prop · GU03127 · 2007-08-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2006/07:127 Några ändringar i kriminalvårdslagstiftningen Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag som syftar till att göra kriminalvårds- lagstiftningen tydligare och mer ändamålsenlig i frågor som är av betydelse såväl för de intagna som för att upprätthålla ordningen och säkerheten. Det föreslås bl.a. förenklade och mer enhetliga bestämmelser när det gäller intagnas rätt att inneha personlig egendom, brevgranskning och placering i avskildhet. Reglerna om personlig egendom innebär att en intagen får ta emot och inneha böcker, tidskrifter och tidningar, dock inte sådana som kan äventyra ordningen eller säkerheten i anstalten eller som kan antas motverka den behandling som den intagne genomgår. I övrigt får en intagen ta emot och inneha den personliga egendom som är motiverad med hänsyn till att verkställigheten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Bestämmelserna om brevgranskning innebär att ett brev till eller från en intagen får granskas om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten. I propositionen föreslås även att intagna tillfälligt får hållas avskilda från varandra, om det är nödvändigt för att upprätthålla ordningen eller säkerheten i anstalten. Det föreslås också att det ska bli enklare för Kriminalvården att göra drogkontroller. Som alternativ till blod-, urin- och utandningsprov föreslås att även saliv-, svett- och hårprov ska få användas vid sådana kontroller. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt .......................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl...................... 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll.................. Ärendet och dess beredning............................................................. Utgångspunkter för lagstiftningen................................................... Innehav av egendom........................................................................ Utökade möjligheter till avskiljande ............................................... En enhetlig reglering av brevgranskning .......................... Provtagning för drogkontroll........................................................... Ekonomiska konsekvenser m.m. ..................................................... Förslaget till lag om ändring i ...................... 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt ........................................................ 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl...................... 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll.................. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Framtidens kriminalvård (i fråga om verkställighet i anstalt).................. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser.......................................... Bilaga 4 Begäran om författningsändring av 52 d § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt m.m............................ Förteckning över remissinstanser.......................................... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, 3.lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl., 4.lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 26 kap. 15 § ska ha följande lydelse. När det finns skäl att anta att den frigivne för sin anpassning i samhället behöver stöd av en särskild föreskrift om vad han skall iaktta , får en sådan föreskrift meddelas för eller tills vidare. Särskild föreskrift får avse 1.vistelseort eller bostad , högst åt gången, 2.arbetsanställning, annan förvärvsverksamhet eller utbildning, 3.läkarvård, nykterhetsvård eller annan vård eller behandling i eller utanför sjukhus eller annan dylik inrättning. Om den frigivne skall undergå vård eller behandling enligt första stycket 3, får det föreskrivas att han därvid skall vara skyldig att lämna blod-, urin- eller utand- ningsprov för kontroll av att han inte är påverkad av beroende- framkallande medel. Har den frigivne förpliktats att ersätta genom brottet uppkommen När det finns skäl att anta att den frigivne för sin anpassning i samhället behöver stöd av en särskild föreskrift om vad han eller hon ska iaktta , får en sådan föreskrift meddelas för eller tills vidare. Särskild föreskrift får avse 1.vistelseort eller bostad , högst åt gången, 2.arbetsanställning, annan förvärvsverksamhet eller utbildning, 3.läkarvård, nykterhetsvård eller annan vård eller behandling i eller utanför sjukhus eller annan dylik inrättning. Om den frigivne ska få vård eller behandling enligt första stycket 3, får det föreskrivas att han eller hon ska vara skyldig att lämna blod-, urin-, utandnings-, saliv-, svett- eller hårprov för kontroll av att han eller hon inte är påverkad av alkohol, andra beroendeframkallande medel, något sådant medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller någon sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Har den frigivne förpliktats att ersätta skada som uppkommit 1TP PT Senaste lydelse 2005:967. skada, får föreskrifter meddelas om tid och sätt för skade- ståndsskyldighetens fullgörande i den utsträckning sådana före- skrifter inte med hänsyn till den frigivnes ekonomiska situation och övriga omständigheter kan antas motverka hans anpassning i samhället. Om den frigivne står under övervakning, får särskild föreskrift meddelas om vad som skall gälla för övervakningen. I en sådan föreskrift får anges på vilket sätt och i vilken omfattning den frigivne skall hålla kontakt med övervakaren eller Kriminalvården. Vidare får föreskrivas skyldighet för den frigivne att lämna underrättelse till övervakaren eller Kriminalvården om att han ute- blivit från en arbetsplats, skola eller annan i föreskriften angiven verksamhet eller inrättning. genom brottet, får föreskrifter Prop. 2006/07:127 meddelas om tid och sätt för skadeståndsskyldighetens full- görande i den utsträckning sådana föreskrifter inte med hänsyn till den frigivnes ekonomiska situation och övriga omständigheter kan antas motverka hans eller hennes anpassning i samhället. Om den frigivne står under övervakning, får särskild föreskrift meddelas om vad som ska gälla för övervakningen. I en sådan föreskrift får det anges på vilket sätt och i vilken omfattning den frigivne ska hålla kontakt med övervakaren eller Kriminalvården. Vidare får det föreskrivas skyldighet för den frigivne att lämna underrättelse till övervakaren eller Kriminalvården om att han eller hon uteblivit från en arbetsplats, skola eller annan i föreskriften angiven verksamhet eller inrättning. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:203) om kriminalvård i anstaltTPF1FPT dels att 17, 2428, 52 d och 59 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 16 §, av följande lydelse. En intagen skall under tid då han är skyldig att ha sysselsättning vistas tillsammans med andra intagna, om ej annat följer av bestämmelserna i denna lag eller av sysselsättningens särskilda beskaffenhet. Vägrar ett större antal av de intagna vid en sluten anstalt att ha den sysselsättning som har ålagts dem, får dock gemensamheten mellan dem inskränkas i den mån det är oundgängligen påkallat med hänsyn till förhållandena på anstalten. får den intagne i den utsträckning han önskar det vistas tillsammans med andra intagna, om ej annat följer av bestämmelserna i denna lag. En intagen ska vara skyldig att låta sig fotograferas för att identifieringen av honom eller henne ska underlättas. En intagen ska då han eller hon är skyldig att ha sysselsättning vistas tillsammans med andra intagna, om inte annat följer av bestämmelserna i denna lag eller av sysselsättningens särskilda beskaffenhet. får den intagne i den utsträckning som han eller hon önskar vistas tillsammans med andra intagna, om inte annat följer av bestämmelserna i denna lag. sluten anstalt får dock gemensamheten mellan intagna inskränkas, om det är oundgängligen påkallat med hänsyn till förhållandena på anstalten. I anslutning till dygnsvilan får de intagna hållas avskilda från varandra. Om det är nödvändigt för att upprätthålla ordningen eller 1TP PT Lagen omtryckt 2007:109. säkerheten i en anstalt får intagna Prop. I den utsträckning det kan ske En intagen får ta emot och utan olägenhet får en intagen tidningar, dock inte sådana som samt skaffa sig eller ta emot annat som kan bereda honom I övrigt får en intagen inneha pengar och skaffa sig eller ta emot varor eller annat enligt särskilda I övrigt får en intagen ta emot nödvändigt för att hindra att egendom som är motiverad med otillåtna varor införs på en hänsyn till att verkställigheten ska anstalt, får föreskrivas att de försändelse av annat slag än brev eller annan skriftlig handling. En intagen får inte utan särskilt medgivande disponera pass som förvaras av anstalten. Brev mellan intagen och svensk myndighet, internationellt organ som har av erkänd behörighet att ta emot klagomål från enskilda eller advokat skall vidarebefordras utan granskning. brev vara avsänt från svensk myndighet, sådant internationellt organ eller advokat och kan skäligen misstänkas att uppgiften är oriktig, får dock brevet granskas, om förhållandet icke kan klarläggas på annat sätt. Brev eller andra försändelser till eller från den som är intagen i en sluten anstalt får granskas för undersökning av om de innehåller något otillåtet föremål. Beträffande den som är intagen på specialavdelning skall en sådan granskning alltid göras. Brev mellan en intagen och en advokat, en svensk myndighet eller ett internationellt organ som har av erkänd behörighet att ta emot klagomål från enskilda ska vidarebefordras utan granskning. Om det finns anledning att anta att uppgiften om avsändare i ett sådant brev till en intagen är oriktig, får brevet granskas i syfte att utreda vem avsändaren är. Ett brev till eller från en intagen i anstalt får granskas, om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten. Granskningen ska syfta till att undersöka om brevet innehåller något otillåtet föremål, anledning att anta att en är ett led i en pågående eller Prop. ett led i ett planerat försändelse till eller från den som är intagen i en öppen anstalt. Beträffande den som är intagen granskningen av brev eller andra försändelser även syfta till att undersöka om de innehåller något syfte får också göras beträffande andra intagna, när det finns anledning att anta att en är intagen i en sluten anstalt får stickprovsvis samt om det är nödvändigt med hänsyn till den intagnes särskilda förhållanden. gäller inte sådana brev som enligt 25 § skall vidarebefordras utan granskning. Om en intagen under utredningen av ett disciplinärende hålls avskild från andra intagna, får den intagne också hindras från kontakter med andra personer genom brev i den utsträckning det är oundgängligen nödvändigt för att syftet med utredningen inte skall äventyras. Granskning av brev eller andra försändelser får ej vara mer ingående än som är nödvändigt med hänsyn till granskningens syfte. Vid öppning av brev eller andra försändelser bör den intagne vara närvarande, om det lämpligen kan ske. Brev eller andra försändelser som granskats får kvarhållas, om det är påkallat av säkerhetsskäl. Den intagne skall i så fall genast underrättas därom. Är det fråga om ankommande försändelser, Granskning av brev får inte vara mer ingående än som är nödvändigt med hänsyn till granskningens syfte. Vid öppning av brev ska den intagne vara närvarande, om det lämpligen kan ske. Brev som granskats får hållas kvar, om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten. Den intagne ska underrättas om kvarhållandet så snart det kan ske, om det inte finns skall den intagne i den utsträckning det lämpligen kan ske få kännedom om innehållet. En kvarhållen försändelse skall utlämnas till den intagne så snart det kan ske och senast när anstaltsvården upphör, om ej särskilda skäl talar däremot. synnerliga skäl mot det. Gäller det Prop. 2006/07:127 ett ankommande brev ska den intagne i den utsträckning det är lämpligt få information om innehållet i det. Ett kvarhållet brev ska lämnas ut till den intagne så snart det kan ske och senast när den intagne friges, om det inte finns särskilda skäl mot det. Vad i 2527 §§ är föreskrivet om brev gäller även annat skriftligt meddelande. Bestämmelserna i dessa paragrafer rörande intagen gäller även sammanslutning av intagna. Det som i 2527 §§ är föreskrivet om brev gäller även annan försändelse och annat skriftligt meddelande än brev. Bestämmelserna i dessa paragrafer som rör en intagen gäller även en sammanslutning av intagna. En intagen är, om inte annat En intagen är, om inte annat liknande skäl, skyldig att på liknande skäl, skyldig att på anmaning lämna blod-, urin- eller begäran lämna blod-, urin-, utandningsprov för kontroll av att utandnings-, saliv-, svett- eller han inte är påverkad av beroende- hårprov för kontroll av att han eller hon inte är påverkad av sådant dopningsmedel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud något sådant medel som avses i 1 § någon sådan vara som omfattas av lagen (1991:1969) om förbud mot lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa Den som är beviljad en utslussningsåtgärd är skyldig att 2.avhålla sig från alkohol och andra berusningsmedel, utandningsprov för kontroll av att utandnings-, saliv-, svett- eller han eller hon inte är påverkad av hårprov för kontroll av att han alkohol eller andra otillåtna medel, eller hon inte är påverkad av alkohol eller andra otillåtna medel, 4.hålla Kriminalvården underrättad om förhållanden som är av Prop. 2006/07:127 betydelse för vistelsen utanför anstalt, 5.hålla kontakt med Kriminalvården enligt dess anvisningar, och 6.rätta sig efter de föreskrifter och villkor som gäller för utslussningsåtgärden. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. Härigenom föreskrivs att 2 c § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. ska ha följande lydelse. 2 c §TPF FPT Blod-, urin-, utandnings-, saliv-, prov får tas på en häktad som svett- eller hårprov får tas på en medel, sådant dopningsmedel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel medel som avses i 1 § lagen eller någon sådan vara som (1991:1969) om förbud mot vissa omfattas av lagen (1999:42) om dopningsmedel eller någon sådan vara som omfattas av lagen varor, om inte annat föranleds av (1999:42) om förbud mot vissa medicinska eller liknande skäl. hälsofarliga varor, om inte annat Om den häktade själv önskar det, får prov som avses i första stycket också tas, om det behövs för att utreda hans eller hennes drogkonsumtion inför en vård- eller behandlingsinsats. Denna lag träder i kraft . 1TP PT Senaste lydelse 2006:328. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontrollTPF1FPT ska ha följande lydelse. skötsamhet, efter förmåga söka försörja sig samt i övrigt rätta söka försörja sig samt i övrigt rätta sig efter vad som åligger honom sig efter vad som åligger honom enligt denna lag och enligt enligt denna lag och enligt föreskrift som meddelats med stöd föreskrift som meddelats med stöd Han skall avhålla sig från Han eller hon ska avhålla sig från alkohol och andra sådana medel som avses i 1 § lagen sådana medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa (1991:1969) om förbud mot vissa som omfattas av lagen (1999:42) som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga om förbud mot vissa hälsofarliga Den dömde är, om inte annat Den dömde är, om inte annat liknande skäl, skyldig att under liknande skäl, skyldig att under verkställigheten på begäran lämna lämna blod-, urin- eller utand- blod-, urin-, utandnings-, saliv-, ningsprov för kontroll av att han svett- eller hårprov för kontroll av inte är påverkad av sådana medel att han eller hon inte är påverkad eller varor som avses i första av sådana medel eller varor som avses i första stycket andra användas för att kontrollera att den medel får användas för att dömde avhåller sig från alkohol. kontrollera att den dömde avhåller sig från alkohol. Denna lag träder i kraft . 1TP PT Senaste lydelse av lagens rubrik 1998:618. 2TP PT Senaste lydelse 1999:56. Ärendet och dess beredning Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en parlamentarisk kommitté i upp- drag att utarbeta förslag till en ny kriminalvårdslag (dir. 2002:90). Kommittén antog namnet (Ju 2002:13). överlämnade kommittén betänkandet Framtidens kriminalvård (SOU 2005:54). En sammanfattning av betänkandet i fråga om verkställighet i anstalt finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i nu aktuella delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärendet (dnr Ju2005/5429/). De delar av betänkande som gäller villkorlig frigivning och utslussning har tidigare behandlats (prop. 2005/06:123, bet. 2005/06:JuU33, rskr. 2005/06:292). Lagändringarna trädde i kraft (SFS 2006:431 och 2006:432). I denna proposition behandlar regeringen några frågor som har anknytning till Kriminalvårdens säkerhetsarbete. Vidare behandlas en skrivelse från Kriminalvården som innehåller förslag till vissa lagändringar avseende nya provtagningsmetoder för drogkontroll (dnr Ju2006/5145/). Skrivelsen har remissbehandlats. Skrivelsen och skrivelsens lagförslag finns i bilaga 4 och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärendet (dnr Ju2006/5145/). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådet har vidare efterfrågat en analys av grundlagsenligheten av förslaget i vissa delar. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 och i författningskommentaren. 4 Utgångspunkter för lagstiftningen Kriminalvården ansvarar för att utdömda påföljder verkställs på ett humant, säkert och effektivt sätt. Målsättningen är att antalet återfall i brott ska minska. Tiden i anstalt ska användas för att påverka de intagna att förändra sitt beteende så att risken för återfall i brott efter frigivningen minskar. En självklar utgångspunkt är att de intagna ska avhålla sig från brott . Det förutsätter bl.a. att ordningen och säkerheten på anstalterna upprätthålls och att efterlevnaden av de regler som gäller för verkställigheten kontrolleras. Det är vidare självklart att verksamheten ska präglas av en human människosyn, god omvårdnad och respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. har Kriminalvårdens uppgift blivit allt mer komplicerad. Andelen intagna med långa strafftider har ökat markant, liksom andelen personer med narkotikamissbruk och andelen intagna med psykiska störningar. Vidare har kriminella gängbildningar blivit Prop. 2006/07:127 vanligare och den internationella och organiserade brottsligheten spelar en mer framträdande roll. Det ställer krav på nya arbetsmetoder inom kriminalvården. Det krävs ett dynamiskt säkerhetstänkande som innebär att personalen genom en tydlig, närvarande och professionell relation till de intagna kan påverka dem samt få kunskap om och förhindra planerade och pågående otillåtna aktiviteter. Det krävs också ett regelverk som ger Kriminalvården möjlighet att vidta kontrollåtgärder och hantera de situationer som kan uppstå. Det är vidare viktigt att regelverket är klart och tydligt och enkelt att förstå för såväl kriminalvårdspersonalen som de intagna. Ett sådant regelverk minskar risken för godtyckliga beslut och ökar förutsebarheten, och därmed även rättssäkerheten, för de intagna. Mot denna bakgrund föreslår regeringen några förändringar för att öka tydligheten i lagstiftningen och ge Kriminalvården de verktyg som myndigheten behöver för att bedriva verksamheten på ett effektivt och rättssäkerhet sätt. Bland annat föreslås förenklade och mer enhetliga bestämmelser för innehav av egendom, placering i avskildhet och brevgranskning. Det föreslås också att Kriminalvården ska ges möjlighet att använda nya, enklare metoder för att göra drogkontroller. 5 Innehav av egendom Regeringens förslag: En intagen får ta emot och inneha böcker, tidskrifter och tidningar, dock inte sådana som kan äventyra ordningen eller säkerheten i anstalten eller som kan antas motverka den behandling som den intagne genomgår. I övrigt får en intagen ta emot och inneha den personliga egendom som är motiverad med hänsyn till att verkställigheten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén föreslår att intagna endast ska få disponera egendom som tillhandahålls av Kriminalvården. Om vissa förutsättningar är uppfyllda ska intagna få inneha privat egendom, men endast av enkelt slag. Kommittén föreslår att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela närmare föreskrifter om vilken egendom som generellt får eller inte får innehas i anstalt av en viss grupp eller vissa grupper intagna. När det gäller böcker, tidskrifter och tidningar överensstämmer kommitténs förslag med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Flera remissinstanser, bl.a. Hovrätten för , Kammarrätten i och påpekar att begränsningar av rätten att inneha egendom som hänför sig till informationsfriheten måste ske i lag, inte i författningar på lägre nivå. avstyrker förslaget och anser att det är en alltför stor inskränkning i den intagnes mänskliga fri- och rättigheter. Samfundet anser att den nuvarande regleringen bör gälla även fortsättningsvis. Justitiekanslern anser att förslaget är alltför långtgående och att endast egendom som är svårkontrollerad och utgör en risk för säkerheten eller ordningen i anstalten bör kunna förbjudas. 2006/07:127 ombudsmän ställer sig avvisande till det generella förbudet mot innehav av egendom som kommittén föreslår. Skälen för regeringens förslag Rätten att inneha personlig egendom måste begränsas Fängelsestraffet innebär att den dömde berövas friheten. Det ligger i sakens natur att den dömde går miste om vissa rättigheter eller möjligheter som han eller hon annars skulle ha haft. Frihetsberövandet innebär emellertid också att det allmänna tar på sig ett ansvar för den dömde . Frågan om vilken personlig egendom som intagna bör få inneha i sina bostadsrum ska ses mot bakgrund av Kriminalvårdens övergripande mål att påföljder ska verkställas på ett säkert och humant sätt samt att antalet återfall i brott ska minska. Utgångspunkten, ur ett rent praktiskt perspektiv, är att intagna inte behöver någon personlig egendom, eftersom Kriminalvården tillhandahåller det som behövs. Men möjligheten att inneha personlig egendom i bostadsrummen är ändå viktig för att de intagnas levnadsförhållanden så långt som möjligt ska motsvara livet utanför anstalten och för att de negativa konsekvenserna av frihetsberövandet ska motverkas.