prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — Vidare finansieras övervakning av att avgifterna som tas ut för nyttjandet av järnvägsinfrastrukturen fastställs på ett konkurrensneutralt och icke-dis- kriminerande sätt. Anslaget finansierar övervakning av att kapacitetstilldelningen av järnvägsinfrastrukturen och tillhandahållandet av tjänster sker på ett konkurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. Det finansierar även övervakning av att marknaderna för järnvägstjänster fungerar effektivt ur ett konkurrensperspektiv samt att det förs ett fordonsregister över svenska järnvägsfordon och ett infrastrukturregister över den svenska infrastrukturen. Vad avser registren avvaktar Järnvägsstyrelsen ett ställningstagandet från den Europeiska järnvägsbyrån om registrens utformning på europeisk nivå innan den inrättar ett svenskt järnvägsfordonsrespektive infrastrukturregister. Kostnaden för dessa register finns därmed inte i dagens verksamhet utan kommer att uppstå när de inrättas. För att täcka utgifterna för Järnvägsstyrelsens verksamhet föreslår regeringen att anvisas . beräknas anslaget till respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.20 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 36:16 Järnvägsstyrelsen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. skall avveckla viss verksamhet (personal, arkiv, m.m.), förvalta leasing- och leaseholdåtaganden och förvalta fordon som används i statligt upphandlad trafik. Verksamhetsgrenarna Avveckling av verksamhet respektive Förvaltning av leasing- och leaseholdåtaganden har inget avkastningskrav medan verksamhetsgrenen Förvaltning av järnvägsfordon över en konjunkturcykel skall ge en räntabilitet på sysselsatt kapital5 som motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. ger i sin verksamhetsplan för åren 20072009 följande prognos för resultaten per verksamhetsgren. Prognosen utgår från antaganden om externa räntor på . VG Avveckling av verksam- 5 Räntabilitet på sysselsatt kapital: Resultat efter finansiella poster plus finansiella kostnader i procent av genomsnittligt sysselsatt kapital. I används det i fordonen bundna kapitalet som sysselsatt kapital. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Alla intäkter exklusive offentligrättsliga avgifter, upplösningar av reserver, jämförelsestörande poster och finansiella intäkter. 2Alla kostnader exklusive jämförelsestörande poster och finanskostnader Tabell 6.23 Offentligrättslig verksamhet Regeringen anser att nuvarande avkastningskrav för verksamhetsgrenen Förvaltning av järnvägsfordon är motiverad och att räntabilitet på sysselsatt kapital över en konjunkturcykel bör motsvara räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. För övriga verksamheter bör det inte heller fortsättningsvis finnas något avkastningskrav utan de skall bära sina egna kostnader. Arbetet med att erhålla full kostnadstäckning för administration av leasing- och leaseholdåtaganden från dem som använder sig av Statens järnvägars tjänster pågår enligt de riktlinjer som gavs i förra årets budgetproposition. Den del som avser fartygsleasing bär sina kostnader, vilket däremot inte den del som förvaltar järnvägsfordonen gör. En modell för beräkningen av avgifter för leasingadministration och hur de skall fördelas mellan de olika parterna har tagits fram och samråd angående denna modell pågår. Regeringen ser dessa avgifter för leasingadministration av järnvägsfordon som en grundläggande förutsättning för att säkerställa att dagens förvaltning av betydande värden i leasing- och leaseholdåtaganden sker med hög kvalitet och detta genom den ordnade finansiering avgifterna innebär. Med avgiftsintäkterna som får disponera från verksamhetsgrenarna Förvaltning av leasing- och leaseholdåtaganden och Förvaltning av järnvägsfordon gör regeringen bedömningen att det är möjligt att balansera resultatet mellan räkenskapsåren och bedriva en verksamhet av god kvalitet. Regeringen föreslår att Statens järnvägars verksamhet fortsätter enligt nuvarande finansieringsmodell och avkastningskrav. förvaltar leasing- och leaseholdåtaganden avseende finansiell- och operationell leasing till betydande belopp. Genom att är en del av staten ansvarar staten för dessa åtaganden. För att fullfölja åtagandena tecknar efter tidigare bemyndiganden från underuthyrningsavtal och placerar medel enligt antagen finanspolicy. För att finansiera dessa åtaganden och affärsverkets andra åtaganden hade långfristiga skulder på . Regeringen föreslår att bemyndigas att ikläda sig långfristiga skulder, inbegripet Statens järnvägars finansiella leasing- och leaseholdåtaganden, inom en total låneram av . Regeringen föreslår att bemyndigas att förvalta de leasing- och leaseholdåtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt, teckna lån och inlösa leasing- och leaseholdavtal. Regeringen föreslår att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt en finanspolicy som utgår från principen om minsta möjliga kreditrisk. får tillhandahålla lok och vagnar till den av staten upphandlade inter- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 De fordon som finns för detta uppdrag behöver renoveras och utrustas med ny teknik. Vidare är vissa av vagnarna som används i dagens upphandlade trafik till så gamla och i sådant skick att det inte är ekonomiskt effektivt att I stället är det bättre att anskaffa begagnade vagnar av senare tillverkningsår. avser att finansiera dessa investeringar inom ramen för ordinarie verksamhet. Investeringarna förväntas ge positiv avkastning. Tabell 6.24 Investeringsplan för Köp av begagnade vagnar 6.8Transeuropeiska nätverk för transporter Grunden för det transeuropeiska nätverket (TEN) finns i , artiklarna 154 och 155. Orsaken till att TEN finns är att en väl utbyggd infrastruktur gör det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i hög utsträckning utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. TEN finns för trans- portinfrastruktur-, energi- och telekommunikationsnätverk. TEN-T nätverket integrerar nationella infrastrukturnätverk och trafikslag, skall länka perifera regioner till och öka säkerheten och effektiviteten på nätverket. För att kunna söka medel ur budgeten för TEN-T måste infrastrukturen återfinnas på de kartor som finns i riktlinjerna för TEN-T. Medel kan sökas för studier och projekt. Studier kan högst beviljas medel av de totala kostnaderna och projekt med maximalt (för projekt som överskrider gränser eller naturliga barriärer). antogs revideringen av riktlinjerna för TEN-T nätverket (beslut 884/2004, revidering av 1692/96). I riktlinjerna återfinns 30 projekt som skall ha hög prioritet. Två av dessa projekt berör direkt . nordiska triangeln (multimodal korridor ) och sjömotorvägar. För perioden 20012006 är redan av budgeten för TEN-T fördelad enligt det s.k. Multiannual Indicative Programme (MIP). Av tabell 6.25 framgår vilka projekt som ingår i det femåriga 20012006. Kommissionen har påbörjat arbetet med en ny MIP för perioden 20072013. Den tidigare regeringen gjorde en översiktlig presentation för kommissionen av de svenska prioriteringarna för den kommande perioden. Tabell 6.25 Projekt som ingår i MIP 20012006 Södra och Västra stambanorna (trafikledning och trafikinformation Programme NUP (fas 2 luftfart, andel är MIP är indikativt, dvs. om ett projekt fortskrider snabbare eller långsammare än planerat påverkas den årliga bidragsgivningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2005 har fått beviljat följande projektbidrag från MIP i miljoner euro. Tabell 6.26 Bidrag MIP 2005 Södra och Västra stambanorna av budgeten för TEN-T fördelas för projekt som inte ingår i MIP. har erhållit bidrag för följande projekt i miljoner euro. Tabell 6.27 Övriga bidrag 2005 EU-stödet till har underlättat finansiering av projekt som är prioriterade ur ett europeiskt och svenskt perspektiv. Regeringen anser att det är viktigt att aktivt deltar i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T och att projekt som tilldelats bidrag slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut från . 6.8.136:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar bidrag som Europeiska Unionen beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket för investeringar i transportinfrastruktur. Det innebär att bidrag från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. , , och disponerar anslagsposter under anslaget. Målsättningen har varit att försöka erhålla så mycket bidrag som möjligt för året. Att utfallet är lägre än beräknat beror på att kommissionen varit sen med att revidera och slututbetala projekt. Tabell 6.29 Härledning av anslagsnivån 20062008, för anslag 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar bl.a. sjöfartsnäring, sjösäkerhets- och miljöarbete och den sjöfartsinfrastruktur som inte faller under hamnarnas ansvar. Ansvarig sektorsmyndighet inom verksamhetsområdet är . Andra myndigheter som verkar inom området är , och (). skall på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning ansvara för att sjöfarten har tillgång till farleder med god framkomlighet och hög säkerhet året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse. Verksamheten skall huvudsakligen bedrivas med inriktning på handelssjöfarten. Fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen skall beaktas. är även ansvarig myndighet för i . Chefen för inom ansvarar för, meddelar föreskrifter och fattar beslut i enskilda fall i frågor om sjösäkerhet, skydd mot förorening från fartyg, arbetsmiljö, vilotider och sjöfartsskydd i den mån det ankommer på . Vidare ansvarar chefen för för tillsynen över efterlevnaden av ovanstående beslut och föreskrifter. ingår i samverkansområdena Transporter och Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. skall medverka till att den svenska handelsflottan får rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. svarar för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation till berörda myndigheter och sjötrafikövervakning riktad mot såväl handelssjöfarten som fritidsbåtstrafiken på svenskt territorialvatten och inom svensk ekonomisk zon. Myndigheten bedriver vidare sjösäkerhetstillsyn genom att utöva tillsyn av förpackat farligt gods i hamnar och i övrigt i enlighet med den överenskommelse som finns mellan och . är även ansvarig myndighet för miljöräddningen i . HKF, som har haft till uppgift att handlägga frågor om kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk, skall inordnas i . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:5 Från EG-budgetenfinansierade stöd till Transeu- 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Totalt för verksamhetsområde Sjöfart3 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Avser del som finansierar sjöfart. 3Kustbevakningens beräknade utgifter redovisas under utgiftsområde 6. Försvar samt beredskap mot sårbarhet. () skall inordnas i . Efter bemyndigande från fattades beslut om att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att överföra HKF till . Delbetänkandet Fritid till sjöss och i hamn (SOU 2006:67) lämnades till den tidigare regeringen och behandlar de personal- och kostnadsmässiga effekterna av HKF:s överflyttning till . Kostnaderna för HKF är under ett genomsnittsår . Vid överföringen av verksamheten till beräknas en besparing på uppnås . Ett remissammanträde om utredningens rapport hölls där större delen av berörda intressenter deltog och framförde sina synpunkter på utredningsrapporten. En statlig förhandlare har tillkallats för att ge förslag till åtgärder för hur hamnarnas samlade infrastruktur och resurser bör kunna utnyttjas mer effektivt. Förhandlaren skall identifiera hamnar av strategisk betydelse och föreslå regeringen vilka hamnar som skall ges prioritet i förhållande till andra hamnar när det gäller statligt finansierad infrastruktur. I förhandlarens arbete med att bedöma vilka hamnar som skall vara prioriterade skall hela beaktas. Regeringen kommer efter förhandlarens arbete att slutligt avgöra vilka hamnar som får en prioriterad ställning. Förhandlaren skall utifrån ett kundperspektiv utveckla vissa kriterier som skall ligga till grund för prioriteringen samt hur dessa kriterier kan utvecklas i linje med de transportpolitiska målen. I förhandlarens uppdrag ingår även att utvärdera nuvarande principer avseende kostnadsfördelningen för de allmänna farlederna, såväl farleder till och från de av förhandlaren föreslagna prioriterade hamnarna som farleder till och från övriga hamnar. Utredaren skall redovisa sitt arbete . EU:s inre marknad kräver ett transportsystem som kan svara upp mot det ökande transportbehovet inom unionen på ett effektivt sätt. Det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) utvecklades för detta syfte. Sjömotorvägarna är ett projekt inom TEN-T och omfattar fyra regioner: , , östra och västra . Sjömotorvägarna syftar främst till att stärka sammanhållningen och öka perifera regioners tillgänglighet inom EU samt till att minska godstransporterna på unionens vägnät till förmån för sjöfart. Genom sjömotorvägskonceptet ska transportsystemen effektiviseras genom utveckling av exempelvis hamninfrastruktur och anslutningar till hamnar från både land- och sjösidan, isbrytning, utveckling av trafikinformationssystem samt förbättrad intermodalitet. har varit drivande och positiva till idén med sjömotorvägar och har , tillsammans med övriga EU-länder kring , gått ut med en utlysning för att erhålla projektförslag. TEN-T riktar sig enbart till medlemsstaterna. Det innebär att det är regeringen, som efter förslag från trafikverken, prioriterar vilka infrastrukturprojekt som ansöker om finansiering för från TEN-T programmet. När det handlar om sjömotorvägar måste ansökan göras av minst två EU-länder gemensamt. Om kommissionen godtar projektförslagen kan viss finansiering erhållas från EU. är den myndighet som enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor är ansvarig för i . Verksamheten regleras internationellt av SOLAS- och som båda antagits av . har kunnat planera för användandet av Försvarsmaktens helikoptrar i samband med sjöräddningsinsatser, och detta till en låg kostnad för . Förändringarna inom Försvarsmakten har medfört att upphandlat civila helikoptertjänster för att säkerställa att den kapacitet som är nödvändig kan upprätthållas. De avtal som tecknat innebär att Norrlandsflyg kommer att tillhandahålla helikoptertjänster på fyra platser, Stockholms- och samt och . gäller det även för /. har då totalt upphandlat fem helikoptrar. Kostnaderna har därmed ökat från 1999 till . räknar verket med att kostnaderna ökar med ytterligare . I samband med att helikoptertjänsterna har upphandlats av civil operatör har haft kontakter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med ett stort antal myndigheter och organisationer för att klarlägga deras intresse för samverkan och gemensam finansiering. De samarbetsavtal som tecknats med andra intressenter om samutnyttjande beräknas ge ett bidrag på ca och på ca . Överläggningar pågår med fler intressenter för att om möjligt öka detta kostnadsbidrag. Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera och geologiska undersöknings verksamhet organisation gällande sjömätning och maringeologisk undersökning. Statskontoret har pekat på brister i nuvarande lagar och regleringar inom området samt gett förslag till hur myndigheternas uppgifter och styrning kan utvecklas. Regeringen har för avsikt att följa upp den sjögeografiska verksamheten samt se över möjligheter till effektivisering. skall på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomisk effektiv och långsiktig hållbar transportförsörjning ansvara för att sjöfarten har tillgång till farleder med god framkomlighet och hög säkerhet året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse. Ett tillgängligt transportsystem och en hög transportkvalitet Verksamhetsmål: Ett tillgängligt transportsystem, där sjötransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Sjöfarten skall kunna bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En hög transportkvalitet, där sjötransportsystemet skall medge hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Resultat: Årets isbrytarsäsong startade sent och blev kort. Is informationen från satellit har minimerat behovet av isspaning med helikopter som endast används i slutet av säsongen då satellitbilderna är svårtolkade på grund av våt is. var den genomsnittliga väntetiden på assistans och . har farleden Garpen uppgraderats till ett djupgående . Detta betyder att trafiken på sträckan Lagnö- nu kan separeras. Andra farledsförbättringar som utreds gäller Horsstensleden, oljehamn, hamn och hamn. Arbetet med att omklassificera och analysera farledsnätet i stort har fortsatt och förberedelser gjorts inför fas två. Avsikten med klassificeringen är att reducera antalet farleder och göra en total översyn av kostnadsansvaret. Antal fyrbesiktningar och underhållsbesök uppgick till sammanlagt 1817 stycken och uppfyller därmed fastställda mål för året med god marginal. Sjömätning har till största delen utförts i de för handelssjöfarten prioriterade sjövägarna. Totalt mättes ca 1900 km2 vilket var mindre än planerat. Målet att av de omätta sjövägarna skulle sjömätas har inte uppnåtts. Det har framställts 112 allmänna sjökort och båtsportskort samt ett flertal specialprodukter har framställts. Arbetet med konceptet sjömotorvägar (TEN-T) fortsatte genom starten av ett projekt med en budget på som delfinansieras av EU. Projektet består bland annat av en beskrivning av godsflöderna i och hur isbrytningssamarbetet runt kan förbättras. Nya föreskrifter om handikappanpassning av passagerarfartyg i svensk inrikestrafik trädde i kraft . tog därför fram en nätbaserad handbok som beskriver hur föreskrifterna skall användas. genomför en undersökning bland personer med funktionshinder. Totalt beräknas av de funktionshindrade kunna resa med passagerarfartyg utan besvär, som kan resa med vissa besvär. Återstående uppger att de inte alls kan resa med passagerarfartyg. En viss minskning av gruppen som inte kan resa kan urskiljas jämfört med föregående års mätning. Skillnaderna är små mellan grupper med olika funktionshinder. De hinder som personer med funktionshinder framförallt upplever i samband med fartygsresor är att finna en plats ombord eller på färjeterminalen utan att utsättas för astma- och allergiframkallande faktorer, att ta del av information ombord på färjeterminalen och fartyget samt att förflytta sig på fartyget. Verksamhetsmål: En säker sjöfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas. Resultat: Målet är att halvera antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten och för fiske- och fritidsbåtar . Vidare skall inga allvarliga olyckor ske inom kategorin färje- och passagerarsjöfart. Sjösäkerheten kan mätas som dels säkerhet i svenska farvatten för all sjöfart oavsett fartygens nationalitet, dels som säkerhet för svenska fartyg oberoende av var trafiken sker. Genom flaggstatsansvaret har större möjligheter att påverka fartygssäkerheten på svenska fartyg än de fartyg inspektionen inspekterar som hamnstat. har genom aktivt arbetat inom den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) med att ta fram instrument som särskilt syftar till att underlätta flaggstaternas enhetliga och effektiva införlivande och tillämpning av internationella regler. Ett av dessa instrument är IMO:s frivilliga revisionssystem, enligt vilket världens sjöfartsnationer kan låta sig granskas för att se hur de lever upp till sina åtaganden som flagg-, hamn- och kuststat. Sjösäkerheten påverkas främst genom det normerings- och tillsynsansvar som åligger . Grunden för tillsynsarbetet utgörs av sjösäkerhetsregler. är genom aktivt inom de många fora där internationella regler om sjösäkerhet utvecklas. De mest betydelsefulla av dessa forum är IMO och EU, men även samarbetet inom HELCOM m.fl. organisatio- ner spelar stor roll. Att ändamålsenliga regler antas i rätt tid är av största vikt för att ge förutsättningar för en effektiv tillsyn. hamnstatskontroller regleras dels genom hamnstatskontrolldirektivet (95/21/EG), dels genom samförståndsavtalet mellan 25 flaggstater om hamnstatskontroll (MoU). Nyttjandeförbudsstatistiken ger vid handen att de svenskregistrerade fartygen klarar sig väl vid en internationell jämförelse. Detta bör ses som ett tecken på att ligger långt framme sett i ett internationellt perspektiv vad gäller sjösäkerhet. mål att inspektera av de utländska fartyg som anlöper svensk hamn har åter uppnåtts. Den nya målsättningen inom är att undsätta en nödställd i av fallen har målet nåtts med god marginal. Antalet omkomna inom ansvarsområde uppgick till 26 personer vilket är en minskning med en person från föregående år. Det som inte ingår i ansvarsområde är insjöar som inte är , och Värnen. Antalet drunkningsolyckor som är fritidsbåtsrelaterade uppgick till 34 personer, vilket är en ökning med två personer. Merparten av de drunknade var påverkade av alkohol. Ingen större olycka med handelsfartyg har inträffat . har skrivit elva utredningsrapporter avseende sjöolyckor. organiserade exportenheten ett antal utbildningar inom sjöräddning med deltagare från länder runt . har också genomfört insatsstöd för vissa ansökarländer till EU rörande anpassning till EU-standard inom det maritima området . har bland annat deltagit i branschmässor där ca 2 500 barn genomgått sjövettsskola samt deltagit i sommarpatrull med ett stort antal hamnbesök. En positiv regional utveckling Verksamhetsmål: En positiv regional utveckling, där sjötransportsystemet bidrar till att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas och motverkar de begränsningar som stora transportavstånd innebär. Resultat: har delat in den svenska kusten i sju sjötrafikområden och har anställd personal i dessa områden. arbetar för att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på samtliga hamnar av betydelse. De 10 största hamnarna i står för ca 2/3 av den totala godshanteringen. Isbrytningen är också en viktig del i sjöfartens bidrag till en positiv regional utveckling. Totalt assisterades 568 fartyg (642) varav 12 (21) bogserades. Sjöfart har bedrivits året runt i de svenska farvattnen genom att isbrytarassistans tillhandahållits. Verksamhetsmål: En god miljö, där sjötransportsystemet anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla och där en god hushållning med naturresurser främjas. Resultat: bedriver ett omfattande nationellt och internationellt arbete inom bland annat IMO, EU och HELCOM för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan. Sjöfarten är en internationell näringsgren och många viktiga miljöåtgärder måste därför arbetas fram inom ramen för internationella fora.