prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — genomförde YSS ett första samlat i yrkeskunnande i med stöd från entreprenörsprogram. Arrangemanget genomfördes i samband med för de något äldre deltagarna. Bidrag för viss utbildning av beskickningsmedlemmars barn och till internationella skolor Regeringens förslag: I skollagen (1985:1100) införs bemyndiganden som innebär att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag till en internationell skola, en annan fristående skola, enskild förskoleverksamhet eller enskild skolbarnsomsorg skall bestämmas om statsbidrag för eleven utgår till kommunen. Vidare införs i skollagen bestämmelser om bidrag till internationella skolor. Hemkommunen skall under i lagen angivna förutsättningar lämna bidrag för en elev som genomgår utbildning i en internationell skola. skall förklara en internationell skola berättigad till bidrag om skolan uppfyller vissa i lagen angivna villkor. Skollagens regler om tillsyn, återkallelse av bidragsrätt, insyn, överklagande m.m. skall också gälla den bidragsberättigade utbildningen. Ärendet och dess beredning: avlämnande skollagskommitté sitt slutbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Kommittén föreslog införandet av ett statsbidragssystem för viss utbildning av beskickningsmedlemmars barn. Kommittén lämnade även förslag till vissa bestämmelser om internationella skolor i en ny skollag. redovisades promemorian Internationella skolor och annan internationellt inriktad utbildning i (U2004/2874/S). Promemorian hade utarbetats av en arbetsgrupp bestående av tjänstemän inom det dåvarande . I promemorian lämnades förslag till nya och ändrade bestämmelser om internationella skolor i nu gällande skollag. Förslagen avsåg förutsättningarna för att en internationell skola skulle godkännas och förklaras berättigad till bidrag. Vidare föreslogs att hemkommunen skulle lämna bidrag till en internationell skola för en folkbokförd elev och att statsbidrag skulle kunna utgå för icke folkbokförda elever i en internationell skola. redovisade Utbildnings- och ett utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag. I utkastet lämnas förslag till bestämmelser om internationella skolor i en ny skollag. Även här avsåg förslagen förutsättningarna för att en internationell skola skulle godkännas och förklaras berättigad till bidrag. Vidare föreslogs att hemkommunen skulle lämna bidrag till en internationell skola för folkbokförda elever. I utkastet föreslogs även att statsbidrag skulle utgå för viss utbildning av beskickningsmedlemmars barn. Slutbetänkandet, promemorian och utkastet till lagrådsremiss har remissbehandlats. Regeringen har för avsikt att efter en lagrådsremiss återkomma till med ett förslag till en ny skollag. De frågor som behandlas här bedöms dock vara av sådan art att det är nödvändigt att föreslå ändringar redan i den nu gällande skollagen. Regeringen bedömer att lagförslaget inte innehåller sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. förslag överensstämmer till viss del med regeringens förslag. Kommittén föreslog dock endast ett fåtal lagbestämmelser. Remissinstanserna (förslag) har inte yttrat sig i denna del. Förslaget i promemorian överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås att villkoren för internationella skolor på grundskolenivå knyts till godkännandet. Regeringen föreslår här att dessa villkor i stället skall knytas till bidragsrätten. Remissinstanserna (promemorians förslag) är i huvudsak positiva till förslagen. Vissa instanser ställer sig positiva till förslaget om att kommunerna skall lämna ersättning till interna- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolor för folkbokförda elever under förutsättning att kommunerna kompenseras. kommuner och landsting anser att underlaget i promemorian inte utgör en tillräcklig grund för en förändring av bidragssystemet. och kommuner anser att nuvarande system bör kvarstå. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. På samma sätt som i promemorian föreslås i utkastet att villkoren för internationella skolor på grundskolenivå knyts till godkännandet. Regeringen föreslår här att dessa villkor skall knytas till bidragsrätten i stället. Remissinstanserna (förslaget i utkastet): Kommuner och Landsting är kritiska till att införa en liknande bidragsordning för internationella skolor som för fristående skolor. Förbundet är också kritiskt till förslaget att det är huvudmannen för en internationell skola som skall pröva om andra elever än de som en sådan skola i första hand är avsedd för har särskilda skäl att få utbildning vid skolan. kommun avstyrker förslaget att elevernas hemkommun skall lämna bidrag till internationella skolor och anser att de internationella skolorna även fortsättningsvis bör finansieras av staten. Skälen för regeringens förslag: Förslaget innehåller två delar. Den ena delen avser lagförslag för att möjliggöra ett system med statsbidrag till beskickningsmedlemmars barn. Den andra delen avser lagförslag om bidrag till internationella skolor på grundskolenivå och på gymnasienivå. Statsbidrag för viss utbildning av beskickningsmedlemmars barn Som framgår under regeringens överväganden i anslutning till anslaget 25:9 så har regeringen för avsikt att på förordningsnivå införa bestämmelser om utbildning m.m. för barn och ungdomar som är familjemedlemmar till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Dessa barn och ungdomar räknas inte som bosatta i eftersom de enligt 5 § folkbokföringslagen (1991:481) inte skall folkbokföras här (med undantag för den som är svensk medborgare och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 den som var bosatt i innan han eller hon kom att tillhöra beskickningen). Familjemedlemmar till beskickningsmedlemmar som kommer från EU, ett land inom EES- området eller från har givetvis samma rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som andra barn och ungdomar från dessa länder. Som utvecklas i anslutning till anslaget 25:9 Bidrag till viss verksamhet motsvarande förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grundskola och gymnasieskola så har regeringen för avsikt att föreskriva att även barn och ungdomar till beskickningsmedlemmar från andra länder skall tas emot i det offentliga skolväsendet och där ges en rätt till utbildning som motsvarar skolplikten. Regeringen anser att det är rimligt att kommunerna kompenseras för de utökade kostnader som regeringens förslag i dessa avseenden innebär. Regeringen föreslår därför under anslaget 25:9 en omdisponering av statsbidragen till internationella skolor för att täcka kommunernas utökade kostnader. Avsikten är att statsbidraget skall utgå till kommunen och att kommunen, för det fall eleven går i en utbildning med enskild huvudman, skall vidarebefordra statsbidraget till den som anordnar utbildningen. För att möjliggöra ett sådant statsbidragssystem så behövs bemyndiganden i skollagen som innebär att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag till en internationell skola, en annan fristående skola, enskild förskoleverksamhet eller enskild skolbarnsomsorg skall bestämmas om statsbidrag för eleven utgår till kommunen. i ett historiskt perspektiv är internationella skolor en av de få kvarvarande skolorna med enskild huvudman i som uppbär statsbidrag för utbildning av folkbokförda elever. Kommunerna är under de förutsättningar som anges i skollagen (1985:1100) skyldiga att erbjuda alla i bosatta barn och ungdomar utbildning, oavsett om det finns en internationell skola i kommunen eller inte. Med bosatt anses i lagen den som är folkbokförd i (se t.ex. prop. 1985/86:10, s.31). ungdomar ingår i beräkningsunderlaget för de generella bidrag som en kommun uppbär från staten. Det är därför rimligt dels att elevens hemkommun lämnar bidrag för en sådan elev även om eleven går i en internationell skola, dels att bidraget så långt som möjligt bestäms på samma grunder som den ersättning som lämnas till en fristående skola. Vissa bestämmelser om bidragets bestämmande får dock en annan innebörd än som för andra fristående skolor. Som exempel kan nämnas ersättning för särskilt stöd. Ersättningen för särskilt stöd skall motsvara kostnaderna som skulle ha uppkommit om eleven gått i en av kommunen erbjuden utbildning. Sådana kostnader som är direkt hänförliga till att den internationella skolan inte följer den svenska läroplanen skall kommunen följaktligen inte vara skyldig att stå för. När det gäller elever som inte är folkbokförda i föreslår regeringen att hemkommunen även skall lämna bidrag för en elev som kommunen får särskilt statsbidrag för. Som framgår av föregående avsnitt så har regeringen för avsikt att skapa ett statsbidragssystem för viss utbildning av beskickningsmedlemmars barn. Det bemyndigande som föreslås i samband med detta innebär att regeringen får möjlighet att konstruera ett statsbidragssystem som innebär att ett statsbidrag utgår till kommunen för vidarebefordran till den som anordnar utbildningen. Avsikten är alltså att kommunens bidragsskyldighet till en internationell skola för andra elever än de i folkbokförda eleverna skall täckas av det statsbidrag som utgår för eleven till kommunen. Ytterligare förutsättningar för kommunens bidragsskyldighet som föreslås är att eleven för är bosatt i eller har andra skäl att få utbildning i den internationella skolan. Dessa förutsättningar är desamma som redan gäller enligt 9 kap. 5 § skollagen för att en elev skall få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå. Enligt 9 kap. 5 § tredje stycket skollagen (som i lagförslaget har förändrats endast i redaktionellt hänseende) får regeringen medge att en internationell skola på grundskolenivå tar emot andra barn än de nämnda kategorierna. Därför föreslås en bestämmelse som innebär att kommunen skall lämna bidrag även för elever som har tagits emot i en internationell skola på grundskolenivå med stöd av ett sådant medgivande. När det gäller internationella skolor på gymnasienivå utgör ytterligare en förutsättning för bidragsskyldighet att elevens hemkommun var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen i den internationella skolan påbörjades. I likhet med vad som gäller för andra fristående skolor med rätt till bidrag från hemkommunen skall kommunen där skolan är belägen tillförsäkras en rätt till insyn i den internationella skolan. Insynen kan bland annat antas underlätta en rättvis bedömning av bidragsnivån grundat på elevernas behov. Skolan skall vidare delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen där skolan är belägen gör av sin egen verksamhet. Deltagandet skall ske i den utsträckning som kommunen bestämmer. Förklaring om rätt till bidrag En förutsättning för att en internationell skola skall få bidrag är att har förklarat skolan berättigad till bidrag. Bestämmelser om detta har funnits i förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor. Vissa av bestämmelserna i förordningen innehåller särskilda villkor för att bidrag skall utgå. Regeringens förslag om att kommunen skall lämna bidrag till en internationell skola innebär att bestämmelserna om förklaring av rätt till bidrag påverkar kommunernas skyldigheter. Av detta skäl bör bestämmelserna flyttas upp till lag. Eftersom regeringen nu föreslår ett nytt bidragssystem är det inte möjligt att flytta upp bestämmelserna till lag utan förändringar. Vidare anser regeringen att det behövs kompletteringar av de särskilda villkoren för bidragsrätt i syfte att stärka elevernas rättssäkerhet. Den reglering som gäller för andra fristående skolor har använts som utgångspunkt för förslaget, även om en hel del av bestämmelserna är annorlunda utformade på grund av de internationella skolornas särskilda karaktär. En första förutsättning för en internationell skola på grundskolenivå är dock att skolan har godkänts enligt 9 kap. 5 § skollagen. De särskilda villkor som regeringen föreslår framgår av förslagen till de nya 9 kap. 7 a och 8 d §§ skollagen. Vissa av villkoren kommenteras i det följande. Med en internationell skola på grundskolenivå avses enligt 9 kap. 5 § en fristående skola som har en annan internationell inriktning än den 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som får finnas i eller i en fristående skola som motsvarar . Av förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor framgår att motsvarande bestämmelser finns för internationella skolor på gymnasienivå. Därutöver framgår att skall godkänna skolans läroplan och kursplaner. Regeringen anser att även en internationell skola på gymnasienivå som anordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB) skall omfattas av bestämmelserna. Eftersom skolorna skall ha en internationell inriktning bör det enligt regeringens mening tydliggöras att ett villkor för att förklara skolan bidragsberättigad är att skolan följer ett annat lands läroplan och kursplaner eller en internationell läroplan eller kursplaner. De allmänna mål och den värdegrund som gäller inom det offentliga skolväsendet är grundläggande för all utbildning. Det är därför viktigt att utbildningen i internationella skolor där skolplikt får fullgöras och som bekostas av allmänna medel inte strider mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller inom det offentliga skolväsendet. Därför föreslår regeringen ett sådant villkor för att skolan skall förklaras berättigad till bidrag. För att stärka elevernas rättssäkerhet föreslås som ett villkor att elever som har svårigheter i skolarbetet skall erbjudas särskilt stöd och att eleverna skall erbjudas sådan skolhälsovård som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Det är naturligt att det särskilda stödet utgår från förutsättningarna i den internationella skolans läroplan och kursplaner. Som redan nämnts skall dock kommunen inte vara skyldig att ersätta sådana kostnader som är direkt hänförliga till att den internationella skolan inte följer den svenska läroplanen om kommunen inte skulle ha haft motsvarande kostnad för stödet. Elevernas möjligheter att få stöd i skolarbetet eller att få skolhälsovård har varit beroende av den enskilda skolans ställningstagande. Vid beredningen av förslaget har framkommit att samtliga skolor erbjuder skolhälsovård och stöd till elever som har svårigheter i skolarbetet. Regeringen anser att det finns flera skäl som motiverar att skolorna även fortsättningsvis får ta ut elevavgifter. Ett sådant motiv är att skolorna har en hög elevomsättning. Många elever kan dessutom varken svenska eller det undervisningsspråk som talas i skolan, varför ny- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tillkomna elever ofta behöver extra undervisning i dessa språk. Lärarfortbildning behöver ofta ske utomlands och skolornas läromedel måste rekvireras från utlandet, vilket medför att dessa kostnader blir högre än för en motsvarande skola inom det offentliga skolväsendet. Därför föreslår regeringen att skolan även fortsättningsvis skall få ta ut elevavgifter. Som ett villkor för bidragsrätt skall dock gälla att eventuella elevavgifter skall vara skäliga med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten, bidrag och omständigheterna i övrigt. Utöver de kommunala och statliga bidrag som utgår till verksamheten avses här även andra eventuella bidrag. Sådana bidrag kan t.ex. utgöras av bidrag från andra stater till bl.a. lärarlöner. har i sin tillsynsverksamhet uppmärksammat att det förekommer att elever som övergår från en internationell skola till en grundskola inte har kunskaper som är jämförbara med de kunskaper som elever i den mottagande skolan uppnått. Det är viktigt att elever och vårdnadshavare uppmärksammas på att utbildningen i en internationell skola inte syftar till att ge samma kunskaper som en utbildning i en skola inom det offentliga skolväsendet. I en internationell skola finns inte alltid alla motsvarande ämnen och undervisningen i svenska språket kan också vara begränsad. Dessutom får elever som gått i en internationell skola på grundskolenivå och som söker till gymnasieutbildning inom det offentliga skolväsendet, söka inom den s.k. fria kvoten under förutsättning att de har de kunskaper i svenska, svenska som andraspråk och matematik som krävs för att tas emot på ett nationellt program. Detta, samt hur utbildningen vid en internationell skola på gymnasienivå bedöms och meritvärderas vid antagning till högre utbildning och andra eftergymnasiala utbildningar, kan vara avgörande för elevens val av studiegång. Av det anförda framgår att det är viktigt att eleven och elevens vårdnadshavare informeras om den internationella skolans innehåll och inriktning mot fortsatta studier utomlands samt om vad utbildningen kan innebära vid fortsatt skolgång i . Därför föreslår regeringen att ett villkor för rätt till bidrag skall vara att skolan lämnar sådan information. Det är lämpligt att denna information lämnas i samband med skolans prövning av om eleven skall tas emot. Regeringen föreslår vidare att det av Statens skolverks beslut om bidragsrätt skall framgå det högsta antal folkbokförda elever som bidragsrätten omfattar. Utbildningen i en internationell skola riktar sig till en särskild målgrupp. Denna målgrupp har varit relativt . beslut om antalet folkbokförda elever vid skolorna bör enligt regeringens mening grunda sig på att utbildningen vänder sig till en begränsad och relevant målgrupp. Huvudregeln är att folkbokförda elever skall gå i en skola som följer de svenska läroplanerna och andra skolförfattningar. Därför är det rimligt att begränsa högsta antal folkbokförda elever vid en internationell skola. En utgångspunkt för ett sådant beslut bör vara dagens dimensionering av i folkbokförda elever vid de internationella skolorna. För att möjliggöra ett bidragssystem där kommunerna skall lämna bidrag föreslås att , på samma sätt som för andra fristående skolor som motsvarar gymnasieskolan, skall bedöma vilket nationellt program utbildningen i bidragshänseende motsvarar och ange detta i förklaringen till bidrag. Regeringen föreslår slutligen att bestämmelserna om tillsyn, återkallelse av bidragsrätt och överklagande av beslut om bidragsrätt och återkallande av sådan rätt i 9 kap. skollagen kompletteras så att de omfattar internationella skolor. Regeringen föreslår att de nya bestämmelserna om bidrag till internationella skolor skall tillämpas . För att nödvändiga förberedelser skall kunna vidtas bör de föreslagna lagändringarna träda i kraft . Regeringen föreslår därför att lagen skall träda i kraft och att bestämmelserna om internationella skolor skall tillämpas på utbildning och bidrag som avser och . Det är rimligt att internationella skolor som vid övergången har rätt till statsbidrag även får rätt till bidrag enligt det nya systemet. Därför innehåller lagförslaget en övergångsbestämmelse med denna innebörd. Enligt regeringens bedömning kan kostnaderna för beskickningsmedlemmars barns rätt till utbildning i den omfattning som framgår ovan finansieras genom en omprioritering inom anslaget 25:9 Bidrag till viss verksamhet motsvarande förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grundskola och gymnasieskola. Anslaget finansierar bl.a. statsbidraget till internationella skolor. Förslaget innebär att statsbidrag utgår till utbildning för beskickningsmedlemmars barn (som inte är folkbokförda i ) i den omfattning som angetts ovan. Däremot utgår inte längre statsbidrag för elever som är folkbokförda i eller som på annan grund deltar i utbildningen. Denna elevgrupp menar regeringen fullt ut skall vara kommunernas ansvar att finansiera. Statsbidraget riktas således enbart till beskickningsmedlemmarnas barn i den omfattning som sagts, oavsett vilken skola som väljs, till skillnad mot , när statsbidraget går till internationella skolor. Bestämmelsen, som är ny, innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, kan föreskriva att statsbidrag skall utgå till den kommun där barnet stadigvarande vistas, även om ett barn har tagits emot i enskild verksamhet. Om sådana föreskrifter meddelas skall dessa tillämpas i stället för huvudreglerna om hur bidraget skall bestämmas. Bestämmelsen i andra stycket är ny och motsvarar i sak den föreslagna 2 a kap. 17 a §. Ändringen i tredje stycket innebär att regeringens möjlighet att föreskriva om kommunens bidrag till en fristående skola utvidgas till att omfatta samtliga situationer där statsbidrag utgår till kommunen för en elev som går i en fristående skola. Vidare har införts en möjlighet för regeringen att delegera denna föreskriftsrätt till den myndighet som regeringen bestämmer. Om sådana föreskrifter meddelas skall dessa gälla i 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stället för huvudregeln om hur bidraget skall bestämmas. Möjligheten för regeringen att meddela föreskrifter om bidrag som avser en asylsökande elev eller en elev som vistas i under liknande omständigheter kvarstår efter den föreslagna ändringen. I paragrafen förtydligas att bestämmelserna avser en internationell skola på grundskolenivå. I övrigt har ett par redaktionella förändringar gjorts. Ändringen i fjärde stycket tredje meningen är i sak densamma som i 2 b kap. 10 b §. Som framgår av bestämmelsen avser bemyndigandet endast statsbidrag som utgår till kommunen för vidarebefordran till den fristående skolan. Statsbidrag som går direkt till en fristående skola, t.ex. för en utlandssvensk elevs utbildning, omfattas inte av detta bemyndigande. Bestämmelser om sådana statsbidrag finns i samma stycke andra meningen. Ändringen i fjärde stycket andra meningen är i sak densamma som i 2 b kap. 10 b §. Paragrafen, som är ny, anger förutsättningarna för att en internationell skola på grundskolenivå skall förklaras berättigad till bidrag från kommunen. De krav som ställs skall givetvis fortlöpande vara uppfyllda. I annat fall kan återkalla bidragsrätten enligt förslaget till ändring av 14 §. Utgångspunkten för bidragsrätt är enligt första stycket att skolan är godkänd enligt 5 §. Bestämmelsen i första stycket 2 innebär att utbildningens allmänna mål och värdegrund inte behöver vara desamma som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen vid den internationella skolan får dock inte ha mål eller en värdegrund som strider mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller inom det offentliga skolväsendet. Första stycket 5 motsvarar 15 § förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor. Bestämmelsen har dock förtydligats på så sätt att det uttryckligen framgår att även 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 eventuella bidrag till skolan skall beaktas då det avgörs om den uttagna elevavgiften är skälig eller ej. Såväl kommunala bidrag som statliga bidrag skall beaktas. Vidare kan det vara frågan om bidrag från andra bidragsgivare, t.ex. från andra stater till bl.a. lärarlöner. Så länge elevavgiften vid skolan är att betrakta som skälig är det upp till den internationella skolan att avgöra hur elevavgiften beräknas samt att avgöra huruvida olika elevavgifter skall tas ut av olika elever. Bestämmelserna i första stycket 6 och 7 motsvarar i huvudsak 20 § förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor. Med att vara öppen för alla menas att skolan i mån av plats skall ta emot alla som söker dit och som tillhör de kategorier för vilka bidragsrätt föreligger. I kravet på öppenhet ligger också att skolan vid fler sökande än det finns platser tillämpar sådana urvalsregler som inte sätter öppenhetsprincipen åt sidan. Därför har införts en bestämmelse att urvalet, om det inte finns platser till alla behöriga sökande, görs på grunder som godkänner. Sådan information som avses i första stycket 8 kan t.ex. beröra att eleverna inte får svenska slutbetyg eller att elevernas kunskaper i något eller några ämnen inte kommer att motsvara de mål som uppställs i .