prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Även fem s.k. kompetenscentra vid universitet och högskolor finansieras genom energiteknikstödet. Introduktion av ny energiteknik Staten kan även stödja introduktion av ny energiteknik genom energiteknikbidrag. Energiteknikbidrag lämnas för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Bidraget syftar till att reducera den ekonomiska risk ett företag tar när tidigare oprövad teknik skall etableras i fullskaleanläggningar. Energiteknikbidrag får lämnas till enskilda projekt samt till svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Energiteknikbidrag får uppgå till högst av kostnaden för projektet. Energiteknikbidraget används dessutom för att fullfölja ekonomiska åtaganden som beslu- tats inom programmet för främjande av biobränslebaserad elproduktion, FABEL, vilket avslutades . Samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon Inom insatserna för ett långsiktigt uthålligt energisystem finansieras även delar av det särskilda samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon som initierades genom ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna. Programrådet för Fordonsteknisk Forskning (PFF), som är administrativt knutet till , ansvarar för genomförandet av samverkansprogrammet. uppgick de samlade utgifterna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet till . Detta kan jämföras med föregående års samlade utgifter för anslagen 35:5 Energiforskning, 35:6 Energiteknikstöd och 35:7 Introduktion av ny energiteknik vilka uppgick till 2004. De betydligt lägre utgifterna återspeglar den kraftigt reducerade anslagsnivån . Enligt den redovisningsmodell som utvecklat och använt baseras redovisning och analys av insatserna på en indelning i sexton utvecklingsområden, organiserade inom de fem tematiska områdena Bränslebaserade energisystem, Transporter, Elproduktion och kraftöverföring, Industri samt Bebyggelse. Med utvecklingsområde avses ett väl avgränsat område med gemensamt mål och med en någorlunda likartad bedömd tid till kommersialisering. Insatserna redovisas och planeras mot bakgrund av en beskrivning av utvecklingsområdenas konkurrensförutsättningar, produktionsutveckling, efterfrågeutveckling och den kommersiella mognaden. I regleringsbrev gavs myndigheten därför i uppdrag att , mot bakgrund av betänkande, EFUD en del i omställningen av energisystemet (SOU 2003:80), redovisa hur en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet konkret bör ske. Analysen skulle bl.a. omfatta förslag till kriterier för prioritering, tänkbara områden att prioritera, samt identifiering av vilken aktör som i praktiken bör göra prioriteringarna. myndigheten redovisade uppdraget (dnr. M2005/1318/E). Mot bakgrund av redovisning gavs myndigheten i uppdrag att redovisa uppföljning av de långsiktiga energipolitiska insatserna genom operativa delmål, mätbara mål och indikatorer. Myndigheten fick även i uppdrag att redovisa prioritering av de långsiktiga energipolitiska insatserna och den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier för prioritering som redovisats genom rapporten och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (FOKUS I). Myndigheten redovisade de båda uppdragen i form av en sammanhållen rapport, FOKUS II (dnr. M2005/5782/E). Slutbetänkandet från den s.k. LångEn- utredningen har tillsammans med den samlade rapporteringen inom FOKUSprojekt legat till grund för propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Genom beslut (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347) har ett utvecklat och väsentligt förfinat system med temaområden och utvecklingsområden etablerats. Redovisningen av insatserna görs dock i enlighet med den tidigare indelningen. Nedan följer en kort beskrivning och några exempel på insatser inom dessa fem temaområden. Till detta område hör uthållig biobränsleproduktion och uttag samt energiomvandling med biobränslen, avfall och energigaser. Forskningen inom området skall bidra till minskade produktionskostnader och att en större del av produktionspotentialen utnyttjas. Uthållig produktion av bränsle, inklusive askåterföring Insatserna syftar till att utveckla en kostnadseffektiv, uthållig och resurssnål produktion och användning av biobränslen. Användningen av biobränslen ökar, inte minst till följd av introduktionen av elcertifikatsystemet. Den framtida efterfrågan kan förväntas öka ytterligare mot bakgrund av stigande oljepriser och behovet av att bryta beroendet av olja och öka produktionen av biodrivmedel. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och utvecklingsinsatser fokuseras bl.a. på energigrödor såsom salix och rörflen och på en uthållig bränsleförsörjning från skogsbruket. och pelletsbranschen driver också ett första branschgemensamt teknikutvecklingsprogram som syftar till bland annat förbättrad produktion och högre pelletskvalitet. Insatserna syftar till att åstadkomma en resurs- och miljömässigt hållbar energiutvinning ur avfall, och inriktas mot såväl förbränning som biogasproduktion och andra metoder för energiutvinning. har tagit fram en syntesrapport, Energi ur avfall, som beskriver kunskapsläget och behovet av fortsatta satsningar. Biobränslebaserad kraftvärmeproduktion är av stor vikt för att möjliggöra en ökad tillförsel av förnybar el. insatser inom området inriktas bl.a. på att i allt större utsträckning utnyttja det stora fjärrvärmeunderlaget för elproduktion. Dessutom fokuserar sina satsningar på att höja elutbytet genom effektivare förbränning, högre temperaturer och tryck, effektivare roterande turbomaskiner, nya konstruktionsmaterial m.m. Möjligheten att etablera s.k. biokombinat, det vill säga kombinerad eller samtidig produktion av flera produkter såsom el, värme, kyla och drivmedel, bedöms kunna få stor betydelse . Insatserna syftar till att möjliggöra att vätgas skall kunna ha en betydande roll i det framtida energisystemet, främst som drivmedel för fordon. Verksamhet bedrivs också på bränslecellsområdet i nära samarbete med näringslivet. Utveckling av s.k. andra generationens biodrivmedel tilldrar sig stort intresse. arbetar med frågan i ett helhetsperspektiv, från well to wheel, för att på ett strategiskt sätt kunna åstadkomma en uthållig användning av energi för vägtransporter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 är att samla kompetens som leder till aktiviteter som möjliggör kommersialisering av forskningsresultat som i sin tur bidrar till ekonomiska tillväxt. har också varit pådrivande för att EU:s s.k. teknikplattform Biofuels for transport har kommit till stånd och ansvarar för sekretariatet för EU-plattformen. Bland insatserna kan nämnas tre större utvecklings- och demonstrationsinsatser: etanolpilotanläggningen i , pilotanläggningen för svartlutsförgasning i , samt (). Insatserna syftar till att minska energianvändningen i fordon samt att bidra till en ökad användning av förnybara drivmedel och fokuserar bl.a. på utveckling av befintliga tekniker för kontinuerlig förbättring av förbränningsmotorn; t.ex. genom variabel kompression, system för fritt variabla ventiler samt överladdning och nedskalning. Ökad bränsleflexibilitet och energieffektivitet med förbättrade emissionsnivåer är också viktiga parametrar. Verksamhet bedrivs även kring okonventionella förbränningsmotorer, såsom den s.k. HCCI- motorn. Insatserna inriktas bl.a. mot att uppnå högre verkningsgrad på eldrivsystem hos el- och elhybridfordon. Insatser kring elhybridteknik- och bränsleceller prioriteras av bl.a. för att kunna bidra till kompetensutvecklingen för fordonsindustrin och underleverantörer. Forskningen sker t.ex. inom områdena elmotorer, bränsleceller och batteriteknik. Batteriteknik är ett strategiskt område eftersom det är en nyckelkomponent i både el- och hybridfordon. Temaområde Elproduktion och kraftöverföring Ett omfattande förnyelsearbete har påbörjats i befintliga vattenkraftsanläggningar med deras åldersstruktur och möjligheten till elcertifikatberättigad produktion som främsta drivkrafter. Dessa investeringar ökar behovet av specialistkompetens, vilket har föranlett den nya satsningen på ett Svenskt Vattenkraftcentrum (SVC) där samhälle, industri och universitet/högskola aktivt deltar. SVC:s vision är att säkerställa kunskaps- och kompetensförsörjning för effektiv och tillförlitlig vattenkraftproduktion som en viktig del av energiförsörjning samt för tryggad säkerhet vid driften av dammar. Fortsatt forskning och utveckling inom området är nödvändigt för att produktionskostnaden för vindkraftverk skall kunna sänkas och därmed göra vindkraften mer konkurrenskraftig. En del av kostnaden uppkommer i projekteringsfasen där tillstånd enligt olika lagar skall erhållas. Inställningen till vindkraft och kunskap om dess möjligheter och effekter påverkar tillståndsgivning. Forskningen har en viktig uppgift att bidra med faktaunderlag i denna process, och driver i samarbete med fyra myndigheter forskningsprogrammet . Det behövs mer kunskap om storskalig implementering av vindkraft i kraftsystemet, eftersom behovet av reglerkraft har ekonomiska implikationer. har därför även beslutat om stöd till forskningsprogrammet . har tagit fram syntesrapporten om forskning och utveckling på vindområdet. Rapporten har utgjort ett av underlagen för formuleringen av ett nytt forskningsprogram inom vindkraftområdet. Insatserna syftar till att möjliggöra ett ökat utnyttjande av solenergi i det svenska energisystemet och inriktas bl.a. mot forskning och utveckling rörande tunnfilmsolceller och nanostrukturerade solceller, demonstrations- och informationsinsatser samt studier av design, integrering, montering och anpassning i byggnader. Ett väl fungerande överförings- och distributionssystem är en förutsättning för elförsörjningen och för att nya elproduktionstekniker skall kunna integreras i kraftsystemet på ett bra sätt. Insatserna syftar till att utveckla systemet med avseende på effektivitet, ekonomi, tillgänglighet och säkerhet. Forskningen sker huvudsakligen inom programsatsningarna och (EKC) tillsammans med kraftföretag och tillverkande industri. Insatserna syftar till att skapa en aktiv och långsiktig forskningssamverkan mellan industrin och den akademiska forskningen kring strategiskt viktiga och energikrävande processteg inom t.ex. pappersmasseindustrin och stålindustrin. Verksamheten inriktas bl.a. mot områden som eleffektivisering vid framställning av termomekanisk massa och möjligheten att utvinna ett ligninbränsle ur sulfatmassabrukens svartlutar, samt mot att för järn- och stålindustrin utveckla modeller och verktyg för att få bättre kunskap om processers energiflöden och få beslutsstöd om vilka potentiella förbättringar som kan göras. har tagit fram en rapport som beskriver kunskapsläget och de framtida utmaningarna inom området processintegration. Rapporten kommer att ingå som underlag för planering av fortsatt forskning inom området. Insatserna inom detta utvecklingsområde har givits en låg prioritet. Inga beslut om nya projekt har tagits. Uppvärmning, kylning och klimatskal Insatserna syftar till att minska beroendet av el och olja för uppvärmning och inriktas mot en rad olika teknikområden såsom småskalig förbränning av biobränslen, fjärrvärme och fjärrkyla, värmepumpar, solvärme och klimatskal. Insatserna syftar till att öka energieffektiviteten för produkter och system för t.ex. ventilation och inomhusklimat, belysning, vitvaror, hemelektronik och kontorsutrustning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Internationellt forskningssamarbete och övriga insatser Utöver dessa sexton utvecklingsområden genomför även insatser kring energisystemstudier och för internationellt samarbete. samordnar och finansierar för svensk del ett stort antal internationella forskningssamarbeten inom energiområdet, främst genom det nordiska energiforskningsprogrammet, inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och utveckling och genom . Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Klimatförändringarna är en global fråga vars lösning förutsätter internationellt samarbete. Kyotoprotokollet anvisar som samarbetsformer när det gäller faktiska åtgärder mot en ökande halt av växthusgaser i atmosfären de så kallade flexibla mekanismerna. Dessa mekanismer vidgar utrymmet för effektiva åtgärder för att uppfylla åtaganden till att sträcka sig utanför enskilda parters territorium. I längden kan långtgående utsläppsminskningar som är nödvändiga för en verkningsfull insats mot klimatförändringar inte begränsas av nationella gränser. För att bidra till att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer till trovärdiga och effektiva element i det internationella klimatsamarbetet, bedriver i samarbete med andra länder främst genom projekt som bidrar till att begränsa utsläpp av växthusgaser till atmosfären. Verksamheten innebär även metodutveckling för sådana projekt utifrån regler och riktlinjer i klimatkonventionen och dess Kyotoprotokoll, genom förvärvande av erfarenheter och utveckling av rutiner. Viktiga utgångspunkter för projekten är att de skall vara kostnadseffektiva och ge upphov till utsläppsminskningar som annars inte skulle komma till stånd. Projekt inom områdena förnybar energi och energieffektivisering prioriteras och man strävar efter en geografisk spridning och inkluderar såväl utvecklingsländer som övergångsekonomier. deltagande i (), som genom mönsterbildande insatser bidragit till utvecklingen av klimatprojekt och reglerna för dessa, finan- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 sieras också inom ramen för detta anslag. Fonden har som mål att bidra till investeringar i olika slag av projekt i såväl länder med övergångsekonomier som utvecklingsländer. De till fonden allokerade medlen har fullt ut placerats i 25 klimatinvesteringsprojekt. Projekten omfattar en rad olika tilllämpningsområden för Kyotomekanismerna och har god geografisk spridning. Sammantaget beräknas de bidra till en utsläppsminskning svarande mot koldioxid till en kostnad på per kg vilket exempelvis kan jämföras med priset för utsläppsminskningar i EU:s utsläppshandelssystem. Antalsmässigt dominerar energiprojekt, vilka i utsläppsvolym svarar för hälften av utsläppsminskningarna. Inom ramen för energisamarbete, BASREC (Baltic Sea Region ) har en investeringsfond för klimatprojekt i (Testing Ground Facility) bildats. deltar genom och det svenska bidraget uppgår till . Det ursprungliga fondkapitalet har fördubblats genom att företag från och nordiska länder men även deltar med finansiering. En rad projekt är under förberedelse i , och i . Eftersom systemet för utsläppshandeln inom EU har förändrats så att även utsläppsminskningar enligt Kyotomekanismerna kan användas har intresset för dessa mekanismer vuxit kraftigt . I stort sett samtliga EU-länder är aktiva som investerare eller värdländer för projekt enligt Kyotomekanismerna. Ett tiotal länder, bl.a. våra nordiska grannländer, bedöms komma att använda från projekten härrörande utsläppskrediter för att uppfylla sina Kyotoåtaganden redan under den första Kyotoperioden åren 20082012. Vid sidan av dessa statliga program öppnas genom det s.k. länkdirektivets genomförande i nationell lagstiftning ett utrymme för klimatinsatser i främst utvecklingsländer inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem. deltar vidare i en samarbetsfond för främst projekt för gemensamt genomförande inom ramen för Europeiska . Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ingår som en viktig del i energipolitiken och strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. ingen föreslog i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) att insatserna i fortsättningen huvudsakligen skall inriktas på bilateralt och multilateralt samarbete avseende Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer. Åtgärder mot klimatförändringar måste i det längre perspektivet i ökad omfattning vidtas i internationellt samarbete. skall arbeta vidare med att genomföra projekt inom ramen för de projektbaserade mekanismerna och bör även i fortsättningen ha huvudansvar för att aktivt initiera och genomföra sådana projekt. Projekten skall vara föredömliga och tillgodose högt ställda krav på effektivitet och trovärdighet. Prioritering skall ske utifrån förväntad kostnadseffektivitet. Verksamheten bör kunna tjäna som en kanal för internationell spridning av tillämpad svensk teknik för energieffektivisering och förnybar energi. I propositionen angav den tidigare regeringen att den avser att återkomma om resursbehovet för perioden 20072012. anslöt sig till förslaget. I den klimatpolitiska propositionen (prop. 2005/06:172) görs bedömningen att även i fortsättningen på ett ansvarsfullt sätt bör kombinera nationell och internationell klimatpolitik och aktivt arbeta med de flexibla mekanismerna. I propositionen Utvecklad utsläppshandel (2005/06:184) lämnades förslag om hur det s.k. länkdirektivet skulle genomföras i svensk lagstiftning. De föreslagna lagändringarna som beslutades av möjliggör för företag inom den s.k. handlande sektorn att på olika sätt delta i det internationella samarbetet kring de flexibla mekanismerna enligt Kyotoprotokollet och använda de utsläppsminskningar som därigenom certifieras till att uppfylla sina skyldigheter enligt handelsdirektivet. Utgifterna för verksamheten uppgick till 2005 vilket kan jämföras med . EU:s ramprogram Intelligent energi (20032006) och rådet beslutade om ett fyraårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för (20032006). Inklusive anslutarländernas medverkan beräknas programbudgeten till för programperioden. Insatserna fokuseras på fyra delprogram för förnybara energislag, energieffektivisering, internationellt samarbete, samt energianvändning inom transportsektorn. Kommissionen har inrättat ett särskilt genomförandeorgan för att administrera programmet, benämnd Exekutiva byrån för intelligent energi, som är den första i sitt slag. Genomförandeorganet påbörjade sin verksamhet . För svenskt vidkommande är framför allt insatserna kring förnybara energikällor, energieffektivisering och uppföljning av stort intresse då insatserna på gemenskapsnivå kompletterar de svenska åtgärderna. har i uppdrag att främja svenskt deltagande i EU:s program på energiområdet. Detta görs genom deltagande i programkommittéarbetet, informationsaktiviteter och bidrag för utarbetande av projektansökningar samt möjlighet till medfinansiering av beviljade EUprojekt. Kommissionen lade fram ett förslag till ett samlat program för konkurrenskraft och innovation för perioden 20072013 (KOM(2005)121 slutlig). Förslaget har antagits slutligt av rådet och och innebär att entreprenörskaps- och innovationsprogrammet, informations- och kommunikationsteknikprogrammet samt Intelligent energi får en gemensam administrativ ram. En finansiell programram om beräknas för sjuårsperioden. Programbeslutet innebär fortsatta och utökade satsningar på åtgärder inom de tre delprogrammen för effektivare energianvändning, förnybara energikällor samt energianvändningen inom transportsektorn. innebär det att delprogrammet för energisamarbete med utvecklingsländerna utgår och förs in i de samlade satsningarna för insatser gentemot utvecklingsländerna. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder antogs lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder i permanentbostäder av . De åtgärder som berättigar till skattereduktion är installation av energieffektiva fönster i befint- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 liga småhus och installation av biobränsleeldat uppvärmningssystem i nyproducerade småhus. Skattereduktionen gäller för installationer som påbörjats tidigast och slutförts . Sammantaget beräknas skattereduktionen uppgå till under 20042006. ekonomiska vårproposition aviserades att stödet enligt lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder i småhus bör ersättas av ett likvärdigt stöd för installationer av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nya småhus eller för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus. Den tidigare regeringen ansåg därför att ett stöd genom kreditering på skattekonto med en ram om 2007 och 2008 bör införas. har låtit utarbeta en promemoria med förslag till ett sådant stöd. Promemorian har remissbehandlats. Ett förslag till ett anslagsfinansierat stöd redovisas i avsnitt 8.1.13. Den tidigare regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi (dir. 2005:85). Analysen skall ske ur både ett samhällsekonomiskt och ett företagsekonomiskt perspektiv. Utredaren skall enligt ett tilläggsdirektiv (dir. 2006:56) redovisa sitt uppdrag . Huvudkomponenterna i den tidigare regeringens skattestrategi för alternativa drivmedel lades fast genom beslut om statsbudget (bet. 2001/02:FiU10, rskr. 2001/02:137). Skattestrategin har sedan utvecklats genom beslut i enlighet med budgetpropositionen (bet. 2003/04:FiU10, rskr. 2003/04:132). Skattestrategin har anmälts och godkänts enligt EG-fördragets regler om statligt stöd. Den samlade strategin innebär att skattenedsättning kan ske genom s.k. pilotprojekt, vilka medges total punktskattebefrielse, eller genom generell skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Åtgärder för minskad el- och oljeanvändning Stöd för minskad el- och oljeanvändning Kvarvarande utbetalningar inom bidragen för minskad elanvändning inom 1997 års kortsiktiga energipolitiska program slutfördes och påverkar endast i liten omfattning de resultat som redovisades i Budgetpropositionen . Stödet för att främja installation av solvärme i bostadshus har fortsatt och stödets efterfrågan har i stort sett motsvarat föregående år. har beviljats och utbetalats i solvärmestöd. Sammantaget har 6 346 ansökningar avseende 6 912 lägenheter utbetalats i stöd t.o.m. sedan bidraget infördes . redovisade en plan för uppföljning och utvärdering av stödet för konvertering från direktverkande elvärme respektive oljeuppvärmning bostadshus (dnr. M2006/2435/E). Enligt planen skall en årlig uppföljningsrapport redovisas samt en delutvärdering av stödet ske 2008 och en slututvärdering . I enlighet med ett uppdrag i regleringsbrevet för redovisade myndigheten, efter samråd med , en plan för uppföljning och utvärdering av stödet för energiinvesteringar i M2005/3710/E). sker löpande utifrån den redovisade planen och utvärderingsarbetet planeras att koncentreras till 2007 och 2008. Medlemsländerna skall i enlighet med direktivet 2003/30/EG om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel rapportera hur introduktionen framskrider. Av till EG- kommissionen framgår att användningen av biodrivmedel ökat kraftigt men ändå inte uppnådde målet om . Främsta skälet till detta är att möjligheterna till ytterligare låginblandning av etanol i bensin nu uttömts i och med att i princip all bensin som säljs i redan innehåller omkring 5 vo- Användningen av biodrivmedel fortsätter att öka, men väsentligt långsammare. Ökningen begränsas nu bland annat av den takt i vilken fordon som är anpassade för drift på rena biodrivmedel (främst s.k. , bifuelbilar och bussar för gasdrift) introduceras i fordonsflottan. Inom EU pågår en översyn av direktivet 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen för att bland annat undersöka möjligheten att öka gränsen för låginblandning av etanol i bensin till . Åtgärder för att öka den förnybara elproduktionen, m.m. Målet med åtgärderna inom ramen energipolitiska program är att öka användningen av el från förnybara energikällor med års nivå till 2010. Det främsta ekonomiska styrmedlet för att nå målet är det elcertifikatsystem som infördes . Generellt kan sägas att elcertifikatsystemet fungerat tekniskt väl.