prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — presenterade en arbetsgrupp under FN:s vetenskapliga panel för klimat- förändringarTF1FT en rapport om klimatför- ändringarnas orsaker och uppskattningar av framtida förändringar.T EnligtT arbetsgruppen har temperaturen globalt ökat med i genomsnitt det senaste seklet. Det är sannolikt att det är människan som orsakat den största delen av uppvärmningen genom förbränning av fossila bränslen, utsläpp från 1T T IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change),www.ipcc- jordbruk och förändrad markanvändning (avskogning). Med stor sannolikhet kommer uppvärmningen att vara större än . En fortsatt uppvärmning leder till issmältning och stigande havsnivå. Det är enligt rapporten mycket sannolikt att värmeböljor, kraftiga regn och snöfattiga vintrar blir vanligare i ett varmare klimat. Upp- värmningen är inte jämnt fördelad, utan är betydligt större på norra halvklotet än på det södra. tyder mycket på att människor i fattiga länder kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna. presen- terades ytterligare en rapport som beskriver och bekräftar det uppdaterade kunskapsläget om klimatförändringens effekter, möjligheter till anpassning, sårbarhet, hållbar utveckling och utsläppsminskningar. I den s.k. Sternrapporten beskrivs de ekonomiska konsekvenserna av klimat- förändringar. Av rapporten framgår att de samhällsekonomiska kostnaderna blir betydande om utsläppen tillåts fortsätta att öka, men också att ett tidigt agerande och ett val av effektiva åtgärder gör att problemen kan motverkas till förhållandevis begränsade kostnader.TF1FT Regeringen vill understryka att den utveckling som beskrivs i rapporterna inte går att bortse från. Även om åtgärder vidtagits krävs ytterligare insatser för att hindra en skadlig uppvärmning. Det är viktigt att fler länder och regioner fås att delta i de internationella ansträngningarna för utsläppsbegränsningar och utsläppsreduktioner. Klimatfrågan kommer att vara en realitet för utformningen av politiken inom ett flertal områden. har ett stort utanförskap och det krävs särskilda insatser för att minska detta. Att varaktigt öka sysselsättningen är därför regeringens mest prioriterade fråga. Utanför- skapet är både ett stort problem på kort sikt och av stor betydelse för möjligheterna att finansiera de offentliga välfärdssystemen på lång sikt. Ett ökat arbetsutbud och en bättre fungerande matchning på arbetsmarknaden är också av stor vikt för att underlätta anpassningen till den fortsatta strukturomvandling som följer av en pågående internationalisering av ekonomin. Stora regionala skillnader i sysselsättningsgrad och hur stor andel av befolkningen som försörjs genom olika ersättningssystem tyder på betydande svagheter i denna anpassnings- förmåga. har upplevt en stark tillväxt i ekonomin, men sysselsättningen utvecklades länge svagt och många har hamnat utanför. Trots att sysselsättningen ökat starkt är det alltför få människor som arbetar. får över en miljon svenskar sin försörjning genom olika ersättningssystem. var antalet personer som var beroende av olika ersättningssystem runt en halv miljon. Det har skett en varaktig ökning av bidragsberoendet. över åren har det skett betydande förskjutningar mellan olika ersätt- ningssystem. har sjukskrivning och arbetslöshet minskat, medan sjuk- eller aktivitetsersättning och deltagande i arbetsmarknadsåtgärder ökat. Regeringens politik har bidragit till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten nu minskar. Utanförskapet är emellertid alltjämt mycket omfattande. förefaller arbetsmarknaden fungera sämre än väntat. Trots att över en miljon människor står utanför arbetsmarknaden föreligger det nu tydliga tendenser på arbetskraftsbrist. Stigande resursutnyttjande, en något högre löneökningstakt och rekryterings- problem i vissa sektorer tyder på att arbets- marknaden fungerar något sämre än vad som antagits. Det kan också vara en indikation att vägarna tillbaka till arbetsmarknaden för dem som är långtidssjukskrivna och förtids- pensionerade inte fungerar tillräckligt väl. Mot denna bakgrund kommer regeringen i budgetpropositionen att återkomma med ytterligare förslag. Det finns skäl att i det sammanhanget överväga olika förslag som underlättar återgången till arbetsmarknaden inte minst för de som är långtidssjukskrivna och förtidspensionerade. 1T T , Review on the economics of climate change, www.hm- Diagram 1.5 Helårsekvivalenter i tusental i olika Källa: SCB, , , En spegelbild av det ökande bidragsberoendet är utvecklingen av den reguljära sysselsättningen. Som framgår av diagram 1.6 sjönk syssel- sättningsgraden kraftigt . Även om sysselsättningsgraden stigit något är den fortfarande lägre än de nivåer som rådde före krisen , både bland män och kvinnor. Diagram 1.6 Reguljär Sysselsättningsgrad för befolkningen 20 , 19762006 Procent av befolkningen() Källa: () Sifforna är ej helt jämförbara med tidigare pga ändringar i statistiken. Situationen på arbetsmarknaden är särskilt bekymmersam för utrikes födda. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden är lägre, långtidsarbetslösheten högre och andelen tidsbegränsade anställningar större bland utrikes födda än bland personer födda i . Skillnaderna är dock stora mellan olika grupper av invandrare beroende på t.ex. ursprungsland, utbildningsnivå och tidigare erfarenheter. Ställningen på arbetsmarknaden är också beroende av hur länge man bott i . Sysselsättningsgraden är lägst för nyanlända invandrare och ökar med vistelsetiden (se Dock når sysselsättningsgraden inte samma nivå som för inrikes födda ens i . Möjligheterna för nyanlända flyktingar att få arbete har varit begränsade. De nyanlända flyktingarna och deras anhöriga har en särskilt utsatt position på arbetsmarknaden. efter att flyktingarna mottagits i en kommun är av kvinnorna och av männen sysselsatta. efter mottagandet är av kvinnorna och av männen sysselsatta. Diagram 1.7 Sysselsättningsgrad efter vistelsetid i , Källa: Ds 2007:4 Till följd av bland annat situationen i har antalet asylsökande ökat kraftigt . översteg antalet asylsökande 24 000 personer vilket motsvarar en 40- procentig ökning jämfört med . förväntas antalet stiga kraftigt, till 38 000. beräknas 35 000 personer söka asyl i och 2009 omkring 30 000. Det ökade inflödet av asylsökande ställer stora krav både på en ökad kapacitet i Migrations- verkets prövnings- och mottagningssystem och på kommunernas kapacitet att ta emot personer med uppehållstillstånd. innebär den ökade invandringen förändrade förutsättningar inom främst integrationspolitiken, bostads- politiken, arbetsmarknadspolitiken och utbild- ningspolitiken. innebär den ökande invandringen att antalet personer i arbetsför ålder ökar, vilket skapar förutsättningar för ett ökat arbetsutbud. Det stora utanförskapet bland de utrikes födda som redan befinner sig i visar att politiken tidigare misslyckats med att skapa goda förutsättningar till arbete för invandrare. När nu invandringen åter ökar är det därför centralt att det skapas förutsättningar för de nyanlända att snabbt kunna komma in på arbetsmarknaden. Det är en gemensam uppgift för kommunerna och staten. Om detta underlättas integra- tionen och risken för ett ökat utanförskap minskar. En annan grupp som har haft en svag utveckling på arbetsmarknaden är ungdomarna (se diagram 1.8). Etableringsåldern, dvs. den ålder där av en åldersgrupp har jobb, har ökat påtagligt, från . Konsekvenserna av att det tar allt att etablera sig på arbetsmarknaden är negativa för såväl den enskilde vars livsinkomst och framtida pension minskar som för samhället som helhet. Bland annat blir utbudet av arbetskraft lägre, vilket innebär en svagare grund för finansieringen av välfärdstjänsterna. Diagram 1.8 Öppen arbetslöshet bland ungdomar jämfört med övriga 19762006 Källa: () Sifforna är ej helt jämförbara med tidigare pga ändringar i statistiken. Bland de studerande finns ett stort antal personer som är latent arbetssökande, dvs. studerande som aktivt söker arbete och skulle kunnat ta arbete. Dessa ingår i EU:s definition av EU:s arbetslöshet. Enligt detta mått har en hög öppen ungdomsarbetslöshet vid en internationell jämförelse (se diagram 1.9). Diagram 1.9 Ungdomsarbetslöshet i EU-länderna 2006 () Anm. I statistiken betraktas heltidsstuderande som sökt arbete som arbetslösa. En av förklaringarna till att utanförskapet inte sjunkit tillbaka till de nivåer som rådde före 1990-talskrisen är att svårigheterna att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden ökar ju en person inte arbetat. Sannolikheten att en individ skall hitta ett arbete minskar med tiden som arbetslös. Det kan bero på att individens kompetens avtar eller att motivationen att hitta ett arbete minskar . Det verkar också vara så att arbetsgivare är mindre benägna att anställa personer som varit arbetslösa , även om de har goda kvalifikationer för jobbet. Utanförskapets omfattning hänger också samman med lönestrukturen och hur flexibel denna är. Om lönestrukturen inte är tillräckligt flexibel kommer arbetsmarknaden att känne- tecknas av en för hög efterfrågan i förhållande till utbudet på vissa delar av arbetsmarknaden, medan efterfrågan är för låg i förhållande till utbudet på andra delar. Detta innebär att det kan råda både brist på vissa typer av arbetskraft och ett stort utanförskap på arbetsmarknaden. En struktur som innebär att lönekostnaden för personer med låga kvalifikationer är förhållandevis hög, betyder att arbetslöshetsrisken för dessa personer är högre. Det innebär också att personer med relativt låga kvalifikationer eller personer som tappat kompetens genom ett långt utanförskap får svårt att hitta jobb. Även arbetslöshets- och socialförsäkringens utformning liksom skattesystemets utformning har stor betydelse för utanförskapet. Likaså har finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen betydelse för arbetslöshet och lönestruktur. En skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring som är frikopplad från den framförhandlade löne- strukturen riskerar att innebära att kostnaderna för utanförskapet inte i tillräcklig grad beaktas bland annat i löneförhandlingar. Ytterligare en förklaring till utanförskapets kvardröjande höga nivå är att ett strikt anställningsskydd missgynnar dem som står utanför arbetsmarknaden och gynnar dem med en stark position. Anställningsskyddet har där- igenom en omfördelande effekt på arbets- lösheten. Däremot finns det inte entydiga belägg för att lagen om anställningsskydd skulle ha någon tydlig effekt på den genomsnittliga nivån på arbetslösheten. För att underlätta att anställningar sker har regeringen överlämnat en proposition (prop. 2006/07:111) med förslag som innebär att det blir möjligt med allmän visstidsanställning under sammanlagt högst . Goda möjligheter att anställa för en begränsad tid ökar arbetsgivarens flexibilitet vid anställnings- tillfället. Förändringarna kommer att förbättra möjligheterna till anställning för grupper som möter höga trösklar på arbetsmarknaden såsom ungdomar och utrikes födda. Det är också de faktorer som nämnts som förklarar utanförskapet för ungdomar och utrikes födda. Det handlar bland annat om att kostnaderna för att anställa i alltför liten utsträckning tar hänsyn till dessa gruppers sysselsättningsproblem och som försvårar för dem att få fäste på arbetsmarknaden. För ungdomar kan en del av utanförskapet också förklaras av utformningen av utbildnings- systemet, som bidragit till att studietiderna förlängts och bristande matchning mellan ungdomarnas utbildningsval och arbetsgivarnas efterfrågan på kompetens. Vissa misslyckanden i den tidigare integrationspolitiken har bidragit till att öka utanförskapet bland utrikes födda. I de följande två avsnitten beskrivs regering- ens politik för att minska utanförskapet på arbetsmarknaden och lägga grunden för en varaktigt hög sysselsättning och god tillväxt. 1.6En politik för att göra det mer lönsamt att arbeta och anställa Regeringens politik för varaktigt högre syssel- sättning och minskat utanförskap har en bred ansats och en långsiktig inriktning. olika delar hänger samman och reformer på ett område får större genomslag om det genomförs reformer inom andra områden. En framgångsrik jobbpolitik handlar således inte om enskilda åtgärder utan om flera åtgärder på flera olika områden . Regeringens jobbpolitik är därför inriktad på åtgärder som stimulerar såväl utbudet som efterfrågan på arbetskraft och som varaktigt minskar arbetslösheten bland annat genom en bättre matchning på arbetsmarknaden. För vissa särskilt utsatta grupper, framför allt ungdomar och utrikes födda, anser dock regeringen att generella åtgärder inte är tillräckliga. 1.6.1Åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta och anställa Åtgärder för att göra det mer lönsamt att arbeta Regeringens skattepolitik är bland annat inriktad på att det skall bli mer lönsamt att arbeta. finns därför ett jobbskatteavdrag. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden men det bidrar också, genom sänkta marginalskatter, till ett ökat arbetsutbud från dem som redan har ett arbete. För äldre personer ges ett förhöjt avdrag. Regeringen anser det angeläget och gör bedömningen att ett förstärkt jobbskatteavdrag kan införas . Frågan kommer att beredas i . Förut- sättningen för ett genomförande är dock att de offentliga finanserna kommer att vara fortsatt goda och att finansieringen kan säkras. Därefter kan det också bli aktuellt med tillkommande inkomstskattesänkningar för låg- och medelin- komsttagare. Utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar hur arbetsmarknaden fungerar. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. En hög ersättningsnivå för av arbetslöshet kan verka som ett smörjmedel för en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Blir arbetslösheten långvarig kan dock en alltför hög ersättningsnivå leda till att omställningen fördröjs och därmed riskera att leda till ett mer varaktigt utanförskap. Sedan regeringens tillträde har en rad förändringar genomförts i arbetslöshets- försäkringen. Arbetsvillkoret har skärpts, studerandevillkoret har tagits bort och den överhoppningsbara tiden har begränsats. har egenfinansieringen i arbetslöshetsför- säkringen ökat. För att ytterligare tydliggöra arbetslöshetsför- säkringens roll som en omställningsförsäkring har regeringen i en proposition (prop. 2006/07:89) föreslagit förändringar i arbetslös- hetsförsäkringen. Förslagen avses träda i kraft . Enligt förslagen tas den generella rätten att begränsa arbetssökandet till det egna yrkes- området och närområdet bort. En arbetssökande bör vara beredd att ta lämpligt arbete vilket innebär att skälig hänsyn tas till den sökandes förutsättningar för arbetet och andra personliga förhållanden. Regeringen har också föreslagit att kraven på aktivt sökande förtydligas. Den som inte kan visa att vederbörande aktivt sökt arbeten riskerar att få sin ersättning indragen under en eller . Beslutsprocessen för indrag- ning av ersättning inom arbetsförmedlingarna skall också förtydligats för att säkra en enhetlig och rättssäker regeltillämpning i hela Vidare har regeringen föreslagit att dagens möjlighet till förlängning av ersättningsperioden tas bort. Arbetslöshetsersättning lämnas under längst , eller för föräldrar till barn . Därefter bör de som inte fått ett arbete anvisas till den nya jobb- och utvecklingsgaranti som avses träda i kraft . Regeringen har också föreslagit att ersätt- ningsdagar med aktivitetsstöd räknas samman med dagar med arbetslöshetsersättning. Det innebär att systemen för arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd görs så lika som möjligt. De förändringar i finansieringen av arbets- löshetsförsäkringen som infördes för- bättrade incitamenten till återhållsamhet i lönebildningen. Regeringen avser att stärka dessa incitament ytterligare. Finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen kommer därför att till budgetpropositionen ses över i syfte att skapa en tydligare teknisk koppling mellan avgifter och kostnader för arbetslöshet i respektive arbetslöshetskassa. Avsikten med förändringen är inte att höja det samlade avgiftsuttaget. En ny utformning av avgifterna måste också beakta det kommande obligatoriet. Regeringen avser också att se över de förhöjda avgifterna i arbetslöshetskassan för de lång- tidssjukskrivna och göra de justeringar som är Ambitionen är att återkomma i budgetpropositionen . Regeringen anser att arbetslöshetsför- säkringen bör göras om till en obligatorisk försäkring. En särskild utredare kommer att få i uppgift att föreslå hur den nuvarande arbets- löshetsförsäkringen skall omformas till en obligatorisk inkomstrelaterad försäkring. En strategi för minskad sjukfrånvaro Många sjukfrånvarande som har sjukpenning eller sjukersättning har en kombination av olika arbetslivsrelaterade problem och hälsoproblem. De har dock i många fall kvar en viss arbetsförmåga som kan och bör komma till användning. Det är regeringens uppfattning att det behövs en genomgripande förändring av det sätt på vilket många personer med arbetslivsrelaterade problem och hälsoproblem får hjälp att komma tillbaka i arbete. Även förhållningssättet hos övriga aktörer behöver förändras, t.ex. hos hälso- och sjukvården samt socialförsäkringsadmi- nistrationen. Inriktningen på regeringens förändringsarbete är att förbättra sjukskriv- ningsprocessen. Därigenom ersätts den nuva- rande problematiska hanteringen med en ökad tydlighet och medvetenhet samt ett ökat kvalitetstänkande. Sjukförsäkringen skall där- igenom bli mer förutsägbar. Med dessa förändringar ökar förutsättningarna för att den inte skall överutnyttjas eller användas för andra syften än den ursprungligen varit avsedd för. När sysselsättningen nu åter ökar är det särskilt viktigt att ta till vara även den arbetsförmåga som många sjukfrånvarande har kvar. Syftet med regeringens politik är att sjukfrånvaron skall sänkas till en varaktigt låg nivå. Den försäkrades egna resurser och arbets- förmåga skall uppmärksammas ytterligare och skall även vara en utgångspunkt för den fortsatta bedömningen av den försäkrades ärende. Därigenom ökar möjligheterna för socialför- säkringsadministrationen att redan från början kunna göra en korrekt bedömning av ärendet. Detta leder även till att överutnyttjandet i sjukförsäkringen kan minska. Längden på sjukfallen skall över lag minskas betydligt. De nationella försäkringsmedicinska riktlinjer som införs förbättrar möjligheterna att kunna göra detta. Det gäller bland annat att undvika de negativa följderna av långa sjuk- Dessa för med sig att den arbetsförmåga som i många fall finns inlednings- vis efter hand avtar eller upphör helt. Det pågår redan ett arbete som syftar till att förverkliga regeringens strategi att minska sjukfrånvaron. Som nämnts ovan utvecklas nationella försäkringsmedicinska riktlinjer. Dessa skall vara vägledande vid den bedömning av den försäkrades arbetsförmåga som görs såväl inom hälso- och sjukvården som hos . Det finns ett system med ekonomiska drivkrafter för hälso- och sjukvården att minska sjukfrånvaron. Detta system har anpassats för att ytterligare stärka drivkrafterna. Regeringen avser också att presentera ett förslag som innebär att en arbetsgivare skall ha möjlighet att begära ett läkarintyg som avser förhållanden redan från och med den första sjukdagen i en sjuklöneperiod. Regeringen har även tillsatt en utredning med uppdrag att lämna förslag till en från skild tillsynsfunktion för socialförsäkringsadministrationen. Dessutom skall överutnyttjandet av sjuk- försäkringen motverkas, liksom olika former av bidragsbrott. Arbetslinjen skall stödjas genom en ändrad utformning av regelsystemet. uppbär cirka 555 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Kostnaden för dessa ersätt- ningar fram till ålderspensioneringen har beräknats till , dvs. nära en fjärdedel av BNP. Detta belopp har ökat kraftigt . Detta beror dels på att antalet nya personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har ökat kraftigt, dels på att den förväntade tid som personerna är kvar i systemet har blivit längre. Det är i växande grad yngre och medelålders personer som har beviljats ersättning. Det är angeläget att ta till vara den arbetsförmåga som många av dessa personer har kvar. Drivkrafterna för återgång i arbete skall också öka. Därigenom kommer den framtida kostnaden för ersättningarna till denna grupp av personer att minska. Som ett led i arbetet med att stärka drivkrafterna till återgång i arbete föreslår regeringen i denna proposition att viktningen av arbetsinkomster vid beräkning av bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning sänks från till . Detta förbättrar denna grupps ekonomiska förutsätt- ningar och minskar marginaleffekterna så att det lönar sig bättre att arbeta. Åtgärder som gör det billigare att anställa För att öka efterfrågan på arbetskraft har regeringen genomfört ett antal åtgärder som gör det billigare att anställa. För att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare slopades den särskilda löneskatten på arbetsinkomster och inkomster av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt och är födda eller . Regeringen går vidare och föreslår att den särskilda löneskatten avskaffas även för personer som inte omfattas av det reformerade pensionssystemet, dvs. personer som är födda . Från finns nystartsjobb som ökar möjligheterna för dem som inte arbetat att få jobb. Nystartsjobben innebär en skattelättnad motsvarande full arbetsgivaravgift för personer som varit arbetslösa, deltagit i arbetsmarknads- politiska program, haft skyddat arbete på eller haft sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning. De gäller också asylsökande som fått uppehållstillstånd, kvotflyktingar och deras anhöriga efter det att uppe- hållstillstånd beviljats. Nystartsjobben ökar och omfattade vecka 14 närmare 4 800 personer. Regeringen har presenterat ett förslag om skattereduktion för köp av hushållstjänster som skall träda i kraft (prop. 2006/07:94). Detta kommer att förenkla livspusslet för många, samt öka utbudet av arbetskraft och sysselsättning. Svartarbetet kommer att minska och anställningstryggheten öka. Efterfrågan på arbetskraft i vissa tjänste- sektorer där den enskilde kan välja mellan att köpa tjänsten och att själv utföra den, eller där svartarbetet är frekvent, kan stimuleras genom sänkta socialavgifter. Ett arbete pågår med att ta fram ett förslag om sänkt skatt på vissa tjänster. Förslaget förväntas kunna skickas ut på remiss . Regeringens ambition är förslaget skall kunna träda i kraft . Närmare 1,2 miljoner människor av befolkning är födda utomlands och de kom- mande åren förväntas ett ökat mottagande av flyktingar. Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda har länge varit betydligt sämre än för personer födda i . Det finns flera skäl till detta. Kraven för anställning har ökat. Bristande kunskaper i svenska och svårigheter att överföra kunskaper, såväl formella som informella, från ett land till ett annat land kan göra det svårt för utrikes födda att få en anställning. Informella nätverk är en viktig faktor för att hitta ett arbete. Utrikes födda saknar av naturliga skäl ofta den typ av informella nätverk som förbättrar möjligheterna att få arbete. Många arbetsgivare känner osäkerhet inför att anställa. Höga arbetskraftskostnader och en relativt strikt arbetsrätt bidrar till osäkerheten genom att öka de kostnader som är förknippade med ett felaktigt anställningsbeslut. medför höga skatter i kombination med inkomstberoende bidrag att incitamenten för att arbeta försvagas. Det finns också indikationer på förekomsten av diskriminering. Regeringens jobbpolitik är viktig för att förbättra arbetsmarknadssituationen för utrikes födda. Genom nystartsjobben minskar arbets- givarens kostnader för att anställa vilket är viktigt inte minst för utrikes födda. Dessutom gäller att asylsökande, kvotflyktingar och dessa gruppers anhöriga kan få nystartsjobb från den dag de får uppehållstillstånd och framåt. Omkring en tredjedel av de som fått ett nystartsjobb är födda utomlands.