prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Svenska kraftnäts driftkostnader ökade med till följd av ökade kostnader för inköp av balanskraft på grund av högre elpriser 2006. Posten Vissa garanti- och kreditkostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet minskade med . Det är kostnader för förändring av försäkringstekniskt nettovärde på fordringar som minskat sedan föregående år. Det beror på att de högst värderade fordringarna har betalats av och förändring av fordringarnas värde i garantiverksamheten bruttoredovisas. Avskrivningar och nedskrivningar minskade med jämfört med föregående år. Minskningen beror främst på den nedskrivning av beredskapsvaror för Försvarsmakten med som gjordes 2005. nedskrivningar har också minskat beroende på en nedskrivning av med som gjordes . 4.1.5Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag Resultat från andelar i dotter- och intresse- företag ökade med . Det resultat som redovisas baseras på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive års- bokslut. Resultatet för har förbättrats med . resultat har förbättrats med på grund av större ökning av marknadsvärdet på dotterbolaget fastighets- tillgångar. Sveaskog AB:s resultat har förbättrats med vilket främst avser realisationsvinst på vid avyttring av industrirörelse. har ett förbättrat resultat med till största delen hänförbart till realisationsvinst vid börsintroduktion av ett hotellrörelsedrivande dotterbolag. Däremot har försämrat sitt resultat med , vilket till största delen kan hänföras till att ökningen av fastigheternas marknadsvärde är lägre än föregående år. 4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter och kostnader Nettokostnaden för statsskulden minskade med . till den kraftiga minskningen är att de orealiserade valutakursförändringarna gick i motsatt riktning jämfört med . De orealiserade valutavinsterna blev 2006, en ökning med , delvis som en följd av kronans förstärkning. Staten redovisade i orealiserade valutaförluster i samband med att kronkursen var svag . De realiserade valuta- och kursdifferen- serna gick åt motsatt håll och ökade i stället kostnaderna med . Minskningen av övriga finansiella intäkter med förklaras bland annat av reavinst från försäljning av aktier, både i samband med TeliaSonera AB:s respektive Nordea AB:s återköp av aktier samt till utdelning från aktier i . Dessutom minskade inlevererade överskott med . I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per (se även avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i bilaga 3 Statliga bolag. Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott , svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa netto- förmögenheten. Vid utgången av 2006 var netto- förmögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögen- heten var knappt -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets överskott enligt resultaträkning Värdeförändring av aktier och andelar Eliminering av ensidiga inomstatliga periodavgränsnings- Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultat- räkningen på . Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att redovisas över resultat- räkningen. Exempel är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. uppgick dessa förändringar till . Vid eliminering av inomstatliga period- avgränsningsposter, som till viss del avser ensidiga periodiseringar, samt diverse andra inomstatliga fordringar och skulder kvarstår ett saldo redovisat som en ökning av statens netto- förmögenhet med . Byggnader, mark och Maskiner, inventarier, Andelar i dotter- och 4.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med till . De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Pågående ny- anläggningar ökade med varav projekt vid ökade med där de största projekten är och i . Förändringen beror på tidigare beslut om ökade investeringar i järnvägar, vilket inneburit ett stort antal pågående järnvägs- anläggningar. pågående större in- vesteringsprojekt är bland annat E4 annat motorvägssträckorna på förbi och på mellan Vänte Ryr Båberg samt Götaleden öppnats för trafik. Statliga järnvägsanläggningar ökade med . Försvarets militära bered- skapstillgångar ökade med . De finansiella anläggningstillgångarna ökade med . Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med . Förändringen förklaras av positiva rörelseresultat som påverkat andelarnas storlek hos främst med , med och med . Centrala studienämndens lånefordringar ökade med och Riksgälds- kontorets utlåning till med . förskott till leverantörer minskade med . Övriga fordringar ökade med . Övriga upplupna intäkter ökade med varav den del som avser periodisering av skatter ökade med mellan åren medan Jordbruks- avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsredovisningen för staten. kontorets placerade dagslån. Fonder ökade med . Kärnavfallsfonden som består av avgifter från kärnkraftsföretagen baserade på produktionen av elektrisk kraft har ökat kraftigt under och står numera för av det kapital som redovisas som Fonder i staten. Fondmedlen är placerade i statspapper och till en mindre del på konto i . På balansräkningens skuldsida ökade avsätt- ningarna med . För- ändringen avser i huvudsak Statens pensions- verks (SPV) ökade avsättningar för pensioner avseende den samlade tjänstepensionsskulden. Den av SPV redovisade pensionsskulden ökade med , varav beror på ändrade beräkningsgrunder. beslutade om ändring av räntan (diskonteringsräntan) i de försäkringstekniska riktlinjerna från från . Den lägre räntan innebär att nuvärdet av framtida utbetalningar ökar relativt kraftigt. De största övriga faktorerna var att nyintjänad pension brutto uppgick till , medan utbetalade förmåner som minskar skulden var . Statsskulden minskade med 41,4 miljarder kronor och uppgick till Lån i svenska kronor utländsk valuta minskade med . Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta minskade därmed från till . För en närmare be- skrivning av statsskuldens utveckling, se kapitel 3 Utvecklingen av statens ekonomi, avsnitt Statsskulden. Övriga skulder minskade med . Minskningen avser skuld till för inbetalda ålderspensionsavgifter. Dessa placeras övergångsvis på konto i för finansiering av framtida pensioner. Skulden har minskat jämfört med beroende på att utbetalningar av premiepensionsmedel gjorts redovisade 2005 upplupna kostnader i huvudsak avseende periodisering av gårdsstöd m.fl. ersättningar avseende 2005, som betalades ut först . gjordes utbetal- ningen och därför minskade de upplupna kostnaderna mellan åren. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som för- ändringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat i statsredovisningssystemet eller myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultat- räkningen, uppgick till , vilket är en ökning från föregående år med nära . Skillnaden beror till största delen på att skatteinbetalningarna är högre än föregående år. Skatterna ökade med nära medan transfereringarna ökade med , vilket sammantaget har minskat statens nettoupplåning. Utdelningarna från dotter- och intresseföretag som redovisas under posten Avgifter och andra ersättningar uppgick till nära , vilket var mer än föregående år. Förändringar av skulder och fordringar har minskat statens kassaflöde med , beroende på att utbetalning av premie- pensionsmedel har gjorts både . Statens investeringar uppgick till . Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var endast . De materiella investeringarna ökade däremot, med till . Både investeringar i beredskapstillgångar inom försvaret, väg- anläggningar och myndigheternas maskiner och inventarier ökade jämfört med föregående år. Tabell 4.3 Materiella investeringar Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till , vilket är i samma nivå som föregående år. Investeringarna avser främst IT-system hos olika myndigheter, bl.a. Försäk- ringskassan, och . Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, gav ett negativt kassaflöde på , vilket är en minskning med . Nyutlåningen vid Riksgälds- kontoret var nära lägre än 2005, och även något lägre vid Centrala studiestöds- nämnden, medan amorteringarna var högre vid Centrala studiestöds- nämnden, men lägre vid . Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgick till -44,, vilket innebär att nettobetalningarna minskade med . Den viktigaste förklaringen till detta är att de realiserade valutavinsterna föregående år ersatts av valuta- förluster . De realiserade valutakurs- förändringarna går åt motsatt håll jämfört med de orealiserade, eftersom de inte påverkas så mycket av kronkursen på kort sikt utan är beroende av hur långfristiga de valutaaffärer som avslutats varit. Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakurs- förändringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning var de facto en nettoamortering på , en väsentlig förändring med i jämförelse med föregående års nettoupplåning. Statens lån har således minskat . minskade statsskulden med . De orealiserade valutavinsterna som gör att nettoamorteringen är lägre än statsskuldens förändring uppgick till . I bilaga 4 ges en förklaring till skillnader mellan resultaträkningens och statsbudgetens utfall. Avgifter och andra ersättningar Finansiellt netto för statens Årsredovisningen för staten grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. De konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt regeringens beslut (dnr Fi 2006/7114) om normering av avgränsning och uppställnings- former som grund för underlag till årsredovisningen för staten 2006. De uppställningsformer som föreskrivs där, bygger på de uppställningsformer som före- skrivits för myndigheterna med vissa anpass- ningar för årsredovisningen för staten. Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder. Principen för redovisning av transfereringar är att de redovisas enligt bokföringsmässiga grunder. Det innebär att de redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av denna princip för transfereringar är inte klarlagd i alla detaljer och deltar i ett internationellt utvecklingsarbete i syfte att klargöra principerna. Därmed är inte heller metoderna för att bedöma transfereringar hänförliga till fullt utvecklade . transfereringar periodiseras endast när kostnaden påtagligt är hänförlig till ett visst år. Exempel på detta är avgift till Europeiska unionen och vissa EU-finansierade stöd på jordbruksområdet som uttryckligen avser ett visst år. I de flesta fall bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen. 4.4.2Nya principer för redovisning av skatter lämnade regeringen i den ekonomiska vårpropositionen och i budget- propositionen förslag till en ny struktur för redovisning av skatteinkomster i statsbudgeten, som godkändes av i beslut om statsbudgeten . Förändringen innebär främst att skatteinkomsterna redovisas enligt fullt periodiserade principer, dvs. hänförda till det år de uppstår. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten kommer därför till viss del att grundas på prognoser. Regeringen har vidare beslutat att även i resultaträkningen i årsredovisningen för staten skall skatteinkomsterna redovisas i s.k. fullt periodiserade termer. Redan i årsredovisningen för staten 2005, gjordes dock en översiktlig beräkning av vilka effekter en tillämpning av de nya principerna skulle ha fått om de tillämpats i den egentliga redovisningen . Avsikten var dels att visa för vilka effekter de nya metoderna kunde förväntas få, dels att beräkna jämförelsetal som kunde användas i årsredovisningen . Utvecklingsarbetet för de nya beräknings- metoderna har fortsatt . Utöver de nya principerna för periodisering har även avgränsningen av skatter i resultaträkningen i allt väsentligt anpassats till de nya statsbudget- principerna som ansluter till nationalräken- skapernas avgränsning av skatter. Det innebär bl.a. att inlevererade överskott nu inte längre redovisas bland skatter (se vidare avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper). Utöver detta har mer noggranna beräkningar gjorts och fler faktorer har beaktats på ett fullständigt sätt, vilket bl.a. innebär att statliga myndigheters mervärdesskatt och ned- skrivningar av fordringar och periodiseringar av hanteras mer korrekt än i den preliminära beräkning som gjordes i års- redovisningen för staten 2005. Jämförelsetalen har justerats både med hänsyn till förändringar i avgränsningen och de mer fullständiga bedömningarna. Sammantaget är därmed de periodiserade skatteintäkterna högre än i den resultaträkning som redovisades föregående år, men lägre än de preliminära beräkningar som gjordes årsredovisning (de beräknades då till högre än utfallet enligt då tillämpade principer). Skillnaden avser skatter, men påverkar även andra intäktsposter genom att avgränsningen av skattebegreppet ändrats. Resultaträkningens jämförelseuppgifter visar netto de beräkningar av periodiserade skatter som gjordes , men för de olika raderna (skatteslag m.m.) har senare uppgifter grundade på främst taxeringsutfall använts, vilket bedömts ge den mest meningsfulla informa- tionen. Närmare om metoden för beräkning av skatteintäkter Eftersom det nya sättet att ta fram Skatteintäkter i resultaträkningen i årsredovisningen för staten och i redovisningen av statsbudgetens utfall tillämpas i denna redovisning , finns anledning att här något beskriva metodens huvuddrag. Löpande och i årsredovisningarna redovisas debiterade och inbetalda skatter av och i mindre omfattning av , samt några andra myndigheter. Vad som avser aktuellt år framgår av de berörda myndigheternas verksamhets- system där deklarationer, beslut och inbetal- ningar finns registrerade. I vissa enkla fall framgår det direkt av myndighetens redovisning. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier, de som debiteras och slutligt hänförs till period (månad) i nära anslutning till inbetalningen eller deklarationen, och de som debiteras slutligt endast årsvis. Mervärdesskatt, socialavgifter och de flesta punktskatter för en viss månad redovisas med en eller två månaders förskjutning eller kassamässigt. Hushållens och företagens inkomstskatter, liksom förmögenhetsskatt, fastighetsskatt m.m. beslutas vid taxeringen som sker årsvis och den löpande inbetalningen är endast preliminär i förhållande till den skatt som slutligt skall erläggas. Det innebär att , när uppgifterna för årsredo- visningen för staten till sin huvuddel tas fram, finns ett i praktiken slutligt utfall för många skatter. För inkomstskatterna m.m. utgör uppgifterna en beräknad intäkt, grundad på redovisade preliminärskatter, makroekonomiska faktorer, uppräkning av tidigare års taxeringsutfall, utvecklingen på fastighets- och aktiemarknaden, vissa storföretags boksluts- rapporter och andra faktorer. Osäkerheten i dessa delar är större än för de månadsdebiterade skatterna, men i resultaträkningen utgör ca två tredjedelar av inkomstskatterna kommunal- skatter som dras av och nettoredovisas och därför inte påverkar slutsumman Skatteintäkter. Ett antal mindre poster som redovisas som skatter (medel som förs till fonder, inlevererade överskottsmedel, koncessionsavgifter m.m.) hämtas löpande eller årsvis från respektive berörd myndighet, och är slutliga till sin natur på samma sätt som övriga poster i resultat- räkningen. Metoden för beräkning av periodiserade skatter på detta sätt bygger på modeller för olika skatteslag och för totalsammanställningar som är uppbyggda inom och och som har utvecklats och anpassats successivt. De har använts för presentation av skatteintäkterna för i den ekonomiska vårpropositionen och som kompletterande analysunderlag i presentationen av stats- budgetens utfall i årsredovisningen för staten. Denna struktur ger bättre information om skatterna för året än årets skatteinbetalningar, eftersom informationen beaktar den makro- ekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna redan det år dessa avser och inte först när betalning sker. Metoden får därför anses väl etablerad och prövad. Med denna metod beräknas de hänförliga totala skatteintäkterna. Dessa kan vara hänförliga till hela den offentliga sektorn eller till enbart staten, och detta framgår genom olika delsummor i den statsbudget som gäller . I statsbudgeten tillämpas den här beskrivna metoden. Sedan slutsumman framräknats, redovisas ett antal beräknade korrigeringsposter som leder fram till det kassamässiga utfallet för skatter (årets De viktigaste korrigerings- posterna är betalningsförskjutningar och upp- bördsförskjutningar. Dessa är hänförliga till de förskjutningar i tiden som sker kopplat till utbetalningar av kommunalskatt till kommuner och pensionsmedel till AP-fonderna respektive till att skatter som taxeras årsvis i många fall inbetalas först efter den period de avser. Vilka de olika posterna är framgår av statsbudgeten och beskrivs närmare bl.a. i årliga publikation Inkomstliggaren. I statsbudgetutfallet för ett visst år gäller att efter det att årsredovisningen för staten publicerats, revideras utfallet på enskilda inkomsttitlar med hänsyn till taxeringsutfallet. Detta påverkar dock inte statsbudgetens totala inkomster, eftersom dessa är kassamässiga. Alla förändringar motsvaras av en förändring av antingen betalnings- eller uppbördsförskjutningar, så att saldot är opåverkat. För att komma fram till resultaträkningens skatteintäkter krävs ytterligare ett antal steg. När de totala periodiserade skatterna för året beräknats, avgår för det första den del som avser kommunalskatt. Den periodiserade skatten för ett visst år är för det andra beräknad med viss osäkerhet. Därför kommer ett belopp som kan vara antingen positivt eller negativt att tillkomma som avser skatter hänförliga till . Det avser således skillnaden mellan fjolårets beräknade periodiserade skatt och den beräkning som görs när taxeringen är avslutad. Detta belopp läggs till de beräknade skatterna för det nu aktuella året och innehåller en huvuddel för det närmast föregående året och en mindre del hänförlig . Kommunala utjämningsavgifter och inkomst- utjämningsavgifter läggs för det tredje till som följd av principen att bruttoredovisa dessa i årsredovisningen för staten (se punkten Transfereringar i det kommunala utjämnings- systemet nedan). Därefter avgår för det fjärde de elimineringar som görs i årsredovisningen för staten. De består av två huvuddelar. En avser myndigheternas betalda arbetsgivaravgifter m.m., som till en del avser skatt som staten betalar till sig själv, och en annan del avser statens transferering till ålders- pensionssystemet för utbetalning av pensioner. Den andra huvuddelen är myndigheternas erhållna kompensation för ingående moms som betalas från inkomsterna av mervärdesskatt och den delen av momsen är därför aldrig något egentligt inflöde av skatt till staten. Dessutom elimineras särskild löneskatt på vissa pensions- kostnader från statliga myndigheter samt vissa punktskatter m.m. som statliga myndigheter betalar. Efter elimineringarna kvarstår den summa som utgör posten Skatteintäkter i resultat- räkningen i årsredovisningen för staten. Skillnaden mellan denna summa och den summa som redovisats av myndigheterna redovisas som (förändring av) upplupen intäkt i årsredovisningen för staten. och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter, dvs. Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndigheterna skall kunna stämma överens. Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och 4.4.3Avgränsning av redovisningsenheten kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Balans- och resultaträkningarna samt finansieringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med regeringens normeringsbeslut för Årsredovisningen för staten 2006 (dnr Fi2006/7114). Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag för som pga. dess speciella ställning inte ingår. AP- fonderna och ingår inte heller på grund av att fondernas tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för på ett enhetligt sätt. ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten och därför kan ses som statens ägarandel i . En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i de konso- iderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. 4.4.4Metoder för konsolidering m.m. En gemensam s.k. brytdag gäller för samtliga myndigheters räkenskaper. Denna dag har detta år fastställts till . Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör den avslutade räkenskapsperioden avslutas. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndig- heternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning, men skilt från verksamhetens kostnader i den berörda myndigheten pensionsverks års- redovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräknings- scheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda upp- ställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs. För att det skall vara möjligt att eliminera s.k. inomstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, fordringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter.