prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — Denna satsning var tänkt att fortsätta i samma omfattning . Regeringen har bedömt att denna satsning inte skall genomföras, eftersom regeringen anser att åtgärder måste vidtas inom integrationspolitiken. kommer att redovisa en tematisk analys av utvecklingen av ungdomars villkor inom området kultur och fritid. Regeringen har för avsikt att vidta åtgärder i syfte att vidareutveckla barn- och ungdomskulturen. Genom att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) fått ett ansvar att samordna barn- och ungdomsforskningen ges bättre förutsättningar för överblick av pågående forskning inom ungdomsforskningsområdet. I samband med att är ordförande i , till och med , är även ordförande i arbetsgruppen för ungdomsfrågor, the on Youth Affairs (WGYA). Inom ramen för samarbetet inom beslutade de nordiska samarbetsministrarna om en ny strategi för barn och unga i . De övergripande målen för barn- och ungdomsarbetet skall vara att främja barns och ungas möjligheter till goda levnadsvillkor och barns och ungas inflytande. Programperioden för EU-programmet löper ut /07. Programmet kommer att slututvärderas . lanserar ett nytt ungdomsprogram, Youth in Action, . Det nya EU-programmet skall bl.a. bidra till att uppmuntra ungdomar att ta aktiv del i samhället. har inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse för . har vid en effektivitetsrevision granskat hur kontrollerar underlaget för beslut om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt vilka förutsättningar som har givits för att genomföra sådana kontroller; Statsbidrag till ungdomsorganisationer hur kontrolleras de? (RiR 2005:16, ). I granskningsrapporten rekommenderades regeringen att överväga förslag till om förändring av reglerna för statsbidraget och lagstiftning som innebär att får möjlighet att kontrollera medlemsantalet i de bidragssökande organisationerna utan att medlemmarnas anonymitet hotas i den utsträckning att hinder föreligger enligt regeringsformens bestämmelser. Regeringen rekommenderades också att överväga att koppla mål och villkor för bidraget till varandra samt tydliggöra regelverk och resurser för kontroll och uppföljning. rekommenderades bland annat att förstärka kontrollerna av statsbidraget. konstaterade vidare att deras rekommendationer väl syntes överensstämma med de överväganden som gjorde i sin pågående översyn av statsbidraget enligt uppdrag i myndighetens regleringsbrev . Med anledning av granskningsrapporten lämnade en framställning till angående statsbidrag till ungdomsorganisationer. Framställningens förslag avslogs av (2005/06:RRS15, bet. 2005/06:KrU22, rskr. 2005/06:211). uttalade i samband därmed att endast kan pröva om en viss kontroll av statsbidragen är förenlig med grundlag, om ett sådant förslag läggs fram för . ansåg också att pågående och aviserade förändringar i bidragssystemet borde få tid att verka. redovisade sin rapport till ungdomsorganisationer en översyn och konsekvensanalys av förändrade regler (2005:7, ). Rapporten hade sin utgångspunkt i de nya reglerna för statsbidrag som tillämpades första gången för . har även, som ett led i den årliga revisionen av räken- , granskat intern styrning och kontroll av statsbidrag till ungdomsorganisationer (Revisionsrapport , Dnr. Denna granskning avgränsades till förhållanden direkt kan påverka. I rapporten konstaterades brister i bidragsrutin. Det uppmärksammades också att myndigheten har vidtagit väsentliga förändringar i rutinen och att ytterligare förändringar kommer att vidtas som påtagligt förbättrar den interna styrningen och kontrollen i rutinen. bedömde bland annat att tillförlitligheten i beslutsunderlagen från ungdomsorganisationerna har ökat och såg det sammantaget som angeläget att fortsätter det arbete som påbörjats med att stärka den interna kontrollen i bidragsrutinen. avsåg att följa detta arbete . pågår ett arbete med översyn av förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. och granskningar utgör ett underlag i detta arbete. Regeringen kommer att överväga iakttagelser och rekommendationer. Regeringen har för avsikt att därefter återkomma till om lämpliga åtgärder inom det aktuella området. De övergripande målen för ungdomspolitiken är att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och makt. I syfte att uppnå dessa mål inkluderade den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. Med utgångspunkt i handlingsprogrammet har en rad åtgärder vidtagits i syfte att förbättra ungdomars levnadsvillkor särskilt inom områdena sysselsättning, utbildning och boende. Regeringen kommer att gå vidare med åtgärder som förbättrar ungdomars möjligheter på olika samhällsområden med fokus på ungdomars situation i utbildningen och på arbetsmarknaden. Utgångspunkten för regeringens skolpolitik är att skolan skall ge alla elever möjligheter att tillägna sig de kunskaper och utveckla de färdig- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 heter som behövs för att klara framtida studier och yrkesliv. Det skall vara en skola där alla känner sig trygga och där varje elev får möjlighet att utvecklas. huvuduppgift är kunskapsuppdraget att ge alla elever möjlighet att nå målen i alla ämnen. Varje elev, oavsett kön, familjebakgrund, bostadsort eller något annat, har rätt att få tillgodogöra sig och utveckla den kunskap de behöver för att kunna fungera som aktiva medborgare i ett demokratiskt och jämställt samhälle. Regeringen avser att återkomma till med förslag till en ny skollag. I det fortsatta arbetet vill regeringen särskilt betona skolans kunskapsuppdrag, lärarnas professionella frihet och föräldrarnas valfrihet. Dagens gymnasieprogram är tänkta att förebereda för vidare studier på högskola eller universitet. Regeringen anser att gymnasieskolan bör utvecklas så att eleverna erbjuds tre olika utbildningsinriktningar, nämligen studieförberedande program, yrkesförberedande program och lärlingsutbildningar. Nuteks entreprenörskapsbarometer visar att skolan har en viktig roll när det gäller ungas attityder till företagande. För att fler ungdomar skall stimuleras att starta eget företag bör skolan i högre grad sprida kunskaper om eget företagande. Regeringen anser att det är viktigt att gymnasieskolan kan erbjuda entreprenörskap i undervisningen på såväl studieförberedande som yrkesförberedande program. För att vidareutveckla idéer och initiativ som främjar entreprenörskap bör samarbetet mellan skolan och det lokala näringslivet samt föreningslivet stärkas. Ungdomsarbetslösheten är hög i . Mer än var tredje ungdom har ingen eller svag anknytning till arbetsmarknaden. Regeringen avser att vidta flera åtgärder för att minska den höga ungdomsarbetslösheten och göra det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. En jobbgaranti för ungdomar bör kunna genomföras . I jobbgarantin kan utbildning och praktik ingå. Jobbgarantin ersätter dagens kommunala ungdomsprogram och ungdomsgarantin. Vidare avser regeringen att införa nystartsjobb . Nystartsjobb innebär att arbetsgivaren får en subvention som motsvarar arbetsgivareavgiften för de personer som omfattas av nystartsjobben. Bl.a. ungdomar som varit arbetslösa 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 föreslås omfattas av nystartsjobben. För ungdomar bör skatterabatten gälla i högst . Det finns anledning att fördjupa kunskapen om ungdomars möjligheter till en aktiv fritid. fick i uppdrag att genomföra en tematisk analys av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor avseende välfärd och makt inom huvudområdet kultur och fritid, vilken skall redovisas . Det är också angeläget att noga följa och analysera ungdomars tillgång till samt val och erfarenheter av fritidssysselsättningar som en av grunderna för genomförandet av satsningen på ungdomar i riskmiljöer. Ungdomars inflytande och att ungdomars erfarenheter och perspektiv tas till vara är en viktig grund för ungdomspolitiken. skall delta i kampanj mot diskriminering All different all equal som inleddes och som även pågår . På nationell nivå kommer kampanjen att fortsätta . redovisades betänkandet Ungdomar, stress och psykisk ohälsa (SOU 2006:77) som visar att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att stärka ungdomars psykiska hälsa. bereds utredningens förslag. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys och överväger att inrikta denna analys på området Hälsa och utsatthet. Den tematiska analysen kan ge en helhetsbild av ungdomars hälsoförhållanden som kan komplettera den kartläggning som Utredningen om ungdomars psykiska hälsa har presenterat. Den bristande tillgängligheten inom barn-och ungdomspsykiatrin framstår som ett allt större problem. Verksamheterna bör stärkas i syfte att förebygga att fler barn och unga utvecklar psykisk ohälsa och psykosociala svårigheter. Regeringen avser att införa en vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 19 226 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 226 tkr prisnivå. är den centrala myndigheten inom ungdomspolitikens område med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppnås. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och till . Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20072009, för Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 6.8.229:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer, medel för satsningen på ungdomar i riskmiljöer samt för visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. genomfördes första året av en satsning på förebyggande och främjande verksamheter för ungdomar i riskmiljöer. Regeringen föreslår att det inom anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 avsätts totalt för andra årets satsning på ungdomar i riskmiljöer. Av de medel som beräknas för satsningen i sin helhet skall högst användas för administration. medges därför använda högst för administration av satsningen . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och till . Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor som rör människors möjligheter att organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar samt villkoren och förutsättningarna för dessa sammanslutningar. Dessutom omfattar politikområdet regeringens och dess förvaltningsmyndigheters samlade dialog och samverkan med föreningslivet samt statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om folkrörelser och föreningslivet i övrigt. Idrottspolitiken utgör en specifik del av folkrörelsepolitiken. Idrottspolitiken inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Folkrörelsepolitiken omfattar vidare anslagen för stöd till idrotten, allmänna samlingslokaler, kvinnors organisering och friluftsorganisationer. Därutöver berörs anslag inom ett antal andra politikområden. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 30:1 Stöd till idrotten 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 30:3 Bidrag för kvinnors organisering 30:4 Stöd till friluftsorganisationer Totalt för utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Folkrörelsepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. I kapitel 3, avsnitt 3.2, redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteavvikelser inom utgiftsområde 17. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteavvikelserna inom utgiftsområdet som hör till politikområdet Folkrörelsepolitik. Tabell 7.2 Skatteutgifter inom politikområdet Omsättning i ideella föreningar Totalt för politikområde Folkrörelsepolitik 1 Ett - innebär att skatteavvikelsen inte kan beräknas. Anm.: De enskilda skatteavvikelserna är avrundade medan summan för politikområdet är beräknad utifrån icke avrundade avvikelser. Ersättningen som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening och som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Detta mål är beslutat av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet delas in i fyra huvudområden; -generella frågor rörande villkor och förutsättningar för folkrörelser och ideella föreningar, -generella frågor rörande bidrag till folkrörelser och ideella föreningar, -regeringens och dess förvaltningsmyndigheters dialog med föreningslivet, samt -statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om föreningslivet och dess verksamhet. De mål för idrottspolitiken som den tidigare regeringen satte upp är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. I den mån regeringen bedömer att indelningen i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Nedan beskrivna insatser åsyftar åtgärder genomförda under den tidigare regeringens styre. Inom ramen för den interdepartementala arbetsgruppen för frågor rörande folkrörelser och social ekonomi har olika aktiviteter genomförts i syfte att stärka samordningen av folkrörelsepolitiken. En inventering från varje politikområde om relationer till ideella organisationer inklusive statliga bidrag för respektive politikområde har genomförts. förordnades en särskild utredare att göra en översyn av folkrörelsepolitiken (dir. 2005:117). Detta är den första samlade översynen sedan politikområdet inrättades. Utredaren har till uppgift att se över den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. Uppdraget skall redovisas senast den 30 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utredaren skall genomgående beakta aspekter som kan ha betydelse för jämställdheten och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor En kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor, exklusive skatterättsliga villkor, genomförs. Syftet med kartläggningen är att ge en samlad bild och bedömning av de rättsliga villkoren för ideella föreningar. Med utgångspunkt i kartläggningen och en analys av de problem som finns skall en utredare senast lämna förslag på andra åtgärder än lagstiftning som kan underlätta för föreningarna vid tillämpningen av de rättsliga villkor som gäller för dem. Projekt som rör lokal samverkan kring allmänna samlingslokaler (SamSam) har genom och Parker under 20032006 genomfört ett utvecklingsprojekt för lokal samverkan mellan organisationer som tillhandahåller allmänna samlingslokaler (samlingslokalhållande organisationer) och kommuner. För hela utvecklingsprojektet har SamSam erhållit sammantaget . Projektet har redovisats (se vidare under avsnittet 7.6.1). har och Parker genom ett regeringsbeslut fått bidrag för att i samverkan med berörda aktörer utveckla nya former av folkbildnings- och folkrörelsebaserade verksamheter för ungdomar i allmänna samlingslokaler, särskilt i storstadsområden med lokala utvecklingsavtal. Projektet skall slutredovisas senast . gavs i uppdrag att inventera och i en skrift sammanställa kunskap och goda exempel på föreningar som på ett framgångsrikt sätt har arbetat eller arbetar med aktiva integrationssträvanden som har sin utgångspunkt i en allmän samlingslokal eller annan mötesplats. Uppdraget redovisades genom att skriften Våga öppna! överlämnades till den tidigare regeringen. Skriften riktar sig till föreningslivet och har spridits till föreningsliv och kommuner. Generella riktlinjer för bidrag I den ovan nämnda översynen av folkrörelsepolitiken ingår bl.a. att se över behovet av generella riktlinjer för bidragsgivningen till folkrörelserna. Översyn av stödet för kvinnors organisering beslutade om ett nytt bidragssystem för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4, bet. 2005/06:KrU6, rskr. 2005/06:99). trädde förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering i kraft. inrättades Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (dir. 2005:137). Politiska partier eller deras kvinnoorganisationer kan inte få stöd enligt ovan nämnda förordning. Riksdagspartiernas kvinnoorganisationer har därför fått stöd i särskild ordning . Frågan om på vilket sätt riksdagspartiernas kvinnoorganisationer fortsättningsvis skall beredas stöd för sin organisering och verksamhet samt om även andra partiers kvinnoorganisationer skall beredas sådant stöd, och i så fall hur, ses över inom . Översyn av stödet till allmänna samlingslokaler En särskild utredare har sett över stödet till allmänna samlingslokaler och i betänkandet Allmänna samlingslokaler demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118) lämnat förslag om förändringar av detta. Betänkandet har remissbehandlats. I avsnitt 7.10.2 redovisar regeringen ändringar i det nuvarande bidragssystemet. För att förbereda inrättandet av ett s.k. verksamhetsutvecklingsbidrag har givits i uppdrag att i samråd med genomföra en förstudie. Uppdraget skall redovisas . inrättades ett Folkrörelseforum i syfte att öka kunskapen om folkrörelsernas förutsättningar och villkor. har aktiviteterna inom Folkrörelseforum i första hand genomförts inom ramen demokratisatsning, som är en insats inom demokratipolitiken. Ett antal rådslag har genomförts i syfte att diskutera hinder och möjligheter för inflytande. Ett av rådslagen har specifikt behandlat föreningslivet på temat mötesplatser, föreningsliv och maktstrukturer. Undersökning om frivilligt arbete har på uppdrag undersökt frivilliga insatser i och utanför föreningslivet. Två motsvarande undersökningar genomfördes och 1998. Uppdraget har redovisats i rapporten och engagemang i civilsamhället några grundläggande uppgifter från en ny befolkningsstudie (se även avsnitt 7.8). har fått i uppdrag av att utifrån det enkätunderlag som ligger till grund för studien undersöka gruppen medborgare som uppgivit att de inte utför frivilliga insatser. Syftet med undersökningen är att öka kunskapen om den del av befolkningen som inte utför något ideellt arbete. Uppdraget skall redovisas . Undersökning om nya sociala rörelser fick i uppdrag att undersöka nya sociala rörelser. Undersökningen redovisades genom rapporten för samhällsengagemang en jämförande studie av gamla och nya rörelser. I rapportens jämförande studie av nya och gamla rörelser framkommer att likheterna är fler och större än skillnaderna. Den största skillnaden mellan gamla och nya rörelser gäller hur rörelserna är organiserade. Enligt rapporten upplever framför allt de nya rörelserna att de saknar möjligheter att komma till tals och föra en dialog. (Se även avsnitt 7.8). har deltagit aktivt inom det internationella organet Financial Ac- tion Task Force (FATF), bl.a. i frågan om kontroll av ideella organisationer för att bekämpa finansiering av terrorism genom den ideella sektorn. har också deltagit i det arbete i frågan som bedrivits inom ramen för EU. I dialog med föreningslivet har utarbetat syn- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 punkter som framförts till såväl FATF som till EU. Vid i konstaterades att ideella organisationer har en väsentlig roll när det gäller transparens och ansvarsutkrävande i ett demokratiskt samhälle. Som en följd av detta uttalande beslutades det att tillsätta en expertgrupp inom ramen för med uppdrag att utveckla icke-bindande rekommendationer när det gäller ideella organisationers rättsliga status. deltar i denna expertgrupp. Ökad satsning på barn och ungdomar Efter godkännande beslutade den tidigare regeringen om närmare anvisningar till för bidraget om som AB Svenska fattat beslut om. Bidraget har ökat med jämfört med och med jämfört med . Bidraget är avsett som ett fortsatt stöd för i den särskilda satsningen på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet (även kallad Handslaget mellan staten, kommunerna och idrottsrörelsen). skall lämna en samlad utvärdering av den fyraåriga satsningen Handslaget till . Av redovisningen skall en särskild bedömning göras av hur många fler flickor och pojkar som har börjat idrotta och motionera till följd av satsningen. Vidare skall redovisningen innehålla en redogörelse för vilka insatser som gjorts för att främja flickors idrottande och aktivt motverka användningen av droger. Slutligen skall redovisningen innehålla en redogörelse för vilka insatser som gjorts för att intensifiera samarbetet med skolor samt satsningar på prioriterade områden. Disposition av medel inom idrottsrörelsens andel av överskott från AB Den tidigare regeringen beslutade även om närmare anvisningar till avseende förbundets disposition av det bidrag från AB Svenska Spels överskott som betalats ut till förbundet. Idrottens andel av överskottet uppgår till vilket är en minskning med 95,1 miljoner 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor jämfört med och med jämfört med . disponerar högst till lokala anläggningar för barn- och ungdomsverksamhet. Resterande medel, , tillförs idrottens lokala barn- och ungdomsverksamhet. Talangsatsning inom svensk idrott Den tidigare regeringen har efter godkännande betalat ut bidrag till en talangsatsning inom svensk idrott. inleddes en motsvarande satsning på svensk handikappidrott. generalkonferens antog en konvention mot dopning inom idrotten. Den tidigare regeringen beslutade därefter att ratificera konventionen och blev första land i världen med detta. Konventionen förväntas få stor betydelse för att sprida arbetet mot dopning inom idrotten globalt och utgöra ett stöd till arbetet inom Världsantidopningsbyrån (). Reglering av professionell boxning och andra kampsporter har antagit lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. Lagen ersätter den nuvarande lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning och innebär i huvudsak följande. Tävlings-, tränings- eller uppvisningsmatch i kampsport som tillåter deltagarna att med slag, sparkar eller annat våld avsiktligt träffa motståndarens huvud får inte anordnas utan tillstånd. Tillstånd får lämnas endast om kampsportens tävlingsregler och säkerhetsbestämmelser innebär en godtagbar säkerhet för deltagarna.