prop · GU031d6 · 2007-01-01 00:00:00 — Det är självklart viktigt att berörda myndigheter i rättsväsendet deltar i det lokala brottsförebyggande arbetet och att de, med utgångspunkt i sina roller, finns representerade i de lokala brottsförebyggande råden. Det är särskilt viktigt att polisen aktivt deltar i rådens verksamhet. Det är därför tillfredsställande att ta del av Brottsförebyggande rådets 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kartläggning i denna del som visar att polisen är den vanligaste icke-kommunala representanten i de lokala råden. Kunskaperna på det brottsförebyggande området måste fortsätta att utvecklas En grundläggande förutsättning för att det brottsförebyggande arbetet skall fungera är att kunskapsnivån inom området är hög på alla organisatoriska nivåer i rättsväsendet. fyller här en viktig funktion som förmedlare av internationell och nationell teoribildning och beskrivning av det brottsförebyggande arbetet. Det finns ett stort behov bland rättsväsendets myndigheter av att ta del av effektiva brottsförebyggande åtgärder mot olika brottstyper, kanske främst mot mängdbrottsligheten. Det är viktigt att fortsätter att föra en kontinuerlig dialog med myndigheterna för att kunna möta deras kunskapsbehov och vara ett stöd för dem. Det är viktigt att rådet utifrån en beskrivning av verkligheten och de bakomliggande orsakerna till brottslighet också i större utsträckning föreslår lösningar. har ett uttalat ansvar för att poliserna skall ha en hög brottsförebyggande kompetens och kunskap. Det förebyggande arbetet skall präglas av ett bättre utnyttjande av resultat från forskning i den operativa verksamheten. Det är därför angeläget att styrelsen t.ex. inom ramen för polisens grundutbildning förmedlar både teoretisk och praktisk kunskap på det brottsförebyggande området till eleverna. Berörda myndigheter inom rättsväsendet skall också öka sin kunskap om olika brottstyper och brottslighetens omfattning genom att fortsätta att utveckla det underrättelseledda arbetet. En källa till kunskap utgörs av det internationella samarbetet. Det är viktigt att berörda myndigheter tar till vara internationella erfarenheter från brottsförebyggande arbete. Ökad internationell samverkan viktig i det förebyggande arbetet mot terrorism Inom kontraterrorverksamheten vid är internationell samverkan avgörande för framgång. Det förutsätter att det finns ett väl fungerande kontaktnät och utvecklade samarbetsstrukturer mellan säkerhetstjänster runt om i världen. Detta är ett ömsesidigt utbyte där den säkerhetstjänst som begär information eller t.ex. rättshjälp från ett annat land också måste vara beredd att lämna bidrag till andra länders kontraterrorarbete. Efter terrorattentaten i har denna utveckling blivit mycket påtaglig. Säkerhetspolisen ställs nu inför helt andra krav när det gäller internationell samverkan, där nya strukturer för informationsutbyte vuxit upp och nya arbetsmetoder utvecklats som en följd av de senaste årens förändrade hotbild. Bekämpande av terrorism och andra brott som riktar sig mot rikets säkerhet är högt prioriterat av regeringen. Hotbilden mot och svenska intressen är förvisso alltjämt låg. Det finns dock en förhöjd hotbild mot vissa utländska intressen i . Vi har också ett ansvar för att förhindra att fungerar som bas för planering och förberedelser för terrorhandlingar i andra länder. Det finns dessutom alltid en risk för att svenskar och svenska intressen i övrigt kan drabbas av terrorattentat i andra delar av världen trots att syftet i sig inte varit att skada . Detta understryks inte minst av de attentatsplaner mot den internationella flygtrafiken som avslöjades av brittisk polis . Utöver en väl fungerande kontraterrorverksamhet nationellt är det därför också betydelsefullt att svenska myndigheter kan bidra i det internationella arbetet mot terrorism. Mot denna bakgrund är det av stor vikt att Säkerhetspolisen fortsätter att utveckla sin kapacitet på kontraterrorområdet och därmed också stärker sin förmåga att möta den ambitionshöjning som skett i våra grannländer . Regeringens uppfattning är att alla de resurser som finns i och som kan bidra i arbetet mot terrorism bör tas tillvara. Myndigheter som och till viss del även Försvarsmakten/MUST är viktiga aktörer i det avseendet. Det åligger Säkerhetspolisen i egenskap av ansvarig myndighet för att förebygga och utreda terrorism att ta initiativ till att utveckla samordningen med dessa och andra berörda myndigheter. För att kunna fullgöra sitt uppdrag inom kontraterrorverksamheten har Säkerhetspolisen tvingats till interna omprioriteringar. Det är dock självklart att Säkerhetspolisen måste ha möjlighet att utveckla sin kapacitet även inom kontraspionage och författningsskydd. Säkerhetspolisens kapacitet i stort behöver därför förstärkas. Regeringen kommer att följa denna utveckling noga och avser att vid behov återkomma till frågan. Allmänt om verksamhetsområdet och måluppfyllelsen Målet uppfylldes inte fullt ut De myndigheter som bidrar till måluppfyllelsen är främst , , , , och . Domstolarnas brottsmålshandläggning som är en del i rättskedjan ingår 2005 i verksamhetsområdet verksamhet. Regeringens analys och slutsatser av domstolarnas resultat redovisas i avsnitt 4.5.4 Dömande verksamhet. Säkerhetspolisens verksamhet redovisas i avsnitt 4.5.2 Brottsförebyggande arbete. Målet för verksamhetsområdet och lagföring var att verksamheten skall bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet och att fler brott skall leda till lagföring. Regeringens samlade bedömning är att målet inte har uppfyllts fullt ut. Bedömningen grundar sig främst på att såväl antalet som andelen misstänkta personer som lagfördes genom beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse var i stort oförändrat jämfört med . Det skall i sammanhanget dock noteras att antalet av polis utfärdade ordningsbot ökade relativt kraftigt . Myndigheterna har vidare utvecklat sina verksamheter på ett sätt som i stort bedöms ha förbättrat brottsutredningarnas kvalitet. Polisens och åklagarnas sammanlagda kostnader för arbetet i verksamhetsområdet uppgick till vilket är en ökning med jämfört med . Polisens kostnader uppgick till knappt 6,5 miljarder vilket var en ökning med drygt 270 miljoner. Den största delen av ökningen kan relateras till polisens arbete med våldsbrott. kostnader uppgick till vilket var en i stort sett oförändrad nivå. kostnad var drygt 248 miljoner vilket var en marginell minskning jämfört med året innan. Kostnaden för Kriminalvårdens häktesverksamhet uppgick till vilket är i nivå med året innan. Polisen har successivt ökat den tid som avsätts för brottsutredning. har dock denna ökningstrend brutits och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 arbetstiden inom utredningsverksamheten var i alla avseenden oförändrad jämfört med föregående år. En tydlig utveckling är också att ägnas åt utredning av våldsbrott. Trots att dessa ärenden endast utgör av antalet inkomna ärenden ägnas mer än en tredjedel av arbetstiden åt dem. har använt stora resurser för att bekämpa vålds- och narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet. Av samtliga avslutade brottmålsärenden avsåg sammanlagt dessa brottstyper. Av totala resursanvändning hänförde sig till bekämpning av nämnda brottstyper. har utvecklat och infört nya och mer rationella metoder för utredning av den ekonomiska mängdbrottsligheten. Detta har medfört att en större del av den totala resursen nu kan inriktas mot bekämpningen av den grova ekonomiska brottsligheten. Nedan redovisas kostnaderna för de myndigheter som redovisar dessa för verksamhetsområdet och lagföring. Tabell 4.8 Kostnadsutvecklingen 20032005 1 Kostnader för Kriminalvårdens häktesverksamhet saknas. I tabellen redovisas kostnadsutvecklingen för verksamhetsområdet. De belopp som redovisas är summan av de kostnader som rapporterats in per verksamhetsgren i statsredovisningen i (exkl. Säkerhetspolisen). Antalet anmälda brott till polisen har legat på en relativt nivå av cirka 1,2 miljoner. Brottsutvecklingen kan sammanfattningsvis beskrivas som en fortsättning på de trender med ett minskande antal anmälda stöldbrott och ett ökande antal anmälda våldsbrott och narkotikabrott som kunnat iakttas . Särskilt stor ökning har skett av fall där någon misshandlas av en okänd person på allmän plats. Även antalet anmälda våldsbrott mot kvinnor har fortsatt öka. Det kan också noteras att antalet anmälda våldtäktsbrott ökat kraftigt. Det förklaras i viss utsträckning av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 den lagändring som trädde i kraft . Lagändringen innebar att en del av de gärningar som tidigare rubricerades som sexuellt utnyttjande nu bedöms som våldtäkt (se vidare avsnitt 4.4.1). När det gäller narkotikabrott har de senaste årens ökning fortsatt. Då narkotikabrottsärenden nästan uteslutande initieras genom polisiära insatser visar ökningen att polisen fortsatt håller narkotikabekämpningen på en hög nivå. Antalet ärenden som polisen redovisade till åklagare i förhållande till inkomna ärenden ökade marginellt. Antalet öppna ärenden (balans) ökade något. Noteras skall dock att andelen ärenden i balans som är äldre än ökat med . kom cirka 187 000 ärenden in till vilket är en marginell ökning jämfört med föregående år. Den totala ärendebalansen ökade något . Balansen fördelar sig på ärenden som finns hos polisen för utredning, hos åklagaren för beslut i åtalsfrågan eller hos domstolen för avgörande. ökade åklagar- och polisbalansen, medan domstolsbalansen minskade. Ökningen av åklagarbalansen beror enligt främst på ett ökat inflöde av ärenden från polisen och då särskilt . Antalet inkomna ärenden till var i princip oförändrat. Däremot ökade antalet avslutade ärenden vilket måste betraktas som en kraftig ökning. Den totala ärendebalansen vid sjönk . Måltillströmningen av brottmål till domstolarna var i stort oförändrad (se avsnitt 4.5.4 Dömande verksamhet). Tabell 4.9 Inkomna ärenden Polisens genomströmningstider från det ett ärende kommit in till dess att det redovisas till åklagare eller avslutas på annat sätt var oförändrade jämfört med både för medel- och mediangenomströmningstiderna. När det gäller minskade medelgenomströmningstiden något från färdig förundersökning till dess att beslut fattas i åtalsfrågan. Mediangenomströmningstiden var dock oförändrad. Vid minskade såväl medelgenomströmningstiden som mediangenomströmningstiden . Det bör påpekas att genomströmningstider inte är jämförbara med som anger tiden från det att förundersökningen är avslutad och inte från brottsanmälan. Antal dagar från avslutad förundersökning till dess åklagaren beslutar i åtalsfrågan minskade vid från 127 i genomsnitt . Domstolarnas genomströmningstider för att avgöra ett brottmål i tingsrätt har ökat (se avsnitt 4.5.4 Dömande verksamhet). Den som är häktad och skall genomgå rättspsykiatrisk undersökning skall utan dröjsmål och senast från det att beslutet kom in till undersökningsenheten föras över till denna. Andelen ärenden där väntetiden i häkte överstigit minskade markant och var . Andelen låg och . Utredningstiderna inom rättspsykiatriska verksamhet har minskat . Utredningsstödet blir allt viktigare Teknisk bevisning har kommit att bli en allt viktigare del av den brottsutredande och brottsbeivrande verksamheten. Det är något som märks bl.a. genom den ständigt ökande efterfrågan på tjänster från . Efterfrågan på teknisk bevisning har ökat i takt med att kriminaliteten blivit alltmer komplex och svårutredd, insikten om kriminalteknikens möjligheter ökat samt att kompetens och metoder inom alla delar av rättskedjan har utvecklats. utförde drygt 36 000 uppdragsärenden åt rättsväsendet vilket är en ökning jämfört med föregående år. De största undersökningstyperna var narkotika och DNA-under- sökningar. Antalet inkomna ärenden avseende DNA-undersökningar ökade . Trots det har den genomsnittliga handläggningstiden för sådana undersökningar minskat något . Polisens hantering av fingeravtrycksverksamheten har förbättrats genom en uppgradering av det system som används för undersökning och lagring av fingeravtryck. Det kommer bl.a. att möjliggöra snabbare identitetskontroller via fingeravtrycksregistret. Efterfrågan hos på rättspsykiatriska undersökningar har minskat jämfört med föregående år. Antalet utfärdade intyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål m.m. har minskat . Förändringarna kan inte härledas till någon särskild orsak utan förklaras av normala fluktuationer i ärendeflödet. Antalet rättsmedicinska obduktioner är i princip oförändrat medan kroppsundersökningar av levande personer har fortsatt att öka. Denna ökning beror sannolikt både på att antalet anmälda våldsbrott har ökat och på en ökad medvetenhet inom rättsväsendet om betydelsen av dessa undersökningar i samband med utredning av vålds- och sexualbrott. Antalet inkomna drograttfylleriärenden har under ett flertal år ökat. Den totala uppklaringsprocenten (antalet uppklarade brott av antalet anmälda brott) ökade något och är nu . Personuppklaringsprocenten (antalet personuppklarade brott i relation till antalet anmälda brott) uppgick till vilket var en oförändrad nivå jämfört med året innan (personuppklarat innebär detsamma som lagföring nämligen att åtal väckts, strafföreläggande utfärdats eller åtalsunderlåtelse meddelats). Mer än en tredjedel av dessa brott ledde till lagföring genom väckande av åtal och resterande del till utfärdande av strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. Det innebär att ökningen av uppklarade 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brott främst berodde på en ökning av de tekniskt uppklarade brotten (teknisk uppklaring innebär att utredningen av brottet lagts ner för att man inte kunnat styrka att ett brott begåtts, att den anmälda gärningen bedömts inte vara brott, att den misstänkte personen är minderårig eller av annan anledning). till brottstyper kan konstateras en relativ ökning av antalet lagförda misstänkta personer i våldsbrottsärenden och i narkotikabrottsärenden. För övriga brottstyper har antalet lagförda misstänkta personer minskat. Detta återspeglar brottsutvecklingen med ett ökat antal narkotikaärenden respektive våldsbrottsärenden. Den trenden förstärktes ytterligare . Vid ökade antalet lagförda ärenden . Antalet lagförda personer ökade . Antalet av polis utfärdade ordningsbot uppgick till drygt 296 000 vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Regeringen anser att det är av stor betydelse att uppklaringen ökar. Vid omorganisationen av bidades ett huvudkontor där en av avdelningarna polisavdelningen har ett samlat ansvar för utvecklingen av polisverksamheten. En prioriterad del i arbetet är att skapa nationellt enhetliga metoder för bl.a. den brottsutredande verksamheten. Polismyndigheterna arbetar med att öka kvaliteten och effektiviteten i bekämpandet av i första hand mängdbrottsligheten. Metodiken i Polisens nationella utredningskoncept skall införas och kvalitetssäkras i samtliga polismyndigheter. Detta innebär att ytterligare åtgärder skall vidtas för att brottsutredningar skall ske i nära anslutning till brotten och att fler poliser skall arbeta , nätter och . Dessutom skall kvalificerade förundersökningsledare finnas tillgängliga dygnet runt, fler brottsplats- och krimi- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 naltekniska undersökningar skall genomföras och underrättelsearbete skall användas mer även i det brottsutredande arbetet. En viktig del i detta är också att åtgärder skall vidtas för att öka förmågan att bemöta brottsoffren. Även om detta arbete främst är inriktat på mängdbrottslighet bedömer att dessa åtgärder kommer att innebära en generell ökning av kvaliteten och effektiviteten på all brottsutredningsverksamhet. Införskaffande av bättre utrustning för spårsäkring som digitala kameror och spårsäkringsväskor (bl.a. för DNA-spår) för brottsplatsundersökningar är andra exempel på åtgärder som bidragit till att öka kvaliteten i verksamheten. En viktig del i kvalitetsarbete var verksamheten vid de fyra utvecklingscentrumen som inrättades . Varje utvecklingscentrum svarar inom sitt ansvarsområde för rättslig tillsyn och kontroll, rättslig utveckling, metodutveckling, analys och uppföljning, kunskapsuppbyggnad, intern och extern information, internationella frågor, samverkan med andra myndigheter samt utveckling av brottsbekämpningen. Verksamheten har inledningsvis bestått av uppbyggnad, kunskapsinhämtning och upparbetandet av samverkansrutiner. I enlighet med utvecklingsplan 2007 har också en omfattande projektverksamhet bedrivits. Syftet har varit att öka lagföringen, höja kvaliteten i verksamheten och åstadkomma en större enhetlighet i handläggning och beslutsfattande. gör bedömningen att vissa av åtgärderna får effekter på kortare sikt, andra på längre. Enligt myndigheten är det efter endast för tidigt att bedöma dessa effekter. genomförde en förändring av den inre organisationen i syfte att åstadkomma en förstärkt ledning och styrning av myndighetens verksamhet. Den brottsutredande verksamheten har indelats i mängdärenden och projektärenden. Vidare har kriminalunderrättelsetjänstens operativa stöd till utredningsverksamheten utvecklats . Enligt har den nya organisationen nya utredningsmetoder och ökat operativt stöd från kriminalunderrättelsetjänsten inneburit en ökad effektivitet och kvalitet i brottsutredningsverksamheten. Den sammantagna bedömningen av polisens brottsutredande verksamhet är att den i många avseenden uppvisar ett oförändrat resultat. Detta är vid första anblicken oroväckande. Viktigt att understryka är dock att det långsiktiga och omfattande utvecklingsarbete som bedrivits skapat goda förutsättningar för betydande resultatförbättringar . Grunden för denna bedömning är att polisen utvecklat och infört en nationellt enhetlig arbetsmetodik, förbättrat den operativa styrningen samt skapat väsentligt förbättrade möjligheter för verksamhetsuppföljning och resultatbedömning. Det är något som gäller både mängdbrottslighet och grov brottslighet. Av stor vikt är också den produktivitetsökning och det utvecklingsarbete som skett vid . resultat bör till viss del bedömas i ljuset av att 2005 var som verksamheten bedrivits inom en myndighet. Verksamhetsresultatet har i allt väsentligt varit tillfredsställande. Förutsättningarna för ett bättre verksamhetsresultat kommande år får bedömas som goda. verksamhetsresultat har också i allt väsentligt varit tillfredsställande. Myndigheten har vidtagit en rad åtgärder för att höja verksamhetens kvalitet och effektivitet. Re- geringen avser att noga följa den utvecklingen. Dessutom avser regeringen att , bl.a. mot bakgrund av den pågående översynen av (dir. 2005:92) göra överväganden avseende myndigheten och dess verksamhet. Regeringen avser att besluta om tilläggsdirektiv för utredningen med innebörden att till skillnad från vad som anges i nuvarande direktiv någon på förhand föredragen organisatorisk lösning inte finns från regeringens sida. Den utredningsverksamhet som bedrivits vid har fortsatt att utvecklas och anpassas utifrån den brottsutredande verksamhetens behov. Regeringen ser positivt på den utveckling som har skett och bedömer verksamhetsresultatet som i huvudsak gott. Polisens genomströmningstider var oförändrade jämfört med . Utifrån de krav som individ- perspektivet ställer på den brottsutredande verksamheten kan detta inte anses vara godtagbart. Detta förstärks av att antalet öppna ärenden (ärendebalansen) ökat och då särskilt ärenden äldre än . Den redovisade ökningen är jämfört med vilket är det högsta värdet . I denna del är det ytterst angeläget att det utvecklingsarbete som bedrivs nu också synliggörs genom att genomströmningstiderna varaktigt sänks till betydligt lägre nivåer. Den genomsnittliga genomströmningstiden från färdig förundersökning till att åklagare fattat beslut i åtalsfrågan var . Re- geringens bedömning är att detta är en rimlig nivå och att det är angeläget att den kan bibehållas. redovisar en minskning av genomströmningstiderna med , vilket visar på en positiv utveckling. Antalet ärenden inom rättspsykiatriska verksamhet har varit mindre än de närmast föregående åren. Det är en anledning till det positiva verksamhetsresultatet men regeringen konstaterar även att verkets arbete för att minska väntetiderna i häkte gett resultat. Det är positivt att andelen ärenden inom rättspsykiatrin där väntetiden överstigit sjunkit. Det är också positivt att utredningstiderna kunnat minskas. var uppklaringsprocenten vilket innebar en ökning jämfört med . Av detta utgjorde de personuppklarade brotten vilket är samma som för . Lagföringen var totalt sett densamma som 2004. När det gäller de särskilda brottstyperna har inte några större förändringar skett. Vid ökade dock antalet lagförda ärenden och antalet lagförda personer avsevärt i förhållande till 2004. Regeringen ser med oro på att personuppklaringen inte ökat annat än marginellt trots att det totala antalet anmälda brott minskat. Den utveckling av brottsligheten som medför att antalet anmälda tillgreppsbrott minskar och att de mer resurskrävande våldsbrotten ökar, förklarar inte på ett acceptabelt sätt denna utveckling. Särskilt bekymmersam är den fortsatt låga lagföringen på prioriterade områden såsom mäns våld mot kvinnor och våld mot barn. Det är bl.a. mot den bakgrunden som och tillsammans med Rättsme- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 dicinalverket och skall medverka till etablering av verksamheter med så kallade Barnahus (dnr Ju2005/1181/). Genom dessa verksamheter kan goda förutsättningar skapas för att höja kvaliteten i utredningar som rör brott mot barn. Därmed bör även antalet lagföringar öka. Det är även vid andra brottstyper angeläget att myndigheterna vidtar kraftfulla åtgärder för att uppnå en ökning av antalet uppklarade brott och lagföringar. En positiv utveckling är att antalet av polis utfärdade förelägganden om ordningsbot fortsatt att öka påtagligt. Regeringen är angelägen om att den utvecklingen fortsätter. Regeringens bedömning av det utvecklingsarbete som polisen bedrivit är att detta har bidragit till att öka såväl kvalitet som effektivitet i den brottsutredande verksamheten. Även om detta ännu inte avspeglar sig i en ökning av personuppklarade brott kan ökningen av antalet tekniskt uppklarade brott och bearbetade ärenden ändå ses som en indikation på att det pågående utvecklingsarbetet skapar goda förutsättningarna för en fortsatt positiv utveckling. Detta bör då medföra att också personuppklarade brott/lagföring kommer att öka. Enligt regeringens bedömning har verksamheten vid utvecklingscentrum bedrivits i linje med de intentioner som låg till grund för enmyndighetsreformen. Verksamhetsutvecklingen där har varit positiv. Regeringen anser dock att det är för tidigt att bedöma effekterna av arbetet vid utvecklingscentrumen. arbete för att höja brottsutredningarnas kvalitet har enligt regeringens bedömning varit ändamålsenligt och bidragit till de redovisade resultatförbättringarna. Allmänt om verksamhetsområdet och måluppfyllelsen Det övergripande målet för Domstolar är, som framgår av avsnitt 4.4.5, att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. För att kunna göra en bedömning av om mål och ärenden avgjorts på ett rättssäkert och effektivt sätt bör hänsyn tas till en rad indikatorer. En del indikatorer är lätta att mäta medan det för 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 andra ännu inte finns någon bra mätmetod. De indikatorer som mäts och följs upp för en bedömning av resultatet är antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål, stora balanser generellt sett inte är en följd av bristande resurser. Det är otillfredsställande att mindre än en fjärdedel av regeringens verksamhetsmål uppnås. Efter en period av ökande måltillströmning har omloppstider och balansernas åldersstrukutvecklingen nu planat ut. överklagande- och ändringsfrekvenser. Verksamhetsmålen avser omloppstider och balanser för olika målkategorier. Verksamhetsmålen är oförändrade i förhållande till de som gällde . I från föreslås en helt ny modell för verksamhetsmål för domstolarna.