prop · GU03129 · 2007-06-27 00:00:00 — Det har under arbetets gång stått allt mer klart för kommittén att det inte är möjligt eller fruktbart att försöka dela upp flickors och pojkars problem och behov i vad som är socialt betingat och vad som är psykiatriskt. I den organi- satoriska uppdelning mellan barn- och ungdomspsykiatrin och den sociala barn- och ungdomsvården som finns , krävs att ansvariga och de som utför vård- och behandlingsarbete trots allt anstränger sig att göra en sådan uppdelning, eftersom tilldelade resurser baseras på vad som bedöms rymmas i det egna ansvaret och vad som bedöms vara någon annans ansvar. Det är i denna framtvingade gränsdragning som flickor och pojkar med behov av samtidiga insatser riskerar att hamnar mellan två stolar. Då är det inte rimligt att fortsätta en sådan gränsdragning och uppdelning. Vi menar att det skall vara barnens och ungdomarnas behov som styr vad som skall göras. En helhetssyn på barnen måste vara avgörande vid val av tillvägagångssätt. När det gäller flickor och pojkar med komplicerade behovsbilder av såväl social som psykiatrisk natur menar vi att en sammanslagning av huvudmännens verksamheter på några platser i landet har de största förutsättningarna att åstadkomma kvalificerad vård inom båda områdena och att det skulle kunna innebära en förbättring. Att flickors och pojkars behov utreds på ett och samma ställe där personal med olika kompetens arbetar nära varandra menar vi kan höja kvaliteten i utredningen, liksom i de insatser och den behand- ling som en utredning leder till. En sådan kvalificerad verksamhet bör också kunna bistå institutioner som vårdar flickor och pojkar med närliggande problematik och som kanske redan är placerade när behovet av sådan vård uppdagas. Den föreslagna typen av verksamhet skulle efter en försöksperiod om den visar sig tillgodose flickornas och pojkarnas behov, kunna komma att utgöra kliniks bas för forskning och utveckling inom området. att försök görs med fem samordnade verksamheter genom att bidrag ges till kommuner och landsting som gemensamt skapar och bedriver verksamhet som riktar sig till flickor och pojkar som behöver kvalificerade sociala och psykiatriska insatser. I socialtjänstförordningen definieras hem för vård eller boende respektive Där anges att hem för vård eller boende till skillnad från familjehem bedrivs yrkesmässigt. Många familjehemsföräldrar har upp- drag från socialnämnden som innebär att de stödjer de placerade barnen på hel- eller halvtid. Uppdraget får därför betydelse för deras försörjning och är i den meningen yrkesmässigt men det bör enligt kommittén inte ändra hemmets karaktär av familjehem. Skillnaden skall vara att ett hem för vård eller boende till skillnad från familjehem förestås av en utbildad att definitionerna av hem för vård eller boende respektive familjehem skall ändras och begreppet hem för vård eller boende ändras till hem för vård och boende. Ändringarna görs i socialtjänstförordningen. Vi har konstaterat att det finns brister när det gäller statistik och infor- mationssystem inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det saknas till exempel årlig nationell statistik om antalet anmälningar, antalet utredningar, vem som gör anmälningarna, skälen till anmäl- Det går inte heller att ange hur många anmälningar som leder till utredning och hur många utredningar som slutligen leder till att barnet får en insats. Det är inte heller möjligt att tala om hur många barn eller familjer som får en eller flera öppenvårdsinsatser, hur väl de fungerar och vad som är verksamt. Det gör det svårt att följa eventuella föränd- ringar i riket . På nationell nivå saknas också tillförlitlig statistik över antal familje- hem, behandlingshem och antal platser. Det är alltså inte möjligt att följa utvecklingen av vårdens kapacitet över hela landet. Det finns inte heller någon säker information om målgrupper och behandlingsinnehåll. att får i uppdrag att ta fram ett system för en utvidgad insamling av data rörande den sociala barn- och ungdomsvården. Bestämmelsen om krav på god kvalitet inom område gäller vare sig utförandet sker i offentlig eller enskild regi. Regleringen infördes för att säkerställa att den enskilde får insatser av god kvalitet. Det finns inte någon nationell konsensus om vad som utgör förutsättningar för vård av god kvalitet inom den sociala barn- och ungdomsvården och hur detta samspelar med önskvärda resultat. Flickor och pojkar riskerar därför att få stöd och insatser med osäker effekt. Det försvårar också arbetet för den sociala barn- och ungdomsvården efter- som det är svårt att veta vilken insats som skall väljas framför en annan. Problemet blir aktuellt såväl när det gäller att välja rätt insats för en flicka eller pojke som när det gäller att välja kostnadseffektiv vård. Ett så svårfångat område som kvalitet inom den sociala barn- och ungdomsvården behöver stöd på nationell nivå för att kunna definieras. Det är inte rimligt att varje kommun skall lägga tid och resurser på att identifiera kriterier och relevanta mått för att uppnå god kvalitet i arbetet. Ett nationellt kvalitetsregister skulle kunna ge en kunskapsbas som kommunerna kunde använda i sitt lokala kvalitetsarbete och få betydelse för såväl utvecklad vårdkvalitet som resursutnyttjande. att får i uppdrag att i nära samarbete med forskare inom området, den sociala barn- och ungdomsvårdens verksamheter och företrädare för brukarorganisationer utarbeta system för att upprätta för den sociala barn- och ung- domsvården. skall ansvara för att upprätta och föra registren. Den sociala barn- och ungdomsvården skall i allt högre utsträckning och så långt möjligt vila på kunskap och beprövad erfarenhet. Arbetsuppgifterna inom den sociala barn- och ungdomsvården spänner över vidsträckta kompetensområden och ställer stora krav på yrkes- utövarna. Det finns inga nationella riktlinjer för hur kompetensen bör se ut inom den sociala barn- och ungdomsvården i kommunerna. Detta lämnar stor frihet vid såväl tillsättning av tjänster, som utformning av grundutbildning och den kontinuerliga kompetensutveckling inom området som är nödvändig. Vi tar inte ställning till vilken slags kompe- tens som exakt borde krävas för arbetsuppgifterna inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vi menar dock att om målsättningen om en social barn- och ungdomsvård som i allt högre utsträckning vilar på kunskap och beprövad erfarenhet skall kunna uppfyllas är en av förutsättningarna att personalen har en god utbildning och att kraven på kompetens är tydliga. Möjligheten till legitimation av socionomer har förts fram som ett verktyg att stärka socionomernas ställning som självständiga och kompe- tenta yrkesutövare samt som ett sätt att garantera klienterna kvalitet i stöd Vi menar att en sådan ordning vore möjligt men först efter det att vissa förutsättningar är uppfyllda. att vid den beredning som pågår inom Utbildnings- och av ett förslag om en ny examensordning för socionomutbildningen särskilt bör beaktas behovet av fördjupade kun- skaper inom fem områden som särskilt bör prioriteras; barnkunskap, utredningsmetodik, metodkunskap samt uppföljning och Dessutom bör de olika kompetensnivåer som skall upp- nås i grundutbildningen respektive fort- och vidareutbildning tydligt att ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vilken kompetens som skall krävas för arbetsuppgifter inom den kommunala sociala barn- och ungdomsvården och att förutsättningarna för införande av legitimation för socionomer utreds efter det att en förstärkning av såväl grund- som vidare- utbildning och fortbildning skett, när kompetenskriterierna för olika delar av arbete fastställts och när forskningen inom området intensifierats och former för ett meningsfullt utbyte mellan fält och forskning etablerats. Kunskapsområdet social barn- och ungdomsvård är i flera avseenden Behovet av ytterligare kunskaper berör sådant som vilka faktorer som är de mest avgörande för gynnsam respektive ogynnsam utveckling hos barn och unga, vilka behandlingsmetoder som är de mest effektiva för individer och grupper med olika typer av sociala problem, jämförelser mellan olika behandlingsmetoder, långtidsuppföljningar efter genomförda insatser, betydelsen av tidiga insatser. osäkerhet om vilka grupper som skall prioriteras i den sociala barn- och ungdomsvården, vilka behandlingsmetoder som är att föredra och vilka resultat de ger samt vilka insatser som är mest kostnadseffektiva. I den utvärdering av socionomutbildningen som gjorde 2003 påtalas att högre utbildning skall vila på vetenskaplig grund och vara forskningsanknuten. Bedömargruppen fann att forsknings- anknytningen varierade högst väsentligt mellan lärosätena och slog fast att forskningsanknytningen vid de forskningssvaga institutionerna behö- ver förstärkas avsevärt. För att forskningsanknytningen i utbildningarna skall kunna förstärkas och för att fältet så långt möjligt skall kunna bedriva arbete som vilar på kunskap och beprövad erfarenhet krävs att forskningen inom området intensifieras och att den kompetensutveckling som pågår inte avstannar. Vi förslår därför följande. Att regeringen ger för arbetsliv och socialvetenskap, FAS i uppdrag att som en del i det samordningsansvar som tilldelats FAS inom barn- och ungdomsforskningen, utlysa ett programstöd för forskning med specifik anknytning till den sociala barn- och ung- domsvården. Särskild prioritet bör ges åt utvärdering av olika metoder för insatser, stöd och behandling samt kontrollerade jämförande studier av effektiva behandlingsmetoder. För detta ändamål avsätts medel att fördelas till fyra forskningsprogram. Att regeringen avsätter medel för strategiska insatser som stimulerar och underlättar utvecklingen av en kunskapsbaserad social- tjänst inom den sociala barn- och ungdomsvårdens område. Hur dessa medel skall användas regleras genom avtal mellan staten och kommuner och landsting. Insatserna skall genomföras på lokal och regional nivå med stöd av samordning och styrning på nationell nivå. Lagförslag i betänkandet Källan till en chans Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81) Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen dels att i 6 kap. 12 §§, 4 §, 7 kap. 1 §, 8 kap 1 §, 12 kap 3 § 3.,10 § andra stycket 1. 13 kap. 6 §, 15 kap 7 § och 16 kap 2 och 7 §§ uttrycket hem för vård eller boende skall bytas ut mot hem för vård och boende, dels att rubriken till 6 kap. skall ha följande lydelse, dels att 5 kap. 1 §, 6 kap. 67 §§, 7 kap. 1 §, 13 kap. 4 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf 3 kap. 8 § och 7 kap. 6 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar ytterligare föreskrifter om lämplig utbildning och erfarenhet för personal som utför social- nämndens uppgifter för barn och unga. Särskilda bestämmelser om olika grupper Barn och unga verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighets- utveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighets- utveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga i nära samarbete med hemmen i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som sörja för att barn och ungdom som får det skydd och stöd som de får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, fostran utanför det egna hemmet, tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett barn varit placerat i i sin omsorg om barn och i sin omsorg om barn och behov av stöd och hjälp som kan behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende finnas sedan ett mål eller ärende vårdnad, boende, vårdnad, boende, eller adoption har avgjorts. eller adoption har avgjorts. 6 kap. Vård i familjehem och i 6 kap. Vård i familjehem och i hem för vård eller boende hem för vård och boende Ett barn får inte utan social- Ett barn får inte utan social- nämndens medgivande eller beslut nämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av för- som inte tillhör någon av för- äldrarna eller någon annan som har äldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. vårdnaden om honom eller henne. medgivande eller fatta beslut om medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsätt- enskilda hemmet och förutsätt- ningarna för vård i hemmet är ningarna för vård i hemmet är utredda av nämnden. gäller ett hem i en annan kommun, dens prövning gäller ett hem i en skall nämnden informera och sam- råda med den kommunen innan den informera och samråda med den fattar sitt beslut. kommunen innan den fattar sitt Ett barn får inte efter social- nämndens beslut placeras i ett enskilt hem som vid uppredade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård (jourhem) om inte förutsätt- ningarna för vård i hemmet är utredda av nämnden. vara placerat i ett från tidpunkten när socialnämn- dens utredning avslutades, om inte särskilda skäl föreligger. skall i fråga om skall i fråga om de barn som avses i 6 § de barn som avses i 6 § medverka till att de får god medverka till att de får god vård och fostran och i övrigt vård och fostran och i övrigt verka för att de får lämplig verka för att de får lämplig dem som vårdar sådana barn råd, dem som vårdar sådana barn råd, stöd och annan hjälp som de stöd, handledning och annan hjälp som de behöver, ning till dem som vårdar sådana barn och som behöver den. Föreskrifter om enskild verksamhet Ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en en- skild individ får inte utan tillstånd av yrkesmässigt be- driva verksamhet i form av 1.hem för vård eller boende, 2.sådana boenden som motsva- rar dem som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket, 3.hem för viss annan heldygns- 4.hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet. Tillstånd skall sökas hos läns- styrelsen i det län där verksam- heten skall bedrivas. Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 kap. 5 § har över- lämnat till en enskild att utföra. Ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en en- skild individ får inte utan tillstånd av yrkesmässigt be- driva verksamhet i form av 1.hem för vård och boende, 2.sådana boenden som motsva- rar dem som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket, 3.hem för viss annan heldygns- vård, 4.hem eller öppen verksamhet för vård under begränsad del av dygnet, 5.ingripande och strukturerad öppen verksamhet för barn eller deras vårdnadshavare. Tillstånd skall sökas hos läns- styrelsen i det län där verksam- heten skall bedrivas. Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 kap. 5 § har över- lämnat till en enskild att utföra. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer medde- lar ytterligare föreskrifter om vill- kor för säkerhet och kvalitet i tillståndspliktig verksamhet som vänder sig till barn och unga. har rätt att in- spektera verksamhet som står under dess tillsyn och får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Den vars verksamhet inspekteras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid inspektionen. Om det förekommer något miss- förhållande i 1.annat hem för vård eller boende än sådant som avses i 6 kap. 3 §, 2.enskild verksamhet som står 4. sådant boende som avses i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket, får förelägga den som svarar för verk- samheten att avhjälpa missför- hållandet. Ett föreläggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder som till- synsmyndigheten anser nödvändiga för att det påtalade missför- hållandet skall kunna avhjälpas. Om missförhållandet är allvarligt och föreläggande inte följs, får förbjuda fortsatt verksamhet. har rätt att in- spektera verksamhet som står under dess tillsyn och får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. skall inspektera verksamhet som har tillstånd att vårda barn senast räknat från tidpunkten när tillstånd be- viljades. Den vars verksamhet inspekteras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid inspektionen. Om det förekommer något miss- förhållande i 1.annat hem för vård och boende än sådant som avses i 6 kap. 3 §, 2.enskild verksamhet som står 4. sådant boende som avses i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket, får förelägga den som svarar för verk- samheten att avhjälpa missför- hållandet. Ett föreläggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder som till- synsmyndigheten anser nödvändiga för att det påtalade missför- hållandet skall kunna avhjälpas. Om missförhållandet är allvarligt och föreläggande inte följs, får förbjuda fortsatt verksamhet. Om det föreligger fara för barns liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt, får utan föregående föreläggande förbjuda fortsatt verksamhet. Förslag till förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstförordningen dels att 3 kap. 1 och 2§§, 8 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen införs en nya paragrafer 5 kap. 1 a §,1 c § och 5 §, dels att nuvarande 5 kap. 1 a §, 1 b §, 1 c § skall betecknas 5 kap.1 b §, 1 d § respektive 1 e §, dels att i 1 kap. 2 § punkterna 24, 3 kap. 1 § första och andra stycket, 3 §, 5 §, 7 §, 8 §, 9 §, 10 § första stycket, 11 § första stycket och 8 kap. 2 § uttrycket hem för vård eller boende skall bytas ut mot hem för vård och boende, dels att rubrikerna till 3 kap. skall ha följande lydelse, dels att i rubriken närmast före 3 kap. 3, 10 och14 §§ uttrycket hem för vård eller boende skall bytas ut mot hem för vård och boende. 3 kap. Vård i familjehem eller i 3 kap. Vård i familjehem eller i hem för vård eller boende hem för vård och boende Med hem för vård eller boende avses ett hem inom som tar emot enskilda för vård eller behandling i förening med ett boende. Om ett sådant hem drivs av ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en enskild individ krävs dessutom att verksamheten bedrivs yrkesmäs- sigt. Som hem för vård eller boende räknas inte sådana särskilda bo- endeformer som avses i 5 kap 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen. Med hem för vård och boende avses ett hem inom som tar emot enskilda för vård eller behandling i förening med ett boende och som har en före- ståndare med lämplig utbildning. Om ett sådant hem drivs av ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ krävs dessutom att verksamheten bedrivs yrkesmässigt. Som hem för vård och boende räknas inte sådana särskilda bo- endeformer som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen. Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av social- nämnden tar emot barn för stadig- varande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad och vars verksamhet inte bedrivs yrkes- mässigt. Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av social- nämnden tar emot barn för stadig- varande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad. 2006/07:129 Bilaga 2 5 kap. Vissa uppgifter för socialnämnden skall ingå skrift- ligt avtal med den som på uppdrag av nämnden tar emot ett barn för stadigvarande vård. I avtalet skall villkoren för uppdraget regleras. När socialnämnden beslutatom vård av ett barn skall en be- handlingsplan upprättas som be- skriver hur målen med vården skall uppnås. skall till läns- styrelsen anmäla, hem för vård och boende samt hem eller strukturerad och kvalificerad öppen verksamhet för vård under delar av dygn, som nämnden bedriver. 8 kap. Vissa bemyndiganden får meddela ytterligare föreskrifter om vård i familjehem och i hem för vård eller boende enligt 6 kap. 4 § andra stycket socialtjänstlagen. får meddela ytterligare föreskrifter om vård i familjehem och i hem för vård och boende enligt 6 kap. 4 § andra stycket socialtjänstlagen, om lämp- lig utbildning och erfarenhet för personal som utför socialnämndens uppgifter för barn och unga enligt 3 kap. 8 § socialtjänstlagen och om villkor av betydelse för säkerhet och kvalitet i tillståndspliktig verk- samhet som riktar sig till barn och unga enligt 7 kap. 6 § socialtjänst- lagen. Remissinstanser till betänkandet Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81) Remissinstanser som avgivit yttrande: , , , Kammarrätten i , , (), Brottsförebyggan- de rådet, , , Statens institutions- styrelse (SiS), , (), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), i , i , i län, i , i , , , Läns- styrelsen i , , Myndigheten för skolutveckling, vid , vid , , Jäm- ställdhetsombudsmannen (JämO), , kommun, kommun, Stad, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , Västra Götalands- regionen, , , , , Kommuner och Landsting, , , Familjevårdens (FaCO), , främjan- de (FFFF), Föreningen (), Gryning vård AB, Nätverket mot socialt utanförskap, Organisationen för vuxna adopterade (AFO), (), (), hemsvård (RFF), Föreningen , (VfB), AB Vårljus. Övriga remissyttranden: , (), Skyddsvärnet i , Forum för Familje- vård (FfF), Förebyggande socionomer, Muslimska Råd, RFSL, län, (). Remissinstanser som inte avgivit yttrande: kommun, kommun, kommun, , , Stiftelsen , , ungdom för social hälsa (RUS), Socionomer inom fosterbarnsvården (FSF), svensk psykiatri, (). Sammanfattning av promemorian Barns rätt till information m.m. (S2006/5256/ST) I promemorian lämnas förslag till lagändringar i syfte att stärka barns och ungas rätt till information och att komma till tals i ärenden och mål enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och socialtjänstlagen (2001:453). Dels föreslås att det i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) skall införas en bestämmelse som tillförsäkrar den unge rätt att erhålla relevant information så långt detta bedöms möjligt. Hänsyn skall därvid tas till den unges vilja med beaktande av hans eller hennes ålder och mognad. Vidare skall socialnämndens ansökan om vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) enligt promemorians förslag innehålla uppgift om lämnande av information samt om den unges inställning. Slutligen förslås att det i socialtjänstlagen (2001:453, SoL) skall införas en bestämmelse som tillförsäkrar den unge rätt att erhålla relevant information så långt detta bedöms möjligt. Hänsyn skall därvid tas till den unges vilja med beaktande av hans eller hennes ålder och mognad. Det föreligger enligt promemorian inte behov av att i SoL införa någon ny bestämmelse om dokumentation av informationsgivning eller inhämtande av barnets in- ställning. Lagförslag i promemorian Barns rätt till information (S2006/5256/ST) Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs att 1 och 4 §§ lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall ha följande lydelse.