prop · GV033 · 2007-09-19 00:00:00 — De omfattas därför inte heller av det undantag från huvudregeln som föreslås bli permanentad i avsnitt 5.2.2 ovan. Av propositionen Avtal mellan och om beskattning av anställda ombord på färjor och tåg m.m. (prop. 1999/2000:17), framgår bl.a. att en orsak till att avtalet ingicks var ett samarbete mellan svenska och danska redare som innebar att ombordanställa arbetade ömsom på dansk färja och ömsom på svensk färja. Flaggstaten kunde således variera utan att den ombordanställda bytte arbetsgivare. Att grunda beskattningsrätten på arbetsgivarens hemvist ansågs då förenkla för såväl arbetsgivare som arbetstagare. Eftersom den ombordanställda oftast antogs vara anställd av en redare i sin hemviststat antogs avtalet i normalfallet medföra att endast en stats skatteregler skulle tillämpas. När utvidgade kretsen av fartyg som kan registreras i det danska internationella skeppsregistret (Danskt Internationalt Skipsregister ()) till att också omfatta danska färjor i trafik mellan och medförde det att de danska anställda som arbetade på färjor som var registrerade i inte längre beskattades i för inkomsten. Detta ledde i sin tur till att den överenskomna lönen för sådana arbeten sänktes med . De ombordanställda som hade hemvist i och anställning på en dansk färja fick därmed en reducerad inkomst som, precis som tidigare, var skattepliktig i . Dessa anställda hamnade därmed i en svår situation. Dåvarande regering föreslog därför att danska s.k. nettolöner som betalas till ombordanställda på danska färjor skulle undantas från svensk skatt. En ändring av övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna genomfördes. Förslaget ansågs vara en åtgärd av så extraordinärt slag att undantaget endast föreslogs gälla av med retroaktiv verkan fr.o.m. . Av samma skäl var skattefriheten också begränsad till att endast avse personer som månad var anställda ombord på ett danskt skepp (prop. 2000/01:89, s. 7). 2007/08:3 23 har undantaget successivt förlängts till att gälla under inkomståren 20012007 (SFS 2001:1054, 2002:964, 2003:826, 2004:1053, 2005:891 och 2006:1331). Villkoret att den anställde, för att komma i åtnjutande av undantaget från svensk skatt på inkomsten, måste ha varit anställd har emellertid legat kvar under alla förlängningar. I avsnitt 5.2.2 har regeringen föreslagit att de regler ska permanentas som medför att ombordanställda som är bosatta i och som arbetar på ett fartyg i internationell trafik som är registrerat i ett annat nordiskt land ska vara befriade från skatt i på inkomsten från arbetet på fartyget. Denna skattebefrielse träffar även inkomst från arbete på danska fartyg i internationell trafik under förutsättning att det inte är fråga om ett fartyg som går i internationell färjetrafik mellan och . Det är regeringens bedömning att arbete på ett fartyg som bär ett annat nordiskt lands flagga vid tillämpning av skatteavtalet bör behandlas lika oavsett redarens nationalitet och registertillhörighet. Mot denna bakgrund bör även undantaget från det bilaterala avtalets regler för beskattning av anställda ombord på danska permanentas. För att lindra effekterna av den oklarhet som rått avseende reglerna för beskattning av inkomst från danska färjor i framför allt bör undantaget dessutom utvidgas till att omfatta alla anställda på sådana fartyg som är bosatta i och inte endast de ombordanställda som var anställda . Utvidgningen bör av samma anledning kunna tillämpas som enligt taxeringslagen (1990:324) gäller för omprövningsförfarandet, dvs. för inkomster om begäran om omprövning kommer in till . Förslaget föranleder ändringar i lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna och dess övergångsbestämmelser. 6 Effekter för offentliga finanser m.m. En uppskattning av de ekonomiska effekterna av de lämnade förslagen förutsätter att antalet berörda sjömän och deras årsinkomster kan uppskattas. Gemensamt för samtliga de förslag som lämnas är att det finns mycket begränsad information eller att information inte finns tillgänglig och det därför krävs vissa antaganden. I arbetsgruppens promemoria gjordes en relativt fyllig genomgång av förslagens offentligfinansiella påverkan som i stora delar byggde på vad som ansågs vara rimliga antaganden om antal personer och årsinkomster. Givet vissa antaganden kunde kostnaden beräknas till ca , varav ca utgör en engångskostnad till följd av att förslaget avseende anställda på s.k. även ska tillämpas för tidigare taxeringsår. Regeringen bedömer att de förslag som lämnas i förhållande till vad som gäller i vart fall bara kommer att beröra en förhållandevis liten personkrets och att förslaget därför bara har marginella effekter för de offentliga finanserna. Regeringen bedömer att förslaget endast får marginella konsekvenser för berörda myndigheter eftersom det inte innebär några andra ändringar i de materiella reglerna än en mindre utvidgning av personkretsen. 2007/08:3 24 Myndigheter och domstolar bör vidare även det i mindre utsträckning besparas arbete med omprövningar och överklaganden av beslut eftersom reglerna för sjöinkomst anpassas till EG-rätten som tillämpningen av skatteavtalet i på sjöinkomster förenklas. Förslagen bedöms påverka den administrativa bördan för företag i en positiv riktning. Genom att de aktuella reglerna nu ges ett vidgat tillämpningsområde och de tillfälliga undantagen permanentas förenklas hanteringen och förbättras förutsebarheten för företagen. 7 Författningskommentarer 7.1 Förslaget till ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 64 kap. 1 § Paragrafen innehåller en upplysning om kapitlets innehåll. I den tredje strecksatsen har uttrycket anställning på svenskt handelsfartyg utbytts mot anställning på EES-handelsfartyg. 3 § Termen sjöinkomst definieras i bestämmelsen som reglerar vilka slag av inkomst och vilka typer av anställningar som kan kvalificera för tilllämpning av reglerna. Paragrafen använder begreppet svenskt handelsfartyg som definieras i 5 § samma kapitel. Avdrag för sjöinkomst regleras i 64 kap. medan skattereduktion för sjöinkomst regleras i 65 kap. 11 §. Den senare regeln använder termer och uttryck som definieras i 64 kap. varför en justering av definitionen medför att rätten till skattereduktion kommer att utvidgas i samma utsträckning som rätten till sjöinkomstavdrag. Reglerna utvidgas nu till att även omfatta anställningar på fartyg som är registrerade i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I paragrafens första stycke har därför uttrycket anställd i redarens tjänst på ett svenskt handelsfartyg ersatts av anställd i redarens tjänst på ett EES-handelsfartyg. 5 § Paragrafen har ändrats så att den numera definierar vad som ska avses med anställning på ett EES-handelsfartyg vid tillämpning av reglerna om sjöinkomst. Rubriken närmast före paragrafen har ändrats för att få denna innebörd. I första stycket har ordet svenskt utgått och hänvisningen till sjölagen (1994:1009) med avseende på vad som ska avses med ett svenskt fartyg har ersatts med rekvisitet att fartyget ska vara registrerat i ett fartygsregister i en stat inom EES. En förutsättning för tillämpning av reglerna är således inte längre att fartyget är registrerat i det svenska skeppsregistrets fartygsdel utan arbete på fartyg som är registrerade i en stat inom EES kan kvalificera för tillämpning av reglerna. 2007/08:3 25 För att inkomst från anställningen ska kvalificera som sjöinkomst krävs vidare att fartyget används till handelssjöfart eller befordran av passagerare eller till något annat ändamål som har samband med handelssjöfarten. Med handelssjöfarten avses efter ändringen sådan handelssjöfart som bedrivs inom EES. Första styckets andra mening reglerar hur fartyg som är uthyrda genom så kallad bare-boat charter ska betraktas när en som är anställd hos ägaren arbetar på fartyget. Meningen har justerats så att den numera omfattar EES-registrerade fartyg som chartras ut till en redare utanför EES. Paragrafens andra stycke reglerar anställning på fartyg som på motsvarande sätt chartrats in till en EES-redare. Stycket omfattar nu även fartyg som chartras inte bara av svenska redare, utan alla redare som hör hemma inom EES. Ikraftträdande Lagen föreslås träda i kraft och begränsas inte till tid efter ikraftträdandet. Detta medför bl.a. att det därmed är möjligt för skattskyldiga att begära omprövning av taxeringen inom den femårsfrist som anges i taxeringslagen (1990:324). 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 5 § Paragrafens första stycke, punkt 12, hänvisar till 64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) för att avgränsa vilken typ av sjöinkomst som är skattepliktig i enligt lagen. Den föreslagna utvidgningen av definitionen i 64 kap. inkomstskattelagen medför att begreppet sjöinkomst enligt nämnda paragrafer kommer att omfatta även inkomst på fartyg som är registrerade i ett annat EES-land. En följd av ändringen är att skatteplikten enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta kommer att utvidgas till att omfatta alla inkomster som är hänförliga till arbete på ett . En sådan utvidgning är inte avsedd. Begreppet sjöinkomst enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta måste därför definieras särskilt till sådan inkomst som har anknytning till , dvs. till att endast avse inkomst som tjänats in genom verksamhet på ett svenskt handelsfartyg, eller på ett fartyg som bare-boat chartrats av en redare med verksamhet i . Om ett svenskt fartyg hyrs ut i huvudsak obemannat till en utländsk redare anses sjömannen anställd på ett svenskt handelsfartyg bara om han eller hon är anställd av fartygets ägare eller hos en arbetsgivare som denne anlitar. Avgränsningen har utformats med den nuvarande definitionen av svenskt handelsfartyg i 64 kap. 5 § inkomstskattelagen som förebild. Paragrafens andra stycke reglerar frågan om skatteplikt för förskottsbetalningar på inkomster som avses i första stycket 13, dvs. inkomst av arbete samt styrelsearvode. Genom justeringen kommer sjöinkomst att 2007/08:3 26 behandlas på samma sätt som annan ersättning för arbete när det gäller förskottsbetalningar. Ikraftträdande Lagen föreslås träda i kraft och begränsas med avseende på första stycket, punkt 12, inte till tid efter ikraftträdandet. Detta medför bl.a. att det därmed är möjligt för skattskyldiga att begära omprövning av taxeringen inom den femårsfrist som anges i taxeringslagen (1990:324). Ändringen i andra stycket tillämpas dock bara på ersättning som uppbärs efter . 7.3 Förslaget om lag till ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 3 § Begränsat skattskyldiga artister m.fl. är skattskyldiga enligt lagen bl.a. för verksamhet som bedrivs på ett svenskt fartyg. Förslaget till ändring i 64 kap. 5 § inkomstskattelagen innebär att nämnda lagrum inte längre anger vad som ska avses med arbete på ett svenskt handelsfartyg. Hänvisningen har därför ändrats till att avse 5 § första stycket 12 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta som i sin föreslagna lydelse motsvarar 64 kap. 5 § inkomstskattelagen i sin nuvarande lydelse. Omfattningen av de inkomster som ska vara skattepliktiga enligt lagen avses således vara oförändrad. Ikraftträdande Lagen föreslås träda i kraft och begränsas inte till tid efter ikraftträdandet. Detta medför bl.a. att det därmed är möjligt för skattskyldiga att begära omprövning av taxeringen inom den femårsfrist som anges i taxeringslagen (1990:324). 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna 6 § ensidiga undantag från tillämpning av reglerna i artiklarna 15 punkt 3 och 31 punkt 3 i det avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och på förmögenhet mellan de nordiska länderna som undertecknades (skatteavtalet) har införts i punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Undantagen har förlängts och fått en giltighetstid som begränsats till . Förslaget innebär att tillämpligheten inte längre ska vara begränsad i tiden. Av denna anledning har reglerna i övergångsbestämmelsernas punkt 4 flyttats till en ny paragraf i lagen. 2007/08:3 27 Paragrafens första stycke refererar till skatteavtalets artikel 31 punkt 3. Artikeln är en särskild övergångsbestämmelse som innebär att skatteavtalets beskattningsregler för inkomst från arbete på fartyg i internationell trafik enligt artikel 15 punkt 3 inte ska tillämpas de närmast följande tre åren då avtalet trädde i kraft, dvs. till och med . Inkomsten ska i stället beskattas endast i den stat vars nationalitet skeppet har. Det nu aktuella förslaget innebär att artikel 31 punkt 3 ska tillämpas utan den begränsning i tiden som ges i bestämmelsen, dvs. att i fortsättningen ska undanta inkomst från arbete på ett fartyg som är registrerat i ett annat nordiskt land och som går i internationell trafik från beskattning. Första styckets andra mening anger att skatteavtalets artikel 26 punkt 2 inte ska tillämpas i de fall då artikel 31 punkt 3 tillämpas. Artikel 26 punkt 2 utgör en s.k. subject to tax-regel och innebär att hemviststaten kan beskatta en inkomst om den avtalsslutande stat som enligt någon annan bestämmelse i avtalet tillagts beskattningsrätten inte beskattar denna inkomst på grund av sin interna lagstiftning. Förslaget innebär att avstår från den möjlighet till beskattning som artikel 26 punkt 2 i skatteavtalet ger för de inkomster som omfattas av artikel 31 punkt 3. Paragrafens andra stycke avser det bilaterala avtalet mellan och som undertecknades och som bl.a. reglerar beskattningen av personal på skepp i internationell färjetrafik mellan och . Avtalet finns fogat som bilaga 2 till lagen. Detta avtal innebär att beskattning får ske såväl i arbetsgivarens hemviststat som i den ombordanställdas hemviststat med avräkning i den ombordanställdas hemviststat för den skatt som erlagts i den andra staten. Denna regel är oförenlig med en fortsatt tillämpning av artikel 31 punkt 3 i skatteavtalet, dvs. beskattning endast i flaggstaten, varför ett undantag måste göras även beträffande det bilaterala avtalets regler. Eftersom förslaget innebär att även beträffande denna grupp avstår från den möjlighet till beskattning som avtalet ger , föreslås detta ske genom en hänvisning till bestämmelsen i första stycket. Undantaget från beskattning i har funnits tidigare men endast avsett ersättning från arbete för en dansk arbetsgivare ombord på ett fartyg som är registrerat i det danska internationella skeppsregistret om den skattskyldige var anställd på ett danskt skepp månad . Dessa begränsningar föreslås nu slopade varför de tre strecksatser som finns i andra stycket i punkt 4 i övergångsbestämmelsen inte förts över till den nya paragrafen. Övergångsbestämmelserna punkt 4 Reglerna i denna punkt har i den del de ska fortsätta att tillämpas förts över till den nya 6 § i lagen. Punkt 4 i övergångsbestämmelserna upphävs därför. Ikraftträdande Förslaget föreslås träda i kraft . Ändringen innebär med avseende på paragrafens första stycke endast att det tidigare tidsbe Prop. 2007/08:3 28 gränsade undantaget från tillämpning av skatteavtalet i vissa delar permanentas . Förslaget innebär således ingen annan ändring av gällande rätt än att tidsbegränsningen slopas. Några övergångsbestämmelser behövs därför inte i denna del. Reglerna i andra stycket innebär därutöver att undantaget från beskattning i på grund av det bilaterala avtalet i bilaga 2 till lagen utvidgas från att bara omfatta anställda som var anställda ombord på danska skepp månad till att omfatta personer som varit anställda ombord på sådana fartyg även efter denna tidpunkt. Ändringen avses kunna tillämpas även vid omprövningar och domstolsprövning som avser taxeringsår som ligger före ikraftträdandet men inom normala processuella frister. 2007/08:3 Bilaga 1 29 Sammanfattning av promemorian Sjömannen, inkomstskatten och EU I promemorian föreslås att de svenska reglerna för beskattning av sjöinkomst ska anpassas till EG-rätten. Den som arbetar i redarens tjänst på ett svenskt handelsfartyg har, om fartyget går i när- eller fjärrfart, rätt till ett så kallat sjöinkomstavdrag mot sina inkomster och en skattereduktion för sjöinkomst vid beräkning av skatten på inkomsten. I promemorian görs bedömningen att begränsningen till arbete ombord på ett svenskt handelsfartyg riskerar att utgöra en begränsning i rätten att fritt tillhandahålla tjänster inom den europeiska unionen vilket skulle strida mot fördraget. Reglerna om beskattning av sjöinkomst föreslås därför utvidgade till att omfatta arbete i redarens tjänst på ett fartyg som är registrerat i en stat som hör hemma inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vidare föreslås ett permanentande av det svenska undantaget från tilllämpning av det nordiska dubbelbeskattningsavtalets regler för beskattning av inkomst från arbete ombord på ett nordiskt fartyg i internationell trafik. Inkomst som en ombordanställd med hemvist i förvärvar genom arbete på ett fartyg från en annan nordisk stat kommer därmed att undantas från beskattning i , om fartyget går i internationell trafik. För de ombordanställda som arbetar för en dansk arbetsgivare på ett fartyg som är registrerat i det danska internationella skeppsregistret () och som går i färjetrafik mellan och gäller att inkomsten ska beskattas i . I promemorian föreslås att anställda på sådana fartyg ska behandlas på samma sätt som anställda på andra nordiska fartyg i internationell trafik dvs. att inkomsten ska undantas från beskattning i . 2007/08:3 Bilaga 2 30 Lagförslagen i promemorian Sjömannen, inkomstskatten och EU Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 64 kap. 1, 3 och 5 §§ samt rubriken närmast före 64 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 64 kap. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om - sjöinkomstavdragets storlek i 2 §, - sjöinkomst i 3 och 4 §§, - anställning på svenskt handelsfartyg i 5 §, och - fartområden i 6 §. I detta kapitel finns bestämmelser om - sjöinkomstavdragets storlek i 2 §, - sjöinkomst i 3 och 4 §§, - anställning på europeiskt handelsfartyg i 5 §, och - fartområden i 6 §. 3 §1 Med sjöinkomst avses lön, förmåner, drickspengar och annan ersättning till den som enligt sjömanslagen (1973:282) anses som och som är anställd i redarens tjänst på ett svenskt handelsfartyg. Med anställning hos redare likställs anställning hos en annan arbetsgivare som redaren anlitar som entreprenör. Med sjöinkomst avses lön, förmåner, drickspengar och annan ersättning till den som enligt sjömanslagen (1973:282) anses som och som är anställd i redarens tjänst på ett europeiskt handelsfartyg . Med anställning hos redare likställs anställning hos en annan arbetsgivare som redaren anlitar som entreprenör Med sjöinkomst avses också inkomster som uppbärs av den som 1. för redarens räkning tjänstgör som kontrollant när ett fartyg byggs eller biträder när fartyget utrustas och som senare skall tillträda en befattning på fartyget, och 2. den som före leveransen av ett fartyg som är under byggnad och innan han börjar tjänstgöra ombord, inställer sig på fartyget för att lära känna det och dess tekniska utrustning m.m. Första och andra styckena gäller bara om fartyget har en bruttodräktighet på minst 100 och till övervägande del används i fjärrfart eller närfart. 1 Senaste lydelse 2005:347. 2007/08:3 Bilaga 2 31 Anställning på ett svenskt handelsfartyg på ett europeiskt handelsfartyg 5 § Med anställning på ett svenskt handelsfartyg avses anställning på ett fartyg som skall anses som svenskt enligt sjölagen (1994:1009) och som används till handelssjöfart eller befordran av passagerare eller till något annat ändamål som har samband med handelssjöfarten. Om fartyget hyrs ut i huvudsak obemannat till en utländsk redare, anses sjömannen anställd på ett svenskt handelsfartyg bara om han är anställd hos fartygets ägare eller hos en arbetsgivare som ägaren anlitar. Med anställning på ett svenskt handelsfartyg likställs anställning på ett utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos redaren eller hos en arbetsgivare som redaren anlitar. Med anställning på ett europeiskt handelsfartyg avses anställning på ett fartyg som är registrerat i ett fartygsregister i en stat inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som används till handelssjöfart eller befordran av passagerare eller till något annat ändamål som har samband med handelssjöfart. Om fartyget hyrs ut i huvudsak obemannat till en redare som inte hör hemma inom EES, anses sjömannen anställd på ett europeiskt handelsfartyg bara om han är anställd hos fartygets ägare eller hos en arbetsgivare som ägaren anlitar. Med anställning på ett europeiskt handelsfartyg likställs anställning på ett handelsfartyg som är registrerat i en stat utanför EES och som en redare som hör hemma inom EES hyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos redaren eller hos en arbetsgivare som redaren anlitar. Denna lag träder i kraft . 2007/08:3 Bilaga 2 32 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §1 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är: 12. sjöinkomst som avses i 64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen. 12. sjöinkomst som avses i 64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen i den mån inkomsten förvärvats genom verksamhet på ett svenskt handelsfartyg, dock att, om fartyget hyrs ut i huvudsak obemannat till en utländsk redare, endast om sjömannen är anställd hos fartygets ägare eller hos en arbetsgivare som ägaren anlitar, eller ett utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om sjömannen är anställd hos redaren eller hos arbetsgivare som redaren anlitar. Som inkomst enligt första stycket 13 anses också förskott på sådan inkomst Som inkomst enligt första stycket 13 och 12 anses också förskott på sådan inkomst. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:827 2007/08:3 Bilaga 2 33 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 I denna lag avses med bosatt utomlands: om fysisk person att denne är begränsat skattskyldig , hemmahörande i utlandet: om fysisk person att denne är bosatt utomlands och om juridisk person att denne inte är registrerad här i riket och inte heller har fast driftställe här, artistisk verksamhet: personligt framträdande inför publik eller vid ljud- eller bildupptagning med sång, musik, dans, teater, cirkus eller liknande, artist: den som utövar artistisk verksamhet, idrottslig verksamhet: personligt framträdande inför publik direkt eller genom ljud- eller bildupptagningar, idrottsman: den som utövar idrottslig verksamhet, artistföretag: fysisk eller juridisk person som utan att vara arrangör mot ersättning tillhandahåller artist eller idrottsman, arrangör: fysisk eller juridisk person som anordnar tillställning med artistisk eller idrottslig verksamhet, svenskt fartyg: sådant svenskt eller utländskt handelsfartyg som avses i 64 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229). svenskt fartyg: sådant svenskt eller utländskt handelsfartyg som avses i 5 § första stycket 12 lagen (1991:586) om särskild löneskatt för utomlands bosatta Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1999:1272.