prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — beloppet betalas tillbaka till företa- Ränta skall betalas på belopp som återbetalas. Räntan beräknas efter en räntesats motsvarande den av fastställda referensränta enligt 9 § räntelagen (1975:635) som gällde vid utgången av året närmast före det år då återbetalningen äger rum. Radio- och beslutar om ränta. Denna lag träder i kraft . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 3 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i en- Utgiftsområdet består av politikområdena Kulturpolitik, Mediepolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelsepolitik. lighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Dessutom ingår delar av politikområdena Finansiella system och tillsyn, Forskningspolitik och Utbildningspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde Finansiella system och tillsyn 2 Totalt för utgiftsområde 17 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 2. 3Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 16 4 Delar av politikområdet Mediepolitik ingår i utgiftsområde 1. Dessa delar omfattar fem anslag, som föreslås summera till ca . Sammanlagt omfattar förslag till anslag inom kultur- och mediepolitiken . 5 Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 16 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 3.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. kostnader för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas i huvudsak på stats- Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om det överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö-, eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är hänförbara till utgiftsområde 17. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17, netto Totalt för utgiftsområde 17 De enskilda skatteutgifterna inom politikområdena Kulturpolitik och Folkrörelsepolitik redovisas närmare i avsnitt 4.3 och 7.3 där även en kort förklaring av respektive skatteutgift ges. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4 Politikområde 28 Kulturpolitik Kulturpolitik omfattar frågor om teater, dans och musik; bibliotek, litteratur, läsande och språket; bildkonst; arkitektur, form och design; film; konstnärernas villkor; arkiv; kulturmiljö; museer och utställningar; trossamfund; forskning inom kulturområdet samt konstområdesövergripande verksamhet. Genom kulturpolitiska beslut (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) lades inriktningen för kulturpolitiken fast. Även insatser inom andra politikområden bidrar till att uppnå målen för den nationella kulturpolitiken, liksom insatser inom det kulturpolitiska området bidrar till att uppnå mål inom andra politikområden. Inom politikområdet finns följande myndigheter: , Talboks- och , , , , och landsarkiven, och folkminnen, Svenskt biografiskt lexikon, , , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, , Statens musiksamlingar, , , Riksutställningar, Forum för levande historia samt till trossamfund. Vidare finns tre statliga bolag med verksamhet inom området: Kungl. och A/S nationalgåva till . Dessutom finns ett stort antal andra institutioner med verksamhet inom området, varav följande kan nämnas: , Stiftelsen , Stiftelsen , nyhetsinformation och litteratur, Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen för , Stiftelsen , Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen i samt Stiftelsen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 28:5 Bidrag till Operan, , , , Svenska rikskonserter och 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och 28:8 Bidrag till biblioteksverksamhet 28:9 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 28:10 Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 28:17 Främjande av hemslöjden 28:18 Bidrag till bild- och formområdet 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer 28:22 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:23 Svenskt biografiskt lexikon 28:25 Bidrag till kulturmiljövård 28:27 Centrala museer: Myndigheter 28:28 Centrala museer: Stiftelser 28:29 Bidrag till regionala museer 28:30 Bidrag till vissa museer 28:31 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 28:33 Forum för levande historia 28:34 Statliga utställningsgarantier och inköp av 28:36 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 28:38 Stöd till trossamfund 28:13 Bidrag till och 28:10 Stöd till kulturtidskrifter Totalt för politikområde Kulturpolitik 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 3Nytt anslag efter omorganisering av språkvården och tillskapandet av och folkminnen. anslagen 28:13 Bidrag till och samt 28:23 . I kapitel 3, avsnitt 3.2, redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 17. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna inom utgiftsområdet som hör till området kulturpolitik. Tabell 4.2 Skatteutgifter inom politikområdet Kulturpolitik, netto 1 Bidrag till och Svenska Försäljning av 000 kr/år Böcker, tidskrifter m.m. Försäljning av 000 kr/år Totalt för politikområdet Kulturpolitik 1 Ett innebär att skatteutgiften inte kan beräknas Avdrag får göras för bidrag som lämnas till och . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av närings-verk- samhet och särskild löneskatt. Inkomst från artistisk verksamhet som en utländsk fysisk person bedrivit i beskattas med en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Inkomsten är inte förmånsgrundande. Skatteutgifter avser därför särskild löneskatt. Försäljning av 000 kr/år Undantaget från skatteplikt omfattar enbart upphovsmannen och dennas dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för är försäljningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. ; böcker, tidskrifter m.m.; biografföreställningar; vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang; upphovsrätter samt entré djurparker Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Försäljning av 000 kr/år Undantaget omfattar enbart upphovsmannen och dennas dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för mer än , eller själva begär att bli beskattade, så sker beskattning med skattesatsen . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Dessutom har antagit mål för vissa verksamheter inom politikområdet, t.ex. mål för den statliga arkivverksamheten, som har införts i 3 § arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225), mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trosamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45), samt mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Ovanstående mål är beslutade av . Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Teater, dans och musik Insatserna på teater-, dans- och musikområdet uppgår 2006 till ca , vilket innebär att insatsområdet är det största inom den statliga kulturpolitiken. I detta ingår stöden till de nationella, regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutionerna samt till det fria scenkonstlivet. Vidare tillkommer bidrag och ersättningar som fördelar till konstnärer verksamma inom området och till internationellt utbyte, liksom den lagstadgade kassettersättningen till dramatiker, skådespelare, musiker m.fl. samt konstområdesövergripande insatser som nationella uppdrag och stödet till amatörorganisationer. synliggjordes statens kostnad för tjänstepensioner till de anställda vid scenkonstinstitutionerna och institutionerna har successivt tillförts medel för pensionspremier. Därtill anslog engångsvis 2005 för olika pensionslösningar för personalen vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Anslaget för de nationella teater-, dans- och musikinstitutionerna uppgår 2006 till . Operan och är nationalscener för musikdramatik och talteater och har i likhet med , Svenska Rikskonserter och initierande, främjande och producerande uppgifter av nationell betydelse. Utbildnings- och genomförde 2005 en mötesrunda och en hearing med musiklivets aktörer om Svenska Rikskonserters roll i musikpolitiken och musiklivet. Processen dokumenterades i en skrift . Svenska Rikskonserter har fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder man vidtagit med anledning av hearingens slutsatser. Staten bidrar 2006 även med totalt ca till länsmusikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. I detta belopp ingår som omfattas av försöksverksamheten i . De regionala kulturverksamheterna möjliggör ett utbud av professionell scenkonst över hela landet. Statens insatser för att tillgängliggöra musik över hela landet sker bl.a. genom stöd till länsmusikverksamhet som uppgick till . Även symfoni- och kam- marorkestrarna utgör en resurs för ett levande musikliv i hela landet. Till de 15 orkestrar som tilldelades statligt orkesterbidrag fördelades 2005 totalt . tillsattes en särskild utredare med uppdrag att utreda och analysera den professionella orkesterverksamheten i (dir. 2004:116). Betänkandet Den professionella orkestermusiken i (SOU 2006:34) redovisades . Utredningens förslag syftar till att främja orkesterverksamheten i och till att öka dynamiken på området i sin helhet. Utredningen har remissbehandlats. Statligt stöd till den fria scenkonsten utbetalas genom bidrag till bl.a. fria grupper, arrangörsföreningar och fonogramproduktion. Totalt uppgår anslaget 2006 till . Stödet till den fria scenkonsten ökade med , varav engångsvis. Insatserna på dansområdet har ökat successivt , bl.a. genom inrättandet av ett arrangörs- och turnéstöd, riktade konstnärspolitiska åtgärder för de fria koreograferna och dansarna, inrättandet av ett s.k. dans-iaspis (Artists Studio Program in ), en dansallians samt att tilldelats ett ökat antal högskoleplatser. Ett handlingsprogram för den professionella dansen har på den tidigare regeringens uppdrag redovisats av . fördelar även stöd till körverksamhet, främst inom ramen för stödet för centrala amatörorganisationer. tilldelades körverksamheten ca . Därtill kan körverksamhet även få del av stödet till tonsättarsamarbeten samt fonogramstödet. Litteraturen, läsandet och språket Statsbidrag ges bl.a. till folk- och skolbibliotek, förlag, kulturtidskrifter och bokhandel m.fl. Statligt stöd lämnas särskilt till språkvårdande insatser. Till länsbibliotek lämnas verksamhetsbidrag för att stödja folkbiblioteken med kompletterande medieförsörjning och utvecklingsverksamhet. Lånecentraler och depåbibliotek finansieras helt av staten. Kommuner har möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga samt för sina biblioteks prenumerationer på kulturtidskrifter. För att främja tillgången till biblioteksservice vid folkbiblioteken för de vuxenstuderande finns även särskilda statliga medel avsatta. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utgivningsstöd lämnas till förlag och de ca 800 enskilda titlar som beviljas stöd distribueras av staten till samtliga kommuners huvudbibliotek. har initierat en ny utgivning i serien Alla Tiders Klassiker för skolbruk . Till bokhandeln utbetalas bidrag för att bredda den enskilda bokhandelns sortiment. Särskilda medel för läsfrämjande insatser lämnas vidare till skolor, bibliotek och ideella organisationer. En bok för alla AB får verksamhetsstöd för utgivning av litteratur till lågt pris för unga och vuxna samt för läsfrämjande verksamhet. Ett årligt internationellt litteraturpris till minne instiftades 2003 i syfte att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen. Produktions- och utvecklingsstöd utbetalas till kulturtidskrifter. Talboks- och (TPB) och nyhetsinformation och litteratur () medverkar till att funktionshindrade personer kan ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. ändrades lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, vilket bl.a. inneburit att tillståndsgivningen för att framställa och sprida anpassad litteratur till funktionshindrade utvidgats. Antalet aktörer, bl.a. bibliotek och kommuner, som sökt tillstånd har därigenom ökat markant. beslutade om propositionen Bästa språket en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2). Beslutet innebär att har antagit fyra nationella språkpolitiska mål. För att nå målen har den statligt finansierade språkvården förstärkts och samordnats . Språkvården har inordnats i myndigheten och folkminnen (tidigare , ). uppgår insatserna på området till nära . Till detta kommer verksamhetsbidrag till olika bibliotek och arkiv, bidrag till folkbibliotekens verksamhetsutveckling och övriga bidrag inom litteratur- och biblioteksområdet som ryms under konstområdesövergripande verksamhet. Statliga insatser för den offentliga konsten görs förutom de direkta stöden till konstnärerna genom , anslag till de statliga konstmuseerna, Riksutställningar, Nämnden för 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hemslöjdsfrågor, de regionala museerna samt till vissa andra museer och utställare i hela landet. Staten lämnar också stöd till bl.a. konstfrämjande organisationer, för de fria konsterna samt till konsthantverkskooperativ och kollektivverkstäder. Tillfälliga bidrag lämnas även till olika konstprojekt. I arbetet för att öka intresset för bildkonst i regionerna spelar dessutom konstkonsulenterna en viktig roll. För att öka tillgängligheten inom området främst för barn och ungdomar görs insatser inom bildkonstpedagogiken framför allt inom verksamheten på museer, konsthallar och genom konstkonsulenterna. Konstkonsulenterna bygger nätverk på regional nivå med syfte att stimulera barn och ungdomar till eget skapande och till möten med konstnärer. Deras aktiviteter varierar utifrån regionens förutsättningar och behov. Förutom att ge stöd till de konstfrämjande organisationerna fördelar ett särskilt bidrag till vissa fristående utställare. Stödet till dessa uppgick till 2005. utbetalas som stöd för utrustning till konstnärers kollektivverkstäder. För att bredda de konstnärliga uttrycksformerna och därtill höja kvaliteten i utställningarna har Folkrörelsernas konstfrämjande och vissa andra icke-statliga utställningsarrangörer fått möjlighet att fördela en statligt finansierad utställningsersättning till bild- och formkonstnärer i samband med utställningar. Ytterligare insatser med anknytning till bild- och formområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Arkitektur, form och design, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. Arkitektur, form och design inrättades ett särskilt råd för arkitektur, form och design med det övergripande syftet att med utgångspunkt i de målsättningar som presenteras i propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) föra arbetet vidare. Rådet skall verka kunskaps- och opinionsbildande, med ett tydligt medborgar- och brukarperspektiv (dir. 2004:24, 2006:65). genomfördes ett Designår. Syftet med var att genom en mångfald aktiviteter i hela landet öka medvetenheten om vad form och design kan bidra med i ett sam- hällsperspektiv och att så många som möjligt skall utveckla sin användning av, intresse för och kunskap om design. I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) aviserade den tidigare regeringen att en forskarskola i design skall inrättas. tillförs 5 miljoner för detta ändamål. fördelades genom statliga anslag till , samt genom bidrag till Svensk Form och . Därutöver fördelar staten även medel till form- och designområdet inom ramen för anslagen till , och andra musei- och utställningsinstitutioner runt om i landet. har Svensk Form i uppdrag att ansvara för verksamheten vid en nationell Mötesplats för form och design i . Mötesplatsen skall fungera som ett utställnings- och samt stimulera till forskning och dokumentation. Vidare skall mötesplatsen samverka och stimulera till regionala initiativ på området. har ett nationellt nätverksansvar inom form- och konsthantverksområdet. Ytterligare verksamhet med anknytning till arkitektur, form- och designområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Bildkonst, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. Även under utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas statens insatser för design som utvecklingskraft för tillväxt och konkurrenskraft i näringslivet. De statliga insatserna på filmområdet sker främst genom Stiftelsen . Visst stöd fördelas även genom . Ett nytt filmavtal mellan staten, filmbranschen och flera TV-företag trädde i kraft och gäller t.o.m. . Det nya filmavtalet, filmavtal, innebär en förstärkning av stödet till svensk film. Avtalet är begränsat till produktionsstöd till svensk film och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet, medan staten har övertagit ansvaret för finansieringen av övriga uppdrag, huvudsakligen inom det filmkulturella området. Statens insats till ändamålen inom det nya avtalets ram ökade 2006 med , höjer staten sin insats med ytterligare till . Filmbranschen bidrar av biografernas biljettintäkter samt med ett särskilt bidrag från filmproducenterna på . TV-företagens insats består av bidrag om totalt . Därutöver har TV- företagen genom avtalet åtagit sig att använda sammanlagt till medfinansiering, samproduktion och inköp av visningsrätter till ny svensk film. TV-företagens insatser kommer att räknas upp . De filmkulturella insatserna utanför filmavtalets ram tillfördes ca . ökar statens bidrag till dessa ändamål med till ca . Sammanlagt ökar de medel som ryms inom filmpolitiken som helhet från ca 2005 till ca 2008, när systemet är fullt utbyggt. Beräkningen utgår från att filmbranschens bidrag genom den s.k. biografavgiften är ca . har, som ett led i ökade satsningar på internationell lansering av svensk film, getts i uppdrag att redovisa en långsiktig strategi och ett genomförandeprogram för hur svensk film skall kunna få ett ökat genomslag internationellt. Detta uppdrag kommer att slutligt redovisas . Sammantaget uppgår statliga bidrag och ersättningar till konstnärer 2006 till . Till detta kommer direkt eller indirekt verkande insatser inom ramen för anslagen till andra verksamhetsområden inom kulturpolitiken, t.ex. insatser med syfte att förbättra konstnärernas situation på arbetsmarknaden. Genom den individuella visningsersättningen får bildkonstnärer ersättning för att deras verk som finns i offentlig ägo visas för allmänheten. Vidare har stora resurser satsats på det internationella utbytet, bl.a. genom att möjliggöra för att inrätta ett internationellt ateljécentrum (Artists Studio Program in ). Med IASPIS som förebild har särskilda medel tillförts i syfte att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bygga upp ett internationellt utbyte på dansområdet. Insatser har också genomförts inom andra verksamhetsområden med direkt eller indirekt verkan för konstnärerna. Exempel på sådana insatser är stödet till vissa utställare av bildkonst, förstärkning av bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper, stöd till fonogramutgivning och satsningar på kollektivverkstäder. Genom ekonomiskt tillskott 2006 har närmare 120 frilansande skådespelare anställda då skådespelaren inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Mot bakgrund av erfarenheterna från har medel avsatts för en allianslösning för dansområdet. För att täcka institutionernas premiepensionskostnader har den tidigare regeringen fördelat sammanlagt till de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna i landet. I propositionen Arkivfrågor (prop. 2004/05:124) lämnades förslag och bedömningar för det fortsatta arbetet inom arkivområdet. har i enlighet med förslaget i propositionen beslutat att inrätta ett särskilt nationellt uppdrag för arkivpedagogiska insatser. Uppdraget har tilldelats , som anvisades för perioden 20062008 för ändamålet. I enlighet med vad som aviserades i propositionen fick i uppdrag att utveckla arbetsformerna för samarbetet med andra institutioner och organisationer om frågor som rör dokument på de nationella minoritetsspråken. Uppdraget skall genomföras i samverkan med bl.a. berörda myndigheter och institutioner samt representanter för de nationella minoriteterna och avrapporteras i samband med årsredovisningen .