prop · GU03115 · 2007-04-27 00:00:00 — värdepappersföretaget, eller för kunden om rapporteringen sker till en kund. Anger om företaget utförde transaktionen för egen räkning (antingen för egen räkning eller för en kunds räkning), på uppdrag av en kund och för dennes räkning. Denna skall bestå av följande: En unik kod som, i förekommande fall, fastställs av den behöriga myndigheten till vilken rapporten lämnas och som identifierar det finansiella instrument som är föremålet för transaktionen. Om det finansiella instrumentet inte har en unik identifieringskod, måste rapporten innehålla instrumentets namn eller, vid derivatkontrakt, Den kodtyp som används för att rapportera instrumentets värdepapperskod. 8.Identifiering av det underlig- Tillämplig identifiering av det instrument som är underliggande tillgång i ett derivatkontrakt samt det överlåtbara värdepapper som ingår enligt artikel 4.1.18 c i direktiv /39/EG. Kodtyp för identifiering av Den kodtyp som används för att rapportera det underliggande instrumentet. Harmoniserad klassificering av det finansiella instrument som är föremålet för Beskrivningen måste åtminstone utvisa om instrumentet tillhör en av de högsta kategorierna enligt en enhetlig, internationellt accepterad, standard för klassificering av finansiella instrument. Förfallodagen för en obligation eller annan form av skuldförbindelse eller ett derivatkontrakts lösendag/förfallodag. Den harmoniserade beskrivningen av typen av derivatkontrakt bör göras i överensstämmelse med någon av de högsta kategorierna enligt en enhetlig, internationellt accepterad, standard för klassificering av finansiella instrument. Specificering av om en option eller ett annat finansiellt instrument avser försäljning eller köp. Lösenpriset för en option eller ett annat finansiellt instrument. Antal andelar av det berörda finansiella instrumentet som ingår i en handelspost, till exempel antalet derivatkontrakt eller värdepapper som ingår i ett kontrakt. Pris per värdepapper eller derivatkontrakt exklusive kommission och (i tillämpliga fall) upplupen ränta. När det gäller skuldebrev får priset antingen uttryckas i en valuta eller som en procentsats. L 241/22 Europeiska unionens officiella tidning Den valuta i vilken priset är angivet. Om priset på en obligation eller en annan skuldförbindelse uttrycks som en procentsats, skall procentsatsen anges. Antalet enheter av finansiella instrument, obligationers nominella värde eller antalet derivatkontrakt som ingår i transaktionen. En uppgift om huruvida kvantiteten avser antalet finansiella instrument, obligationernas nominella värde eller antalet derivatkontrakt. Identifiering av en motpart i en transaktion. Om motparten är ett värdepappersföretag: en för företaget unik kod som, i förekommande fall, fastställs av den behöriga myndigheten till vilken Om motparten är en reglerad marknad, MTF-plattform eller enhet som agerar som dess centrala motpart: den unika harmoniserade identifierings- koden för den marknad, MTF-plattform eller enhet som agerar som central motpart, enligt vad som anges i den förteckning som offentliggjorts av den behöriga myndigheten i den enhetens hemmedlemsstat i enlighet med Om motparten inte är ett värdepappersföretag, en reglerad marknad, MTF- plattform eller enhet som agerar som central motpart: motparten skall identifieras som kund/klient till det värdepappersföretag som utförde Identifiering av den plats där transaktionen utfördes. Om den är en handelsplats: dess unika harmoniserade identifieringskod. I övriga fall: koden OTC. Ett unikt identifieringsnummer för transaktionen som tillhandahålls av värde- pappersföretaget eller av tredje part som rapporterar för dess räkning. Uppgift om att transaktionen har makulerats. Kompletterande uppgifter för behöriga myndigheter 1.Identifiering av det rappor- Om en unik kod, som det hänvisas till i tabell 1 i bilaga I, inte räcker för att identifiera motparten, bör de behöriga myndigheterna genomföra lämpliga åtgärder som säkerställer identifieringen av motparten. Den unika kod skall användas som alla behöriga myndigheter har kommit överens om och som är tillämplig på det berörda finansiella instrumentet. Om en unik kod, som det hänvisas till i tabell 1 i bilaga I, inte räcker för att identifiera motparten, bör de behöriga myndigheterna genomföra lämpliga åtgärder som säkerställer identifieringen av motparten. Europeiska unionens officiella tidning L 241/23 Information som skall offentliggöras enligt artikel 17 Sammanfattning av den information som skall offentliggöras enligt artikel 17 Ett system som med hjälp av en orderbok och en Det sammanlagda antalet order och orderbok i form av handelsalgoritm fortlöpande automatiskt matchar sälj- de aktier dessa representerar på order mot köporder utifrån bästa tillgängliga pris. varje prisnivå och för minst de fem bästa köp- och säljpriserna. Ett system där transaktionerna genomförs på grundval av Det bästa köp- och säljbudet från fasta bud som fortlöpande tillhandahålls deltagarna, vilket varje marknadsgarant i aktien, till- kräver att storleken på marknadsgaranternas bud balanse- sammans med volymerna till dessa rar marknadsgarantens risk och medlemmarnas eller deltagarnas behov av att handla på en affärsmässig Ett system som matchar order genom periodiskt åter- Auktionssystemets bästa pris enligt kommande auktioner och en automatisk handelsalgoritm. handelsalgoritmen och den volym som potentiellt kan genomföras till En hybridmodell som överensstämmer med flera av Tillräcklig information vad gäller systemen ovan eller ett system med annan prisbildnings- aktiens orderdjup eller kurs samt process än dessa. intresset för handel med den Särskilt skall de fem bästa köp- och säljkurserna eller varje marknadsgarants köp- och säljbud för aktien offentliggöras, om pris- L 241/24 Europeiska unionens officiella tidning Order av större omfattning än normalt på marknaden 500 000 = GDO GDO < 500 000 GDO = 50 000 000 < 1 000 000 < 25 000 000 < 50 000 000 Minsta storlek på order av större omfattning än nor- Europeiska unionens officiella tidning L 241/25 Trösklar och tidsfrister för uppskjutet offentliggörande Tabellen nedan visar den minsta berättigande transaktionsvolymen för respektive tillåten försening av offentliggörande och klass av aktiers genomsnittliga dagsomsättning (GDO). Klassificering av aktiers genomsnittliga dagsomsättning (GDO) Minsta berättigande transaktionsvolym för tillåten försening av GDO och EUR av GDO och EUR Till handelsdagens slut (eller över- föring till middagstid nästa han- av GDO och EUR delsdag om handeln inleddes under handelsdagens två sista timmar) Till slutet på handelsdagen efter Till slutet på andra handelsdagen Till slutet på tredje handelsdagen Sammanfattningen i betänkandet SOU 2006:50 och rådet antog ett direktiv om marknader för finansiella instrument (MiFID). MiFID ersätter investeringstjänstedirektivet (ISD) . I MiFID åläggs medlemsstaterna att införliva gemensamma regler avseende för värdepappersföretag och reglerade marknader dvs. den verksamhet som i bedrivs av börser och auktoriserade marknadsplatser. MiFID, som är ett synnerligen omfattande och komplicerat direktiv, har utarbetats inom ramen för den s.k. Lamfalussyprocessen (se närmare om vad det innebär i kap. 6). Som ett led i den processen ska kommissionen anta två rättsakter med kompletterande bestämmelser: ett direktiv och en förordning. Dessa två rättsakter är fortfarande endast förslag när detta betänkande lämnas. Genomförandedirektivet ska införlivas i svensk rätt medan genomförandeförordningen är direkt tillämplig. Utredningens huvuduppgift har varit att analysera vilka ändringar som krävs i den nuvarande svenska regleringen för att genomföra MiFID. Vidare har det i uppdraget ingått bl.a. att se över sanktionsmöjligheter, vilket ansvar bör ha för fastställandet av noteringskraven på reglerade marknader samt hanteringen av intressekonflikter hos värdepappersinstitut och börser. Efter en inledning där förutsättningarna för utredningsarbetet och arbetets bedrivande beskrivs (kap. 1), redogör utredningen i korthet för gällande bestämmelser på värdepappersmarknadsområdet (kap. 2), varefter MiFID i korthet presenteras (kap. 3). Därefter följer ett kapitel om den finansiella handeln i (kap. 4) och ett om principiella utgångspunkter för finansiell reglering (kap. 5). Förslagsdelen av betänkandet omfattar kap. 618. I det följande redovisar utredningen de viktigaste förslagen i de olika kapitlen i betänkandet. Vissa principer för en ny reglering (kap. 6) Utredningen tar i detta kapitel upp vissa principfrågor. Utredningen konstaterar att MiFID i många delar innebär en s.k. fullharmonisering dvs. medlemsstaterna får inte införa vare sig strängare eller mindre långtgående regler än dem som följer av direktivet och genomförandeåtgärderna. Detta gäller de områden som omfattas av genomförandeförordningen men också, enligt huvudregeln, de områden som omfattas av genomförandedirektivet. I genomförandedirektivet finns ett uttryckligt förbud mot nationella regler som lägger på ytterligare bestämmelser utöver det gemensamma regelverket (s.k. goldplating). Några sådana regler får medlemsstaterna enligt artikel 4 i genomförandedirektivet inte införa annat än i vissa undantagsfall. Utredningen föreslår i detta kapitel att MiFID genomförs genom att en ny lag ersätter både lagen om värdepappersrörelse och börs- och Utredningen förslår också att genomförandedirektivet i huvudsak införlivas genom föreskrifter. Även de delar av genomförandeförordningen, där medlemsstaterna har fått rätt att införa kompletterande regler, föreslås bli genomförda genom föreskrifter. Terminologin i den nya lagen bör följa terminologin i MiFID för att underlätta tillämpningen av genomförandeförordningen och utformningen av de föreskrifter som införlivar genomförandedirektivet. En terminologisk enhetlighet underlättar också ambitionen att uppnå en liknande reglering inom EES. I kapitlet föreslås också att ska vara behörig myndighet enligt artikel 48.1 i MiFID, dvs. den myndighet som har ansvar för att de bestämmelser som antas med stöd av direktivet efterlevs. Tillämpningsområde (kap. 7) MiFID innehåller en rad nya definitioner och begrepp. Exempel på detta erbjuder finansiella instrument, investeringstjänster, sidotjänster och reglerade marknader. Definitionerna av vad som är finansiella instrument, vilka investeringstjänster som är tillståndspliktiga och vad en reglerad marknad är avgör direktivets tillämpningsområde. Utredningen föreslår i dessa delar att de svenska definitionerna anpassas både i sak och vad gäller terminologin till MiFID:s definitioner. Beträffande begreppet finansiella instrument innebär utredningens förslag att en ny definition av detta begrepp införs och att definitioner av överlåtbara värdepapper, fondandelar, penningmarknadsinstrument och vissa derivatinstrument tas in i den svenska lagen. Det tillståndspliktiga området för värdepappersföretagen i , investeringstjänsterna, stämmer i sin helhet väl överens med vad som är tillståndpliktig värdepappersrörelse enligt lagen om värdepappersrörelse. På samma sätt förhåller sig MiFID:s sidotjänster till den svenska lagens sidoverksamheter. Var och en av de enskilda verksamheter som beskrivs i den svenska lagen stämmer dock inte helt och hållet överens med närmast motsvarande tjänster som de definieras i MiFID. Utredningen förslår därför att beskrivningen av de tillståndpliktiga tjänsterna justeras i förhållande till nu gällande svenska lagbestämmelser, så att varje tjänst både i sak och terminologiskt stämmer överens med en tjänst enligt MiFID. I detta kapitel behandlas också de nya investeringstjänsterna investeringsrådgivning och MTF. Tjänsterna är nya investeringstjänster i förhållande till ISD men har i och andra medlemsstater kunnat bedrivas med stöd av tillstånd till andra investerings- och sidotjänster. Begreppet MTF står för ett multilateralt handelssystem (Multilateral trading facility) som drivs av ett värdepappersinstitut eller en börs och som sammanför ett flertal köp- och säljintressen i finansiella instrument från tredje man inom systemet och i enlighet med icke skönsmässiga regler men som inte är underkastat en lika ingående reglering som en reglerad marknad. Begreppet reglerad marknad i sin tur motsvarar närmast börsverksamhet. Begreppet får betydelse både för tillämpningen av MiFID och för tillämpningen av en rad andra direktiv. Det är när ett instrument är upptaget till handel på en reglerad marknad som t.ex. kraven på prospekt enligt prospektdirektivet, utgivarens skyldigheter att lämna information enligt öppenhetsdirektivet och kraven på offentliga erbjudanden enligt direktivet om uppköpserbjudanden blir tillämpliga. Utredningen föreslår i detta kapitel att marknadsplatser som är börser och auktoriserade marknadsplatser enligt lagen definieras som reglerade marknader. Utredningen föreslår också att en åtskillnad görs så att begreppet reglerad marknad avser själva marknadsplatsen och att den som driver marknadsplatsen kallas börs. En börs ska med utredningens förslag kunna driva flera reglerade marknader. En börs ska också kunna driva en reglerad marknad på så sätt att själva handelssystemet finns i en annan juridisk person än börsen. Samtliga skyldigheter enligt MiFID åvilar dock den som driver marknaden, dvs. I kapitlet behandlas också den för svensk rätt nya klassificeringen av kunder i professionella och icke-professionella kunder samt jämbördiga motparter. Kundskyddsreglerna i MiFID gäller både professionella och icke-professionella kunder. Kraven på värdepappersföretagen är dock högre ställda och mer detaljerade när företaget tillhandahåller tjänster till icke-professionella kunder. Reglerna om informationsutbyte, bästa orderutförande osv. gäller dock inte alls i förhållande till jämbördiga motparter. Utredningen föreslår i denna del att definitioner, motsvarande MiFID:s, av de olika kundkategorierna tas in i lagen. Slutligen behandlas i samma kapitel vissa undantag från MiFID:s bestämmelser. Tillstånd för svenska företag (kap. 8) I detta kapitel konstaterar utredningen att den svenska lagstift¬ningen i stort sett motsvarar MiFID när det gäller kraven på led¬ning, ägare och kapital. I dessa delar föreslår utredningen endast några smärre justeringar, t.ex. beträffande kapitalkraven i förhål¬lande till de nya tjänsterna investeringsrådgivning och MTF, att det lägsta antalet styrelseledamöter ska vara tre i stället för fem och att värdepappersinstitut som också är kreditinstitut inte ska omfattas av kravet på att ha ansvarsförsäkring. Bland MiFID:s bestämmelser om kraven på värdepappersföretagens organisation finns regler om att företagen ska dokumentera tjänster och transaktioner så att den behöriga myndigheten ska kunna kontrollera att företagen fullgjort sina skyldigheter enligt direktivet. I detta avseende finns detaljerade dokumentationskrav i genomförandeåtgärderna endast beträffande vissa tjänster. anges i genomförandedirektivet att den behöriga myndigheten ska upprätta en lista på den dokumentation ett värdepappersföretag ska föra. Utredningen har tolkat detta så att medlemsstaterna nationellt kan precisera dokumentationskraven beträffande de tjänster, t.ex. investeringsrådgivning och portfölj- förvaltning, där detaljbestämmelser saknas i genomförandeåtgärderna. Utredningen förslår därför att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får rätt att utfärda föreskrifter avseende kraven på dokumentation. När det gäller organisationskraven för den som driver en reglerad marknad ställer MiFID bl.a. krav på att denne ska identifiera och hantera intressekonflikter. Intressekonflikter kan uppstå mellan en börs affärsintressen å den ena sidan och börsens övervakande funktioner å den andra sidan. Det har diskuterats om övervakningen borde skötas av någon annan än börsen t.ex. . Enligt MiFID åligger det dock medlemsstaterna att se till att den som driver en reglerad marknad har en effektiv övervakning av såväl handeln i sig som emittenter och deltagare. Den som driver en marknadsplats har också oavsett den offentliga regleringen ett eget intresse av att en effektiv marknadsövervakning. Det är också börsen som rent praktiskt har störst möjlighet att på ett effektivt sätt övervaka handeln på en reglerad marknad som börsen själv kontrollerar och driver. Att lägga det primära ansvaret för marknadsövervakningen på skulle således innebära en dubblering och mindre effektiv hantering av denna uppgift. Utredningen föreslår därför att marknadsövervakningen och övervakningen av emittenter och deltagare, i enlighet med MiFID, ska skötas av den som driver en reglerad marknad, dvs. För att de intressekonflikter som kan uppstå med en sådan lösning ska kunna hanteras föreslår utredningen att en börs ska inrätta en från affärsverksamheten självständig funktion som ska sköta övervakningen. Denna oberoende funktion ska ha tillräckliga resurser och befogenheter för sina uppgifter. tillsyn i detta avseende går således ut på att kontrollera att marknadsövervakningen sköts effektivt och tillräckligt oberoende. I kapitlet behandlas också den för svensk rätt nya företeelsen anknutna ombud. Ett anknutet ombud kan enligt MiFID på ett värdepappersföretags ansvar utföra vissa utpekade investeringstjänster utan tillstånd. Förutsättningarna för detta är att ombudet endast agerar för ett värdepappersföretag, att företaget ansvarar för ombudets åtgärder och att ombudet registreras i ett offentligt register. Utredningen föreslår att möjligheten att anlita anknutna ombud införs i och att registrering, liksom för anknutna försäkringsförmedlare, görs hos . Gränsöverskridande verksamhet (kap. 9) MiFID:s regler om det s.k. Europapasset, värdepappersföretagens rätt att med stöd av sitt hemlandstillstånd tillhandahålla tjänster och etablera filialer i andra medlemsstater motsvarar i huvudsak de som finns i ISD. Några ändringar i sak föreslås därför i princip inte. Någon direkt motsvarighet till Europapasset finns inte för reglerade marknader. I MiFID finns dock några bestämmelser om möjligheten att vidta åtgärder i andra medlemsstater för att underlätta deltagande i handeln därifrån. Utredningen föreslår, i enlighet med MiFID, att svenska börser ska anmäla till om de vidtar sådana åtgärder i andra medlemsstater samt att inspektionen ska vidarebefordra informationen till den behöriga myndigheten i den berörda Prop. Genomlysning (kap. 10) MiFID:s bestämmelser om kurs- och avslutsinformation (genomlysning) avser både värdepappersföretagens handel, handeln på en MTF och handeln på en reglerad marknad. Ett av syftena med direktivet i dessa delar är att skapa konkurrensneutralitet. Denna ambition har dock kommit till tydligt uttryck endast beträffande information om handeln avseende aktier upptagna till handel på en reglerad marknad. Tanken är att information om kurser och transaktioner ska offentliggöras oavsett var sådana aktier handlas på en reglerad marknad, på en MTF eller direkt i ett värdepappersföretags regi, t.ex. mot det egna lagret eller genom sammanförande av två kunders order. Kraven på information om bud och kurser på en reglerad marknad finns redan i och den ändring i sak som utredningen föreslår på detta område är att kravet på handelsinformation beträffande andra instrument än aktier utformas mindre detaljerat i lagen jämfört med . Utredningen föreslår också att kraven på information om handeln på en MTF utformas på motsvarande sätt. För värdepappersföretagens transaktioner utanför en reglerad marknad eller MTF finns inget uttryckligt krav på information om bud annat än beträffande likvida aktier i vissa fall, se nedan. Däremot ska ett värdepappersföretag offentliggöra limitorder som inte kan utföras om inte kunden har instruerat annat. Ett sådant offentliggörande kan ske genom att ordern läggs in i handelssystemet på en reglerad marknad. Värdepappersföretagen ska också i efterhand offentliggöra information om avslutskurs, volym m.m. beträffande transaktioner i aktier upptagna till handel på en reglerad marknad. Utredningen förslår att nya bestämmelser motsvarande dessa krav tas in i den svenska lagen. I genomlysningskapitlet behandlas också de omdiskuterade reglerna om värdepappersinstitutens skyldighet att offentliggöra fasta bud och utföra icke-professionella kunders order mot dessa bud. Dessa regler gäller endast sådana aktier upptagna till handel på en reglerad marknad som anses likvida enligt beräkningsmodellerna i genomförande- förordningen. Kraven på att offentliggöra bud och göra avslut mot buden gäller de värdepappersinstitut som på ett organiserat, frekvent och systematiskt sätt utför kunders order genom att göra avslut mot det egna lagret utanför en reglerad marknad eller MTF, s.k. systematiska internhandlare. Utredningen förslår att dessa regler införs i den svenska lagen. Transaktionsrapportering (kap. 11) Redan i ISD fanns ett krav på att värdepappersföretagen skulle rapportera samtliga avslut oavsett om de gjorts på en reglerad marknad eller utanför till den behöriga myndigheten. I åtminstone , och rapporteringsskyldighet till den marknadsplats där värdepapperet i fråga är noterat. Eftersom marknadsplatsen normalt står under tillsyn av den behöriga myndigheten har myndigheten i vart fall medelbar tillgång till informationen. I MiFID finns ett liknande krav på rapportering av transaktioner avseende aktier upptagna till handel på en reglerad marknad till den behöriga myndigheten. I MiFID är kravet dock kombinerat med dels krav på snabbt informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna, dels ett krav på att värdepappersföretagen ska kunna rapportera sina transaktioner på fyra olika sätt: själva, genom en reglerad marknad, genom en tredje part eller genom ett ordermatchnings- eller rapportsystem. Ett nationellt krav på att rapportera till en reglerad marknad skulle således strida mot MiFID. Utredningen föreslår därför att skyldigheten att rapportera transaktioner utformas som i MiFID med fyra möjliga rapporteringsvägar. MiFID:s regler om transaktionsrapporteringen är minimikrav inom vissa gränser. Medlemsstaterna kan kräva rapportering av transaktioner även beträffande andra instrument än aktier upptagna till handel på en reglerad marknad. Medlemsstaterna kan också kräva att rapporterna ska innehålla mer information, t.ex. om slutkundsidentitet, än den minimiinformation som krävs enligt genomförandeförordningen. Utredningen föreslår i denna del att lagen ställer krav på rapportering motsvarande minimikraven enligt MiFID. Frågan om rapporterna ska innehålla mer information, t.ex. om slutkundsidentitet något som har önskemål om har varit starkt kontroversiell inom utredningen. En sådan ökad rapportskyldighet har fördelar från övervakningssynpunkt men är synnerligen dyrbar för instituten; den kan beräknas kosta flera . Det faktaunderlag som föreligger är inte tillfyllest för att ställning ska kunna tas i denna fråga. Utredningen föreslår att i en dialog med instituten fortsätter utredningen på denna punkt. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör bemyndigas att utfärda föreskrifter dels om rapporteringen ska avse även andra instrument, t.ex. finansiella instrument som är upptagna till handel på en MTF och derivatinstrument för vilket den underliggande tillgången utgörs av ett instrument som är upptagen till handel på en reglerad marknad eller MTF, och dels om vilken ytterligare information om varje transaktion rapporterna ska innehålla. Det förutsätts att , innan ett sådant bemyndigande meddelas, presenterar resultatet av den fortsatta utredningen för regeringen. Skydd för investerare (kap. 12) MiFID innehåller en rad regler som syftar till att skydda investerarna.