematics 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 anssScience) mäter kunskaperna hos elever i årskurs 8 i matematik och naturvetenskap. Språk-, läs- och skrivutveckling Ett medvetet arbete med barns språkutveckling i förskolan har en avgörande betydelse för elevernas fortsatta språk-, läs- och skrivutveckling i grund- och gymnasieskolan. Insatser för språk-, läs- och skrivutveckling är av yttersta vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i utbildningssystemet. Lärarnas kompetens är avgörande för barns och ungdomars resultat i skolan. För att kunna sätta in rätt åtgärder krävs att lärarna har både specialpedagogiska kunskaper, kunskaper om hur man lär barn läsa och skriva och hur man vidareutvecklar redan förvärvade kunskaper. Examensordningen i högskoleförordningen (1993:100) har därför kompletterats med att examinerade lärare skall ha kunskap om betydelsen av läs- och skrivutveckling för elevers kunskapsutveckling. För att ytterligare stärka skolornas förutsättningar att öka elevernas måluppfyllelse när det gäller språk-, läs- och skrivutveckling har Myndigheten för skolutveckling fått i uppdrag att genomföra en satsning för att erbjuda lärare kompetensutveckling (U2005/9476/S). När det gäller läs- och skrivsvårigheter/dyslexi skall myndigheten samverka med . Enligt uppdraget skall slutredovisning ske . Myndigheten för skolutveckling har dessutom enligt uppdrag (U2005/9475/S) byggt upp ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. Syftet med centret är att främja barns och ungdomars läsförmåga samt att höja kvaliteten i undervisningen. Enligt uppdraget skall slutredovisning ske . har därutöver fått i uppdrag att erbjuda ekonomiskt stöd för att utveckla och producera läromedel, kurslitteratur och skönlitteratur i DAISY-format () särskilt anpassade för elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi (U2005/9478/S). Enligt uppdraget skall slutredovisning ske . Myndigheten för skolutveckling har haft i uppdrag att stödja språkutvecklingen med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna samt att stärka och utveckla skolbib- liotekens pedagogiska roll. Inom myndigheten pågår också ett utvecklingsarbete om lärande, lek och språk i förskola och bibliotek, om språkutveckling, om det vidgade språkbegreppet och barns rätt till alla sina språk. Syftet är att stärka, stimulera och utveckla förskolornas pedagogiska arbete med språkutveckling tillsammans med barnbibliotekarier och lärarutbildningar. Under 2001-2004 involverade arbetet tre universitet och 26 kommuner. Under 2005-2007 involveras fyra universitet och högskolor samt ett flertal kommuner. Ett stödmaterial om erfarenheterna från utvecklingsarbetet har tagits fram, LekaSpråkaLära lärande lek om språk i förskola och bibliotek. I propositionen Bästa språket - En samlad språkpolitik (2005/06:2) gör den tidigare regeringen bedömningen att en nyutgivning av serien Alla Tiders Klassiker med litteratur som också kommer från olika språkområden och världsdelar avsevärt skulle främja läsning bland unga och ge lärare god hjälp i undervisningen. har fått i uppdrag att initiera en nyutgivning i serien med litteratur som uppfyller dessa kriterier. med början 2006 är ambitionen att cirka 50 klassiker skall ges ut. Utgivningen kan även inkludera yngre litteratur än vad som vanligen definieras som klassiker. De litterära verken och dess författare kräver en introduktion för skolor och lärare samt ett stödmaterial för hur verken kan användas i skolans arbete med att skapa läslust, främja elevernas språkutveckling och litteraturkunskaper. Den tidigare regeringen har uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att i samarbete med sprida kunskap och information om nyutgivningen av moderna skolklassiker samt tidigare utgivning i . Matematikämnets betydelse för forskning och utveckling inom naturvetenskap, teknik och ekonomi är obestridlig. tillsattes en matematikdelegation (dir. 2003:8) för att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt för att utveckla matematikundervisningen. Delegationen lämnade sitt betänkande Att lyfta matematiken intresse, lärande, kompetens (SOU Betänkandet har remissbehandlats och fått ett positivt gensvar av remissinstanserna. Den tidigare regeringen beslutade att ändra examensbeskrivningen för lärarexamen för att tydliggöra vikten av att examinerade lärare har relevanta kunskaper i såväl läs- och skrivinlärning som matematikinlärning. Vidare tilldelades universitet och högskolor för att ge studenter extra stöd i matematik i början av högskolestudierna. Medlen skulle också användas till att stimulera kontakter mellan gymnasieskolor och högskolor. Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag att initiera och genomföra utvecklingsinsatser för att höja kvaliteten i matematikundervisningen för att nå ökad måluppfyllelse inom förskola, skola och vuxenutbildning samt motsvarande skolformer. Insatserna omfattar kompetensutveckling av redan verksamma lärare med hjälp av lokala stödpersoner, framtagande av stödmaterial samt utvecklingsarbete som syftar till ökad samverkan med högskolan respektive arbetslivet. För ändamålet disponerar myndigheten . Myndigheten skall i tillämpliga delar samverka med nationellt centrum för matematikutbildning (NCM). För att ytterligare öka möjligheten att utnyttja arbetslivet som lärmiljö och synliggöra matematikens användning i arbetslivet tillsattes en kommitté med uppgift att i samverkan med Myndigheten för skolutveckling öka samverkan mellan skola och arbetsliv generellt men med ett särskilt fokus på matematikämnet. Naturvetenskaplig och teknisk utveckling är avgörande för ett konkurrenskraftigt kunskapssamhälle. Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för myndighetens arbete med hur barns, elevers och vuxnas intresse för naturvetenskap och teknik bättre kan tas till vara och utvecklas. Myndigheten redovisade uppdraget och fick sedan i uppdrag att i enlighet med den redovisade handlingsplanen initiera och genomföra kompetens- och utvecklingsin- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 satser inom det naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdet. Myndigheten för skolutveckling skall årsvis redovisa hur arbetet med att initiera kompetensutveckling och andra utvecklingsinsatser inom naturvetenskap och teknik fortskrider. utvärderade hur studie- och yrkesvägledningen i det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna genomförs och organiseras i kommunerna. Enligt är studie- och yrkesvägledningen en ojämn verksamhet som tycks ha stagnerat både på nivå och i skolorna. menar att det förefaller råda en stor diskrepans mellan dagens studie- och yrkesvägledning och de bestämmelser som finns å ena sidan och de förväntningar och krav som de som skall vägledas har å den andra. skall redovisa vilka insatser myndigheten vidtagit med anledning av de resultat som framkom i uppföljningen. har i uppdrag att, i samverkan med , utveckla informationen till elever i om arbetsmarknaden och förutsättningarna att få ett arbete inom olika yrken och samhällssektorer. Syftet är att öka elevernas kunskaper om arbetsmarknaden inför deras val till gymnasieskolan. Informationen skall nå de elever som påbörjar sin gymnasieutbildning . Myndigheterna skall även utarbeta en långsiktig strategi för hur sådan information kontinuerligt kan ges till eleverna. Uppdraget skall redovisas . Vidare har Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ge stöd till ett urval kommuner och skolor för att utveckla kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen. Erfarenheterna från dessa pilotprojekt skall användas för att utveckla verksamheten i andra kommuner och skolor. I arbetet skall samverkan med det omgivande samhället lyftas fram. Personer med funktionshinder har ofta svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Ett av pilotprojekten skall därför avse särskolan och särvux. Uppdraget skall redovisas . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Behovet av en närmare samverkan mellan skola och arbetsliv har i olika sammanhang uppmärksammats. Den tidigare regeringen tillsatte kommittén Arbetslivet som lärmiljö (dir. 2006:34) som skall initiera och stimulera en ökad samverkan mellan näringsliv och skola på nationell, regional och lokal nivå för att bättre tillvarata arbetslivet som lärmiljö och resurs för lärande. Kommittén skall utveckla samverkansformer mellan arbetsliv och skola som skall syfta till att elever i både grundskola och gymnasieskola får grundläggande kunskaper om arbetslivets villkor och olika yrkens arbetsinnehåll samt till att levandegöra olika ämnens tillämpning i arbetslivet. Kommittén skall särskilt verka för att synliggöra matematiken som företeelse och verktyg i arbetslivet. Enligt nu gällande direktiv skall kommittén arbeta till . Regeringen avser därför att istället bereda dessa frågor inom . Entreprenörskap kan bidra till förnyelse i samhället, ökad ekonomisk tillväxt och en fortsatt god välfärdsutveckling. Skolan bör bidra till att eleverna utvecklar de kunskaper och förmågor som kännetecknar entreprenörskap i vid mening, såsom initiativförmåga, kreativitet och problemlösning som förberedelse för ett aktivt samhälls- och arbetsliv. Myndigheten för näringslivsutveckling () har i uppdrag att genomföra ett treårigt nationellt entreprenörskapsprogram. Programmet skall bland annat öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i grund- och gymnasieskolan. inkom 220 projektansökningar till , varav 70 projekt beviljades medel. Av dessa pågår 40 projekt inom grund- och gymnasieskolan. Se vidare under utgiftsområdet 24 Näringsliv. 5.1.7Goda matvanor, hälsa och motion Nationellt centrum för främjande av god hälsa Den tidigare regeringen inrättade ett nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdomar (Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet) vid . Centrumet fick till sin främsta uppgift att stödja skolor i arbetet med ökad utökades centrumets uppdrag till att även avse skolans arbete med god kosthållning. Myndigheten för skolutveckling har i uppdrag att stärka förskolans arbete med goda matvanor. I sitt arbete skall myndigheten ta hänsyn till arbete med att ta fram råd för måltider i förskolan m.m. och samverka med såväl som Nationellt centrum för främjande av god hälsa. För att främja och utveckla dans i skolan har den tidigare regeringen gett ett uppdrag åt centrumet. Uppdraget skall utföras i ett samarbete grundat på en gemensam överenskommelse för dans i skolan med Myndigheten för skolutveckling, och i . Enligt uppdraget skall slutredovisning ske . Översyn av målen för simundervisningen har haft i uppdrag att se över målen i kursplanen för simundervisningen. Bakgrunden till uppdraget är en tillsynsrapport från (dnr 2003:127) som visar att skolhuvudmännens tolkning av kursplanens mål för simundervisningen varierar kraftigt vilket också påverkar barnens förmåga att lära sig simma. Vidare framgår det av barndelegationens slutbetänkande Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127) att simkunnighet och ökad vattensäkerhet hos barn är viktiga faktorer för att förhindra drunkningsolyckor. I slutrapporten över uppdraget betonar ett säkerhetstänkande samt föreslår ett förtydligande av målen i kursplanen för idrott och hälsa för årskurs 5. Aktionsgruppen för barnkultur tillsattes . Huvuduppgiften var att lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas samt att kartlägga barnkulturen i . Aktionsgruppen har lämnat sitt betänkande Tänka framåt men göra nu (SOU 2006:45). De föreslår en förstärkning av barnkulturen genom Ett handslag med kulturen som föreslås pågå . Myndigheten för skolutveckling har tidigare haft i uppdrag att genomföra insatser bl.a. med utgångspunkt i erfarenheterna från satsningen Kultur i skolan för att tillvarata estetikens och kreativitetens möjlighet att bidra till utvecklingen av förskola och skola. Myndigheten för skolutveckling har fått ett uppdrag att genomföra insatser under det av den tidigare regeringen utlysta temaåret Ungkultur 07. Temaåret kommer inte att genomföras. Uppdraget är dock inte beroende av temaåret eftersom inriktningen är att utveckla kultur och estetiska lärprocesser i undervisningen i alla ämnen från förskolan till och med gymnasieskolan. Insatserna skall bidra till ökad måluppfyllelse och utgå från myndighetens arbete med de i regleringsbrevet för prioriterade områdena. För insatserna har avsatts. Köpenhamnsprocessen yrkesutbildningens bidrag i Lissabonstrategin I antog EU-ländernas stats- och regeringschefer ett långsiktigt mål: skall vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, den s.k. Lissabonstrategin. Viktiga inslag för att nå målen är satsningar på sysselsättning och utbildning, inte minst yrkesutbildning. Köpenhamnsprocessen utgör yrkesutbildningens bidrag till att nå målen i Lissabonstrategin. Genom frivilligt samarbete över nationsgränserna görs insatser såväl nationellt som på EU-nivå för att öka kvaliteten, tydlighet och jämförbarhet mellan utbildningssystemen. Syftet är bl.a. att underlätta erkännandet av individers studiemeriter och kompetenser vid rörlighet över gränserna. Kommissionens stöd till Köpenhamnprocessen utgörs bl.a. av utformningen av en europeisk referensram för kvalifikationer (EQF). Med denna referensram skall kvalifikationer lättare kunna värderas i olika utbildningssystem. Referensramen skall fungera som en översättningsnyckel. Förslaget har undergått en bred konsultationsprocess och ett beslut i och parlamentet väntas . pågår ett analysarbete inom av hur skall förhålla sig till och agera med anledning av det föreslagna EQF-instrumentet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett komplement till EQF är ett europeiskt meritöverföringssystem, ECVET, för yrkesutbildningsområdet i likhet med det som utarbetats för den högre utbildningen (ECTS). Syftet är att främja rörlighet över gränserna inom utbildningsområdet genom att skapa ett system som underlättar att utbildningsdelar genomförda i annat land skall kunna tillgodoräknas i den utbildning som genomförs i hemlandet. Ett förslag till utformning av ett sådant system kommer att sändas ut från kommissionen för en bred konsultationsprocess i . En rapport om hur arbetet med Köpenhamnsprocessen fortskrider i kommer att publiceras i samband med det finska ordförandeskapets ministermöte i . Kunskaper i främmande språk Språkkunskaper är avgörande för rörligheten i och andra delar av världen, såväl för arbete och studier som för turism och handel. Därför har också ställt sig bakom det gemensamma utbildningsmålet inom EU att ge alla barn och ungdomar möjligheter att lära sig två främmande språk utöver det egna modersmålet. Vid rådsmötet i noterade stats- och regeringscheferna i EU bristen på uppgifter om medborgarnas faktiska språkkunskaper och uppmanade till inrättandet av en europeisk indikator för språkkunskaper. Ministermötet inbjöd kommissionen att ta fram förslag för att utveckla nya indikatorer bl.a. för språkkompetens. Vid utbildningsministrarnas möte uppmanades kommissionen att inrätta en rådgivande kommitté bestående av representanter från medlemsländerna. Gruppen kommer bl.a. att definiera urvalsgrupper, testmetod och organisation av genomförandet av testerna. Därefter kommer definitivt beslut att fattas om införandet av en språkindikator. har deltagit aktivt i den EU-arbetsgrupp som diskuterat språkfrågor och kommer att vara representerat i den rådgivande kommittén. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Erkännande av yrkeskvalifikationer i antog de nordiska utbildningsministrarna en rapport innehållande fem förslag som syftade till förbättrat erkännande av yrkeskvalifikationer mellan de nordiska länderna. Rapporten togs fram av en nordisk tjänstemannaarbetsgrupp som tillsattes av ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete (NSS). En ny arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att följa upp och genomföra de fem förslagen, bl.a. arrangerades ett nordiskt- baltiskt-polskt seminarium om erkännandefrågor. genomfördes ett seminarium med bred nationell representation om systematiskt kvalitetsarbete inom yrkesutbildningen. Inom ramen för EU:s program för yrkesutbildning och kompetensutveckling, , deltar aktivt i projekt och utbyten som syftar till att utveckla den svenska yrkesutbildningen. har svenska projektsamordnare beviljats EU-medel motsvarande för olika utvecklingsprojekt. Därutöver deltar svenska skolor, företag och organisationer i ytterligare drygt 50 projekt som samordnas av organisationer i andra EU-länder. EU-programmet är inriktat på skol-, språk- och skolutvecklingsprojekt för att barn, elever och lärare i förskolan och skolan skall få ett internationellt perspektiv i undervisningen samt att höja ungdomars motivation att lära sig andra europeiska språk. har totalt 207 skolprojekt, 18 språkprojekt och 47 skolutvecklingsprojekt beviljats medel. Youth Skills (YSS) är namnet på den satsning som , LO och staten tillsammans driver för att svenska yrkeskunniga ungdomar skall kunna delta i den internationella yrkesolympiaden, World . är öppen för ungdomar upp till och genomförs . har deltagit med mycket goda resultat. Parternas långsiktiga syfte med verksamheten är att skapa ett ökat intresse för modern yrkesutbildning, höja kvaliteten i svensk yrkesutbildning genom internationell jämförelse och öka konkurrenskraft.