prop · GU0355 · 2007-03-16 00:00:00 — Risken för glapp i servicen blir stor om inte tillräcklig tid för en omställning ges. Ett sätt att underlätta övergången, utan att den fördröjs onödigt i tiden, är att tillåta att den sker . Vid en avvägning av hur lång en sådan period bör vara bör hänsyn tas både till Postens verksamhet och Post- och upphandling. () har i sitt remissvar framfört att om upphandlade avtal skall finnas i kraft med början bör upphandlingen rimligen förberedas före detta datum. Regeringen bedömer att det är möjligt för att genomföra eventuella upphandlingar med verkan från , dvs. avtalen skall där så krävs kunna börja gälla från och med detta datum. Regeringen bedömer vidare att det är tillräckligt med en period om ytterligare , dvs. fram till , för att Posten skall ha nödvändiga förutsättningar för att hinna avveckla den verksamhet som bedriver. En sådan avveckling måste ske i samverkan mellan och Posten för att det skall gå att samordna upphandlingen med avvecklingen. Posten skall därför, om bolaget avser att påbörja en avveckling av verksamheten hos 1 juli31 , ge in en avvecklingsplan till . 9.3 Särskilda insatser för vissa grupper Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att genomföra informations- och utbildningsinsatser för att hjälpa de personer som bedöms ha behov av kassatjänster till nya, enkla och kostnadseffektiva betaltjänster. Post- och nuvarande uppdrag att upphandla post- och kassatjänster till personer med funktionshinder bör ändras till att avse posttjänster och grundläggande betaltjänster till personer med funktionshinder. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanser: En klar majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt förslaget om särskilda insatser för vissa grupper eller lämnat det utan erinran. säger sig gärna bistå med informationsinsatsen. finner det positivt med de föreslagna insatserna men ifrågasätter om de är tillräckliga. anser när det gäller informationsinsatser att även är väl lämpat att informera kunderna. pekar på att de föreslagna informations- och utbildningsinsatserna är alltför oprecist beskrivna. () anser att de föreslagna åtgärderna till stöd för vissa grupper är otillräckliga. () föreslår att insatserna borde pågå än vad som föreslagits. 2006/07:55 30 Skälen för regeringens bedömning Information och utbildning Som regeringen konstaterat i avsnitt 7 finns det några grupper i samhället som i större utsträckning än andra använder sig av de tjänster över disk som erbjuds av . Det rör sig t.ex. om de pensionärer som är direkt hänvisade till för att få ut sin pension. Därutöver finns det de som p.g.a. hög ålder, sjukdom eller vana har svårt att ändra sitt beteende. Även invandrare använder i något större utsträckning än befolkningen i sin helhet. Personer med funktionshinder har i allmänhet inte något behov av specifika kassaservicetjänster som till omfattning och innehåll skiljer sig från den övriga befolkningens behov, men det finns undergrupper som kan ha särskilda behov av kassaservicetjänster. Personer med utvecklingsstörning som saknar personlig assistent eller hjälp av anhöriga och psykiskt sjuka tillhör de grupper som kan ha svårt att hantera alternativa tjänster. För att tillgodose behovet av enkla och kostnadseffektiva betaltjänster kan information och utbildning behövas vid övergången till nya tjänster. Regeringen anser att bör ges i uppdrag att, i samband med omställningen, genomföra en informations- och utbildningsinsats. Myndigheten skall då inhämta synpunkter från andra berörda myndigheter, organisationer samt kommunernas konsumentvägledare för att hjälpa de personer som bedöms ha behov av kassatjänster till enklare och mer kostnadseffektiva betaltjänster. Informationsinsatserna bör dessutom ske i samverkan med bankerna och . För de personer som bedöms ha särskilda behov av kassatjänster, såsom äldre pensionärer och personer som nekas bankkonto, kan avvecklingen av innebära en stor omställning. Det handlar främst om de personer som använder som enda kanal för att betala räkningar och ta ut kontanter. Äldre pensionärer behöver inte i nämnvärd utsträckning påverkas negativt om de får tillräcklig information och stöd för att ta till sig alternativa tjänster som exempelvis brevgiro och enklare korttjänster. För majoriteten av dessa personer innebär sannolikt en avveckling av en möjlighet att via inträde i banksystemet beredas tillgång till nya, billigare och enklare tjänster och på så sätt leda till en förbättring. Även för kunder som väljer att besöka någon eller , men som vanligen använder andra sätt för att betala sina räkningar på, kan en avveckling av innebära fördelar. Informationsinsatser kopplade till avvecklingsperioden kan bidra till att dessa sällankunder upptäcker nya tjänster och serviceställen när det gäller att ta ut pengar och betala räkningar. Det kan ta innan befolkningen ändrar beteende. Men bedömer i sin , att när Postens skyldighet att svara för tillhandahållandet av kassaservice upphör så kommer befolkningen i ännu större utsträckning att använda för dem billigare alternativa betaltjänster. 2006/07:55 31 I sin rapport har beräknat antalet personer som av Post- och kassaserviceutredningen bedömdes ha särskilda behov av kassaservice. Det rör sig framför allt om personer som av olika anledningar saknar bankrelation och personer som bor på orter utan bankalternativ. konstaterar att gruppen minskat betydligt. Den kraftiga minskningen har främst skett i två grupper, nämligen asylsökande och pensionärer. Gruppen asylsökande, som behandlas närmare i avsnitt 7, uppgår till fler än 15 000 personer och har erhållit en kortlösning där kontantuttag av dagersättning numera kan göras i ICA:s butiker eller bankernas uttagsautomater. Utbetalningar till ålderspensionärer utan bankkonto Inom gruppen pensionärer finns inga generella behov av tillgång till Svensk Kassaservices tjänster, men på individnivå kan det av olika anledningar finnas ett större behov av personlig service i samband med utförandet av betaltjänsterna. Behovet återfinns främst i gruppen äldre pensionärer som i större utsträckning än andra använder sig av de tjänster över disk som erbjuds av . Bland gruppen äldre pensionärer har emellertid antalet personer som erhåller pension via utbetalningskort minskat kraftigt . Ett antal äldre pensionärer får fortfarande, trots framgångsrika arbete med att styra över utbetalningar till kontoinsättningar i betalningsmottagarens bank, sin pension via utbetalningskort. beräknar att antalet minskar med och vid utgången av 2008 beräknas det endast vara ca 24 000 personer som kommer att få sin pension via utbetalningskort. upphandlar utsträckt lantbrevbäring i form av post- och kassaservicetjänster till äldre och personer med funktionshinder i glesbygd, vars situation ofta kompliceras av långa avstånd till olika serviceinrättningar. Tjänsten innebär att lantbrevbäraren tillhandahåller kassatjänster i anslutning till bostaden. Från har uppgift inhämtats att det är 1 568 hushåll som erhåller denna service. Regeringen anser att även fortsättningsvis bör ha i uppdrag att upphandla dessa tjänster och upphandlingen skall liksom tidigare avse posttjänster och det som i fortsättningen benämns grundläggande betaltjänster. Personer som nekas bankkonto med tilläggstjänster Vid sidan av de övriga grupperna som här beskrivits finns de personer som vill ha ett bankkonto, men av olika anledningar nekas ett sådant och av det skälet varken får tillgång till kort eller giro av olika slag. Det kan röra sig om personer som tidigare misskött sig på olika sätt genom att begå brott eller på annat sätt missbrukat tillgången till konton, kort eller dylikt. Bank- och finansieringsföretag, vilka tillhandahåller kontoformer som omfattas av den statliga insättningsgarantin enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, är skyldiga att ta emot insättningar på sådana konton från var och en. Undantag från skyldigheten får göras om det finns Prop. 2006/07:55 32 sakliga skäl för institutet att vägra någon att öppna ett inlåningskonto. När det gäller tilläggstjänster som är knutna till konton finns det ingen lagstadgad skyldighet för instituten att tillhandahålla sådana tjänster bara för att kontona omfattas av insättningsgarantin. rekommenderar dock att kontohavare bör ges möjlighet att koppla tilläggstjänster till ett inlåningskonto, om det inte finns skäl mot detta (se Allmänna råd om inlåningskonton och tillhörande banktjänster, FFFS 2001:8). Personer som nekas bankrelation bör ändå kunna välja att hantera sina ärenden manuellt på ett bankkontor. Att alla skall ha tillgång till betaltjänster kopplade till vissa inlåningskonton får anses utgöra ett led i att ge alla tillgång till enkla och effektiva betaltjänster. Som framgått vid de tidigare utredningar som gjorts har det varit fråga om ett fåtal personer som nekats bankkonto med tilläggstjänster. Den omständigheten att Svensk Kassaservices tjänster funnits att tillgå kan dock ha haft en viss betydelse i det sammanhanget. Enligt nuvarande banklagstiftning och övriga regler för den finansiella marknaden kan en bank om det föreligger saklig grund vägra att tillhandahålla konto m.m. Även om det inte finns någonting som tyder på att detta skulle vara ett problem ser regeringen att det ändå kan finnas risk för att vissa resurssvaga konsumentgrupper kan stängas ute från basala banktjänster. Syftet med allmänna råd är att verka för att bankerna har en tillfredställande hantering av inlåningskonton och tillhörande banktjänster. har tillsyn över att de allmänna råden efterlevs av instituten. Vidare sker via Konsumenternas Bank- och återrapportering till av eventuella missförhållanden. Utvecklingen av nya betaltjänster inom handeln kan rimligen innebära att personer som nekas bankkonto blir en grupp som får fördelar av utvecklingen av mer lättillgängliga och billigare tjänster utan krav på att kunden kopplas till ett bankkonto. Även fortsättningsvis kommer det att finnas en möjlighet för dem som nekas bankkonto med tilläggstjänster i form av exempelvis brevgiro och kontokort att göra in- och utbetalningar med kontanter över disk på bank. 9.4 Behovet och utformningen av en ändamålsenlig bevakning Regeringens bedömning: Länsstyrelserna bör få i uppdrag att i samverkan med de organ som i respektive län ansvarar för det regionala utvecklingsarbetet bevaka att de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Det klart övervägande antalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget om länsstyrelsernas bevakningsuppdrag eller lämnat det utan erinran. , som är positiv till förslaget, pekar även på att som skall främja ett säkert och effektivt betalningsväsende, bör ha ett uttalat ansvar att övervaka och rapportera Prop. 2006/07:55 33 brister i betalningssystemet på konsumentnivå. gör bedömningen att det borde vara den upphandlande myndigheten som har uppdraget att fortlöpande bevaka att de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. understryker att en del av bevakningsuppdraget bör vara att följa prisutvecklingen för betaltjänsterna. kommuner och landsting anser inte att det föreslagna bevakningsuppdraget till länsstyrelserna tillräckligt väl tillgodoser de krav som bör ställas på ett heltäckande statligt ansvar. framför i sitt yttrande att tydliga kriterier för länsstyrelsernas behovsbedömning krävs för att undvika en negativ påverkan på konkurrenssituationen. Vidare påpekar att den årliga redovisningen av länsstyrelsernas bevakning måste vara öppen, och att detsamma skall gälla omfattningen och kostnaden för de statligt finansierade tjänsterna. Skälen för regeringens bedömning: Den finansiella verksamhet som ingår i de grundläggande betaltjänsterna står i allmänhet under tillsyn av . Bestämmelser om detta finns framförallt i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Vissa verksamheter som ingår i grundläggande betaltjänster, som hantering av dagskassor, kan dock ligga utanför tillsyn. Det kan t.ex. gälla värdetransporter. Den grundläggande kassaservicen som sådan har inte i något skede stått under Post- och egentliga tillsyn. Post och har dock ett uppdrag att bevaka att kassaservicen motsvarar samhällets behov. Enligt vad som föreslagits ovan skall den nuvarande grundläggande kassaservicen försvinna och lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice upphöra att gälla. I stället skall alla erbjudas grundläggande betaltjänster. Eftersom de grundläggande betaltjänsterna inte kommer att regleras i lag kan det inte bli aktuellt med någon tillsyn i egentlig bemärkelse. Däremot behövs liksom en uppföljning av hur tjänsterna tillhandahålls allmänheten. Som framgått ovan bör få till uppgift att upphandla de grundläggande betaltjänsterna i vissa delar av landet. Givetvis innebär en sådan uppgift även att myndigheten måste följa upp att tjänsterna tillhandahålls och hur det sker. Myndigheten måste göra detta av två skäl. Dels måste myndigheten bevaka att de parter som myndigheten ingått avtal med uppfyller sina åtaganden, dels måste myndigheten inför kommande upphandlingar ha en tillräcklig insyn i förhållandena på marknaderna för sådana tjänster för att kunna bedöma var ett framtida upphandlingsbehov föreligger. Det skulle kunna anses att en sådan uppföljning vore tillräcklig för att bevaka samhällets behov av grundläggande betaltjänster. Regeringen bedömer dock att en från den upphandlande myndigheten fristående organisation bör tilldelas uppgiften att fortlöpande bevaka samhällets behov av grundläggande betaltjänster. Bevakningen bör inriktas på om det politiska målet för grundläggande betaltjänster som föreslagits i avsnitt 8 uppfylls. Tillgången till och behovet av tjänsterna skall därvid relateras till de statsfinansiella kostnader som upphandlingen resulterar i. En årlig avstämning kan fokusera på denna nyttoaspekt. Efter att ha övervägt olika myndigheter utifrån deras ansvarsområden gör regeringen bedömningen att länsstyrelserna ligger närmast till hands Prop. 2006/07:55 34 för uppgiften. Länsstyrelserna bör därför få i uppdrag att i samverkan med de organ som i respektive län ansvarar för det regionala utvecklingsarbetet bevaka att de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. Dessutom kommer i att få ett samordningsansvar med rapporteringsskyldighet till regeringen. I detta arbete kan det också finnas behov av kontakter med de regionala självstyrelseorganen respektive samverkansorganen i de län där sådana finns. Länsstyrelserna, förutom i , , och , har bland annat uppgifter i fråga om regional utveckling som innefattar olika åtgärder för att stödja kommersiell service och nå målen för den regionala utvecklingspolitiken. Bevakningen av hur de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov kommer att omfattas av länsstyrelsernas ansvar för kommersiell service. De länsstyrelser som inte har ansvar för kommersiell service får fullgöra bevakningsuppdraget i samverkan med de organ som i respektive län ansvarar för det regionala utvecklingsarbetet. I det bevakningsuppdrag som länsstyrelserna får och som finns beskrivet ovan bör det särskilt anges att länsstyrelserna skall rapportera i vilken utsträckning det förekommit att möjligheter att utföra grundläggande betaltjänster har försvunnit som kan innebära att staten bör gå in för att säkra tillgången till dessa tjänster. I bevakningen av hur de aktuella tjänsterna motsvarar samhällets behov ingår också att bedöma tillgängligheten till tjänsterna ur äldres och funktionshindrades perspektiv. Länsstyrelsernas rapportering bör ske efter samråd med , och med t.ex. pensionärsorganisationer. i skall samordna arbetet och också vara den som på basis av respektive länsstyrelses underlag och bedömning av hur väl de politiska målen har uppfyllts, redovisar till regeringen i en gemensam rapport. 10 Konsekvenser av förslagen 10.1 Statsfinansiella konsekvenser (publ) Förslagen och bedömningarna i denna proposition innebär en långsiktigt hållbar lösning för att tillgodose samhällets behov av grundläggande betaltjänster. Post- och kassaserviceutredningen (Samhällets behov av betaltjänster, SOU 2004:52) gjorde bedömningen att det är statsfinansiellt och samhällsekonomiskt ohållbart att bevara nuvarande struktur. Den årliga ersättning om som Posten får från staten har inte täckt bolagets kostnader för åtagandet om en rikstäckande kassaservice. Det nuvarande systemet har därför medfört stora årliga underskott i verksamheten hos . De förbättrade resultat som bolaget uppvisat är en effekt av vissa temporära åtgärder med neddragningar av bl.a. antalet kontor och serviceställen. 2006/07:55 35 Förslagen och bedömningarna i denna proposition enligt vilket Postens åtagande upphör, innebär en långsiktig reducering av statens samlade kostnader. innebär förslaget dock kortsiktigt ökade kostnader för Posten då avvecklas. Verksamhetens negativa resultat har varit kända för Posten, varför avsättningar gjorts med för framtida verksamhetsförluster och omstruktureringskostnader. Dessa avsättningar kan användas för att täcka de kostnader som uppstår . Regeringen avser att noga följa avvecklingen och de kostnader som denna leder till för bolaget. Enligt förslaget fortsätter Posten att bedriva verksamheten enligt nuvarande uppdrag genom . erhåller därför Posten liksom tidigare en ersättning för åtagandet om en rikstäckande kassaservice. Ersättningens storlek kommer att påverkas av om Posten väljer att påbörja en avveckling av . Eftersom Postens åtagande upphör kommer någon ersättning till Posten inte att utgå . Kostnaden för de upphandlade betaltjänsterna Bedömningen i propositionen innebär att de upphandlade tjänsterna i sin helhet skall finnas tillgängliga . blir därmed en övergångsperiod i enlighet med vad som beskrivs i avsnitt 9.2. Post- och kassaserviceutredningen har beräknat den årliga kostnaden för de upphandlade tjänsterna till . Med hänsyn till att nya lösningar vuxit fram sedan Post och kassaserviceutredningen lämnade sitt betänkande anses behovet av upphandling inte lika stort som . Kostnaden beräknas därför kunna bli lägre och finansieras inom ramen för de medel som avsatts för ersättning till Posten för tillhandahållandet av en grundläggande kassaservice. I propositionen redovisas att Post- och uppgift att genomföra och följa upp upphandlingar kommer att innebära ökade förvaltningskostnader för myndigheten. Denna kostnad har beräknats till . kommer även ges i uppdrag att genomföra en informations- och utbildningsinsats och myndigheten bör få särskilda medel för att täcka en uppskattad kostnad på . Även denna kostnad kan finansieras inom ramen för de medel som avsatts för ersättning till Posten för tillhandahållandet av en grundläggande kassaservice. hanteras Post- och kostnader inom befintliga ramar. Länsstyrelserna Bedömningen innebär ökade kostnader för länsstyrelserna, särskilt för den länsstyrelse som skall vara samordnande för bevakningsuppdraget 2006/07:55 36 och ansvara för återrapportering till regeringen. Kostnaderna beräknas till och kan finansieras inom ramen för de medel som avsatts för ersättning till Posten för tillhandahållandet av en grundläggande kassaservice. Övriga berörda myndigheter Eventuella ökade kostnader som kan uppstå för övriga myndigheter som berörs av regeringens bedömningar i denna proposition anses kunna hanteras inom ramen för de ordinarie förvaltningsmedel som respektive myndighet disponerar. Anslaget 37:3 Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice under utgiftsområde 22 Kommunikationer. I budgetpropositionen beräknas anslagsnivån till . Sammantaget visar genomgången ovan av de ekonomiska konsekvenserna av förslaget att samtliga kostnader som är förknippade med det nya systemet kan finansieras inom ramen för de medel som beräknats på anslaget. kommer ingen besparing att uppstå medan kostnaderna , när har avvecklats, beräknas minska. I budgetpropositionen avser regeringen att återkomma med förslag om delvis ändrat ändamål för anslaget, ny nivå på anslaget samt omfördelningar till de berörda myndigheternas förvaltningsanslag. 10.2 Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar Genomförandet av regeringens bedömningar kommer att innebära en viss omställning för småföretagare på orter med tillgång till kommersiella alternativ. Småföretagarnas behov av grundläggande betaltjänster är mer geografiskt betingat än kopplat till dem som grupp, visar gjorda undersökningar. Hanteringen av dagskassor, med önskemål om daglig inlämning, är en viktig del i infrastrukturen runt företagandet men kan endast hanteras via bankkontor, servicebox eller värdetransport. De tjänster som småföretagare främst nyttjar hos är inlösen av utbetalningskort och betalning av räkningar, medan det endast är av småföretagarna som lämnar sina dagskassor till . finns det, förutom bankerna, i huvudsak kontantdetaljister i som hanterar dagskassor, nämligen , G4S samt . Högre priser och längre avstånd har medfört att fristående företag i glesbygd själva lämnar in sina dagskassor på ett bank- eller Svensk Kassaservicekontor. Som har redovisat i sin rapport förekommer det att företag som befinner sig långt från närmaste bankkontor, Svensk Kassaservicekontor eller deponeringsställe lämnar in dagskassorna så sällan som en gång eller . Regeringen kommer genom länsstyrelsernas årliga rapportering att kunna följa hur väl småföretagarnas behov av t.ex. dagskassehantering 2006/07:55 37 tillgodoses efter det att upphandlingen genomförts. Genom att även Post och får del av denna information, utöver den fortlöpande bevakning som myndigheten själv gör, bedömer regeringen att eventuella missförhållanden på någon ort kommer att kunna åtgärdas. 10.3 Konsekvenser för sysselsättningen Till följd av minskad efterfrågan och lägre intäkter har Posten kontinuerligt bedrivit arbete med omstrukturering av servicenätet. I syfte att anpassa strukturen till behovet beslutade att genomföra kraftiga nedskärningar i antalet kontor. Neddragningarna har främst skett i större orter som har bank som alternativ till . Av de 505 serviceställen som servicenätet omfattade bedrevs 374 i egen regi. Till det fasta nätet av serviceställen tillkommer ca 2 550 lantbrevbärarlinjer som betjänar ungefär 750 000 hushåll. Vid samtliga serviceställen som drivs i egen regi är det personal från som bemannar kassorna. Till följd av neddragningarna av serviceställen har antalet anställda minskat och medeltalet anställda uppgick till 1 050. Av dessa är en övervägande majoritet kvinnor , varav många även är . När det gäller Svensk Kassaservices personal har de levt i ovisshet och väntat på besked om verksamhetens framtid. Vidare har kritiken till följd av nedlagda serviceställen ofta riktats mot personalen, som på grund av den osäkra situationen inte alltid kunnat bemöta denna kritik. Neddragningarna inom har i många fall lett till att personal fått arbeta ensamma på ett serviceställe, vilket är otillfredsställande ur säkerhetssynpunkt. För att kunna erbjuda de anställda vid skäliga avvecklingsvillkor har Posten gjort omfattande avsättningar för avvecklingskostnader och de anställda kommer att erbjudas de avgångslösningar som gäller i . Förutom pensionslösningar har Posten ett omställningsprogram som innebär att de anställda uppbär lön under med andra stödinsatser. Utfallet av omställningsprogrammet visar per att av de 3 618 medarbetare som deltagit i programmet funnit en lösning. Regeringen kommer att följa hur den nya strukturen med upphandling av grundläggande betaltjänster möjliggör ett utökat tjänsteutbud med betaltjänster hos en livsmedelshandlare eller bensinstation och hur detta kan komma att öka deras kundunderlag och eventuellt innebära nya arbetstillfällen.