prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Den totala utgiften för studiebidrag till vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå inklusive statlig ålderspensionsavgift har uppgått till , varav avsåg det högre bidraget. Lånebenägenheten vid studier på grundskole- och gymnasienivå, dvs. antalet personer som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, sjönk för fjärde året i följd. av studiemedelstagarna tog lån jämfört med 2004. Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån och merkostnadslån minskade. Detta kan antas bero på en ökad medvetenhet hos de studerande att inte skuldsätta sig mer än nödvändigt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fick cirka 25 200 personer rekryteringsbidrag, vilket innebär en minskning jämfört med föregående år. Diagram 8.1 visar antalet kvinnor och män med rekryteringsbidrag 2003-2005. CSN tillämpar en viss övertilldelning av medel till kommunerna för att effektivisera användningen av anslaget. sänktes det övertilldelade beloppet vilket delvis förklarar att antalet studerande med rekryteringsbidrag blev lägre 2005 än året innan. Av de studerande med rekryteringsbidrag var kvinnor och män. Könsfördelningen var i stort sett oförändrad jämfört . Diagram 8.1 Antal studerande med rekryteringsbidrag, Källa: CSN. Rekryteringsbidragets målgrupp är personer som är arbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa samt personer som har ett funktionshinder och som behöver för att uppnå studiemålen. Diagram 8.2 nedan visar hur antalet studerande med rekryteringsbidrag fördelar sig på dessa målgrupper. Av det totala antalet stödtagare har (av kvinnorna och av männen) rekryterats från gruppen arbetslösa, (av kvinnorna och av männen) från gruppen personer som riskerar arbetslöshet och (av både kvinnorna och männen) från gruppen personer med funktionshinder. De som tillhörde kategorin arbetslösa har ökat medan de som tillhörde kategorin riskerar arbetslöshet minskat i motsvarande omfattning. Diagram 8.2 Andel studerande per målgrupp med Källa: CSN. Av stödtagarna fick rekryteringsbidrag med det högre beloppet, vilket är en minskning jämfört med och 2003 då fick det högre bidraget. De flesta av personerna med rekryteringsbidrag, av kvinnorna och av männen, studerade på gymnasial nivå. uppföljning av rekryteringsbidraget visar att av männen och av kvinnorna som studerade med rekryteringsbidrag hade högst grundläggande utbildning. Den största gruppen studerande som fått bidraget är de som hade högst gymnasial utbildning. Vidare visar rapporten att av stödtagarna var födda utomlands. slutsatser efter sin granskning av rekryteringsbidraget är dels att det finns risk för att det sker felaktiga utbetalningar av bidraget, dels att uppföljningen av bidraget är otillräcklig. Felaktiga utbetalningar av bidraget kan, enligt , ha två olika orsaker. Antingen så har uppgifterna som inkommit till CSN varit felaktiga eller så har det uppstått något fel vid CSN:s handläggning av ärendet. Vad gäller uppföljningen av rekryteringsbidraget anser att det saknas kunskap om i vilken utsträckning som ett av de grundläggande syftena med stödet, att det skall rekrytera personer till studier, verkligen uppnås. Den totala utgiften för rekryteringsbidraget uppgick till inklusive statlig ålderspensionsavgift. Den utökade användningen av rekryteringsbidraget, rekryteringsbidrag för kombinationsutbildning, nådde runt 2 300 personer . Av dessa var kvinnor och män. Den totala utgiften inklusive 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 statlig ålderspensionsavgift uppgick till , vilket endast motsvarade en liten del av avsatta medel. I om den vidgade användningen av rekryteringsbidraget ges vissa förklaringar till att satsningen inte fick fullt genomslag. I rapporten framgår att kommunerna ansåg att antalet platser inom satsningen var för få för att ha någon effekt på de friställningar som varit aktuella. Vidare ansåg kommunerna att resursinsatsen som krävdes för administration och marknadsföring av bidraget var för stor i förhållande till mängden studieplatser. Ersättningen bedömdes också vara för låg för att locka till studier. Korttidsstöd kan lämnas vid studier i mindre omfattning dels på grundskole- eller gymnasienivå, dels vid studier om funktionshinder. Av tabell 8.3 nedan framgår att LO har lämnat korttidsstöd till cirka 10 700 personer, varav var kvinnor och var män. TCO har lämnat stöd till cirka 2 600 personer. Av dessa var kvinnor och män. Sisus fördelade korttidsstöd till cirka 8 250 personer, varav kvinnor och män. Av dessa studerade omkring 240 personer inom särvux. Jämfört med 2004 har antalet personer som erhållit bidrag via Sisus ökat . Ökningen beror på att den förstärkning av korttidsstödet som genomfördes fick fullt genomslag . Tabell 8.3 Antal studerande med korttidsstöd, 20032005 Avrundat till närmaste 10-tal Källor: LO, TCO och Sisus. Statens utgift för korttidsstöd uppgick till . Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (TUFF-ersättning) deltog omkring 700 föräldrar i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. I vissa fall kan föräldrarna få studiestöd för deltagande i sådan utbildning. var det 321 föräldrar, varav hälften kvinnor och hälften män, som fick TUFF-ersättning och den totala Studerande på eftergymnasial nivå i studerade 318 100 personer i på eftergymnasial nivå med studiestöd. Av dessa var kvinnor och män. Andelen stödtagare som var eller äldre var . Diagram 8.3 nedan visar antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå i . minskade antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå med 2 700 personer jämfört med . Nedgången kan delvis förklaras av en anpassning till antalet utbildningsplatser. Diagram 8.3 Antal studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel, 20032005 Källa: CSN. De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå, , studerade på en grundläggande högskoleutbildning. Runt 140 studerande fick studiemedel för forskarutbildning och knappt 30 000 studerade vid någon övrig eftergymnasial utbildning, däribland kvalificerad yrkesutbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studiemedel på eftergymnasial nivå studerande en majoritet på heltid. Personer som studerar på eftergymnasial nivå kan få studiemedel med den generella bidragsnivån. Den högre bidragsnivån kan dock lämnas vid vissa speciellt angivna utbildningsprogram. Cirka 1 000 studerande fick det högre bidraget för sådana studier. Av det totala antalet studerande på universitet och högskola hade studiemedel (lika stor andel män och kvinnor). Inom kvalificerad yrkesutbildning hade av det totala antalet studerande studiemedel (andelen kvinnor var och andelen män ). Av studiestödstagare på eftergymnasial nivå hade 2005 omkring 156 500 kvinnor och 106 700 män studielån. Kvinnorna uppvisar en något större benägenhet att ta lån än männen av kvinnorna och av männen med studiestöd på eftergymnasial nivå tog studielån . Den genomsnittliga lånebenägenheten har sjunkit från 2005. Diagram 8.4 Antal studerande på eftergymnasial nivå i med studielån, 20032005 Källa: CSN. fick drygt 20 000 personer tilläggslån för studier på eftergymnasial nivå. Av dessa var kvinnor och män. I genomsnitt av de studerande med studielån på eftergymnasial nivå tog tilläggslån (8,av kvinnorna och av männen). Andelen av de studerande med studielån som även tar tilläggslån har sjunkit från . Diagram 8.5 Antal studerande med tilläggslån, eftergymnasial nivå, 20032005 Källa: CSN. Antalet stödtagare med merkostnadslån för till exempel dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten, minskade 2005 för tredje året i följd. hade omkring 24 800 personer, varav kvinnor och män, merkostnadslån. I genomsnitt av de studerande med studielån på eftergymnasial nivå tog merkostnadslån (10,av kvinnorna och av männen). Andelen av de studerande med studielån som även tar merkostnadslån har sjunkit från . Diagram 8.6 Antal studerande med merkostnadslån, efter- gymnasial nivå, 20032005 Källa: CSN. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få studielitteratur genom talboks- och . fick drygt 1 900 personer studielitteratur på detta sätt, vilket innebär en ökning med cirka Den genomsnittliga kostnaden per studerande var . Den totala utgiften för studielitteratur till vissa högskolestuderande uppgick till . Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiala studier utomlands. Stödet lämnas normalt inte för sådan utbildning som motsvarar svensk gymnasieskola. Cirka 730 unga studerande fick studiebidrag för studier utomlands , vilket är en liten uppgång . Av dessa fick cirka 300 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Den totala utgiften för studiehjälp för studier utomlands uppgick till 2005. Studiemedel kan lämnas för vissa studier utomlands. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför är mer begränsad än för studier på eftergymnasial nivå. fick totalt omkring 29 000 personer, varav kvinnor och män studiemedel för studier utomlands. Detta innebar en ökning med cirka 600 personer (motsvarande ) jämfört med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 8.7 Antal studerande utomlands med studiemedel, gymnasial och eftergymnasial nivå, 20032005 Källa: CSN. Cirka 5 800 av de utlandsstuderande valde att läsa en icke akademisk språkkurs, vilket är en minskning med cirka 300 personer jämfört med föregående år. Troligen beror minskningen på att fler studerande blivit medvetna om begränsningen av det totala antalet veckor och väljer att inte förbruka veckor på en språkkurs utomlands. Antalet utbytesstuderande med studiemedel var cirka 6 900 vilket däremot är en ökning med drygt 100 personer jämfört med . fick 676 studerande studiemedel för gymnasiala studier, vilket är en ökning jämfört med . Uppgifterna avser endast personer som har studiemedel. Därutöver finns studerande som finansierar sina utlandsstudier på annat sätt, t.ex. genom stipendier. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier, av de utlandsstuderande är , och en majoritet är kvinnor. Lånebenägenheten vid studier utomlands minskade , från . Utgiften för studiebidrag vid studier utomlands var för studier på gymnasienivå respektive för studier på eftergymnasial nivå. En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Vissa EU-medborgare skall i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rör sig om migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar. CSN prövade drygt 16 500 utländska personers rätt till studiestöd, varav drygt 7 600 prövades för studiemedel, drygt 5 000 för studiehjälp och drygt 3 800 för rekryteringsbidrag. Av det totala antalet studerande som fick studiemedel utgjorde gruppen utländska medborgare . Motsvarande siffra för studiehjälpen var och för rekryteringsbidraget . CSN har i uppdrag att noga följa utvecklingen av antalet studiestöd som lämnats enligt principen om likabehandling av EU-medborgare. Tabell 8.4 Ärendeutveckling över antal beslut om rätt till studiestöd enligt EG-rätten Källa: CSN. Antalet ansökningar om studiemedel från EU- medborgare uppgick till 1 291, vilket är en ökning med 200 ansökningar jämfört . Av inkomna ansökningar avsåg 247 studier utomlands. Ökningen kan till stor del förklaras av att tio länder blev nya medlemmar i . Från de nya medlemsstaterna har antalet personer som blivit prövade och beviljade studiemedel enligt EG- rätten ökat . Av det totala antalet ansökningar om studiemedel som prövas enligt EG-rätten beviljas studiemedel för studier i . Av de 247 ansökningar som avsåg studiemedel för studier utomlands var andelen bifall hög, . EG-rättsprövningen för rekryteringsbidraget har ökat jämfört med året innan, också denna ökning kan förklaras med EU:s nya medlemsländer . Av alla som prövats enligt EG-rätten har beviljats rätt till rekryteringsbidrag. Reducering av studiestöd p.g.a. inkomst Reglerna för såväl studiemedel som rekryteringsbidrag medger att den studerande får ha en viss inkomst vid sidan av studiestödet. Om en studerandes inkomst överstiger denna inkomstgräns reduceras studiestödet. I de fall den studerande anmäler en inkomst som överstiger inkomstgränsen i samband med sin ansökan sker reduceringen redan i samband med utbetalning. Om den studerande anmäler en för hög inkomst sker reduceringen i form av ett återkrav. I de fall den studerande inte själv anmäler en för hög inkomst sker i stället ett återkrav i samband med att CSN kontrollerar inkomsten gentemot uppgifter för taxeringsåret. fick av studiemedelstagarna studiemedlen reducerade på grund av att de anmält en för hög inkomst i samband med ansökan eller efter det att utbetalning skett. Hur stor andel av de studerande som kommer att få ett återkrav på de utbetalda studiemedlen i samband med CSN:s kontroll gentemot är ännu okänt. uppgick andelen till . Om denna nivå kvarstår innebär det att av studiemedelstagarna får någon form av reducering eller återkrav på grund av för hög inkomst. fick studerande med rekryteringsbidrag stödet reducerat på grund av att de anmält en för hög inkomst i ansökan eller efter det att utbetalning skett. Antalet studerande med rekryteringsbidrag som fick ett återkrav i samband med CSN:s kontroll gentemot uppgick till . Om denna nivå kvarstår kommer av de studerande med rekryteringsbidrag att få någon form av reducering eller återkrav på grund av för hög inkomst. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgår till närmare 1,4 miljoner personer. Antalet personer som har mer än ett studielån minskade beroende på att många av dem med äldre studielån slutbetalat minst ett av dessa lån. 240 000 personer har lån i de två senaste återbetalningssystemen och cirka 7 200 personer har lån i alla tre återbetalningssystemen. Den totala utestående fordran för samtliga låntagare uppgick till , vilket är en ökning med . Ökningen beror på att nyutlåningen är större än återbetalningen av lån. En person kan ansöka om att få det debiterade årsbeloppet nedsatt. Vanligen prövas nedsättning efter en särskild ansökan men i de fall en studerande återupptar studier efter att ha blivit återbetalningsskyldig sätter CSN automatiskt ned årsbeloppet. Antalet låntagare som får nedsatt årsbelopp fortsätter att öka. fick omkring 282 800 personer beslut om nedsättning, en ökning med drygt 7 300 personer jämfört med . Ökningen återfinns bland de låntagare som har annuitetslån, och orsakas av att antalet låntagare med den typen av lån av naturliga skäl ökar . Av de låntagare som fick nedsättning var kvinnor och män. hade drygt 84 000 personer krav på återbetalning av studiestöd som hamnat hos , en ökning med cirka en procent jämfört med . Den ackumulerade fordran hos uppgick till . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som hade en skuld hos sjönk från cirka tio till . Andelen av alla återbetalare som får en första skuld hos minskar också. Cirka 57 500 låntagare är bosatta utomlands och CSN har tidigare haft svårigheter att nå och driva in obetalda avgifter från denna grupp. betalades dock in till CSN som en följd av projektet som CSN startade . CSN:s nuvarande studiesociala verksamhet kan delas in i tre områden: att förmedla försäkringar, att underlätta resor för utlandsstuderande och att administrera . I regleringsbrevet fick CSN i uppgift att utveckla sin roll som studiesocial förvaltningsmyndighet. har myndigheten dock prioriterat att för- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bättra handläggningstider, tillgänglighet och övrig service. Myndigheten planerar att utveckla sin roll som studiesocial myndighet under innevarande år. Utgifterna för CSN:s administration av verksamheten uppgick till vilket innebär en minskning med jämfört med . Utgiften finansierades med från anslag 25:79 m.m. och med från avgiftsinkomster. CSN fortsätter att nyttja tekniska lösningar i administrationen för att öka effektiviteten. På webbplatsen tillhandahålls bl.a. ett antal självservicetjänster. Myndigheten samverkar också med s.k. vidareinformatörer för att sprida information om studiestödet. Ett av målen avseende studiemedelsadministrationen i CSN:s regleringsbrev var att andelen maskinella beslut skulle öka, vilket också skett. Andelen maskinella beslut om studiemedel för studier i ökade något och uppgick till . CSN bedriver , som ett led i satsningen på service genom den s.k. 24- timmarsmyndigheten, en försöksverksamhet med elektronisk studiemedelsansökan. Av de inkomna elektroniska ansökningarna har kunnat behandlas maskinellt. CSN bedömer att andelen maskinella beslut kommer öka ytterligare när elektronisk ansökan blivit etablerad. Med anledning av det uppdrag om att förbättra återkravshanteringen som CSN fick har myndigheten bl.a. fastställt nya handläggningsrutiner för återkrav och genomfört utbildningar i dessa rutiner. Effekten av åtgärderna blev att CSN aktiverade fler återkravsärenden och målet är att samtliga kvarvarande ärenden skall vara aktiverade. Andelen maskinella beslut om rekryteringsbidrag har minskat från . En av orsakerna till detta är att CSN:s handläggningssystem ännu inte kan 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hantera de ansökningar där den studerande nått begränsningen . Den maskinella ärendehanteringen inom återbetalningsverksamheten är hög och andelen maskinella beslut har generellt sett ökat , jämfört med föregående år. Inom vissa ärendetyper beslutas maskinellt. har CSN genomfört kvalitetsgranskningar av handläggningen, både inom tilldelnings- och återbetalningsområdet. Granskningsresultaten visar på vissa brister i rättssäkerheten. Handläggningstiden avser både kompletta ärenden och ärendena som fordrar komplettering. Handläggningstiden för studiemedel vid studier i har minskat till . Den genomsnittliga handläggningstiden för studiemedel vid studier utomlands minskade . Andelen ärenden som beslutats fortsätter att öka. Vad gäller studiemedel vid studier i beslutades av ärendena vilket är en ökning jämfört med . För studiemedel vid studier utomlands var motsvarande siffra , en ökning . Studiebidraget i studiehjälpen hanteras helt maskinellt efter uppgift från skolorna, men med nuvarande handläggningssystem är det inte möjligt att redovisa handläggningstiden. Den genomsnittliga handläggningstiden för extra tillägg och inackorderingstillägg för studier i har förbättrats . Andelen ansökningar om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande som hanterades var , vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med . förbättrades den genomsnittliga handläggningstiden . Den genomsnittliga handläggningstiden inom återbetalningsverksamheten har generellt sett varit kortare än inom tilldelningsverksamheten. Tabell 8.5 CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 2003 Källa: CSN. 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats (kompletteringstid ingår). Styckkostnaderna inom CSN:s verksamhetsområde har sjunkit . Minskningen kan fortfarande till viss del förklaras av att utgifterna minskat då lokalkontor avvecklats i samband med omstruktureringen av verksamheten. Styckkostnaderna inom studiemedelshanteringen har generellt minskat något. Ett ärende avseende studiemedel för studier i kostade 2005 jämfört med 2004. Ärenden avseende rekryteringsbidrag har en relativt låg styckkostnad, per ärende. Kostnaden har minskat marginellt jämfört . Styckkostnader inom återbetalningen var i stort sett oförändrade eller svagt minskande jämfört med . har antalet inkomna telefonsamtal ökat . Andelen samtal där den studerande begärt personlig service var , vilket är en ökning . I regleringsbrevet sattes som mål att andelen telefonsamtal som besvaras skulle öka, men minskade i stället andelen till . De åtgärder som myndigheten har vidtagit med anledning av uppdraget om att förbättra servicen har fått effekt och tillgängligheten har ökat. Åtgärderna resulterade i en positiv utveckling av servicenivån . har effekterna blivit tydligare och servicen har stabiliserats på en hög nivå. besvarades av samtalen . Den genomsnittliga väntetiden var 1½ minut. Tabell 8.6 Nyckeltal för CSN:s service och information, 20032005 - varav antal besvarade Andel besvarade samtal inom 3 Källa: CSN. Vidare skulle CSN enligt regleringsbrevet öka andelen nöjda kunder. genomförde därför myndigheten en kundundersökning, för att undersöka hur studerande med studiestöd och låntagare uppfattar servicen. Myndighetens undersökning visade att det övergripande NKI-index (Nöjd-kund-index) sjunkit något. Mest nöjda var studerande på grundskole- och gymnasienivå och minst nöjda var återbetalare. Besöken på webbplatsen har ökat jämfört med och besöken på webbsvar ökade . CSN har haft en relativt låg personalomsättning. Av det totala antalet anställda 2005 var kvinnor och män. Trots medvetna satsningar vid de förhållandevis få externa rekryteringarna har det inte varit möjligt att minska den sneda könsfördelningen. Sjukfrånvaron har ökat något från . uppgick kostnaderna för ÖKS verksamhet till . ÖKS hanterade cirka 5 750 ärenden, en minskning med cirka 570 ärenden jämfört med föregående år. Inkomna ärenden till ÖKS minskade jämfört med . Överklagandena avsåg främst stödformen studiemedel, dessa utgjorde av det totala antalet inkomna ärendena. Överklaganden rörande studiehjälp och rekryteringsbidrag 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utgjorde av det totala antalet. har av alla ärenden avgjorts . av alla ärenden har avgjorts . Nämnden har bifallit av ärendena. Nämndens beslut i enskilda ärenden har haft betydelse för regeltillämpning och praxis hos CSN. LO, TCO och Sisus som administrerar korttidsstödet har uppnått målet om en genomsnittlig handläggningstid . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet unga studerande på gymnasienivå som fått studiehjälp ligger på en fortsatt hög nivå. Nästan samtliga studerande som avslutar går vidare till gymnasiala studier. Således beror antalet studiehjälpstagare på befolkningsutvecklingen i åldrarna . Ekonomin är viktig för att studerande skall kunna bedriva sina studier framgångsrikt. Eftersom beloppsnivåerna och inkomstgränserna i studiemedelssystemet är så centrala för de studerande avser regeringen att se över dessa områden. Regeringen anser att alla studerande på en och samma utbildning skall ha lika finansieringsvillkor och strävar därför efter att all studiefinansiering skall omfattas av ett samordnat och sammanhållet studiestödssystem. De studerandes studiesociala situation har länge varit eftersatt. Studiemedlen måste samverka bättre med de sociala trygghetssystemen, så att den enskilde har möjlighet att försörja sig och leva ett tryggt liv . Samspelet mellan studiestödssystemet, bostadsbidraget, socialförsäkringssystemet, försörjningsstödet och arbetslöshetsförsäkringen behöver därför ses över. Situationen för studerande med barn behöver ges särskild uppmärksamhet. Även studenthälsovården behöver granskas ur ett studiesocialt perspektiv. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som skall se över de studerandes studiesociala situation. Ett system för finansiering av studier för vuxna med behov av grundläggande och gymnasial utbildning måste vara enkelt, hållbart och uppfattas som rättvist. Det måste dessutom vara relativt likvärdigt i konstruktion med motsvarande system för studier på högre nivå. Det är inte rättvist att personer som är och som redan har gjort sitt inträde på arbetsmarknaden skall gynnas i studiestödssystemet. Re- geringen anser därför att rekryteringsbidraget till vuxenstuderande skall avvecklas fr.o.m. . Vuxenstuderande skall i stället omfattas av det reguljära studiemedelssystemet. Enligt regeringens uppfattning är rekryteringsbidraget ett uttryck för en olycklig sammanblandning av utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik.