prop · GU03129 · 2007-06-27 00:00:00 — i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighets- utveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ung- dom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroen- deframkallande medel samt dopningsmedel, i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts, i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan vård och fostran får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsätt- ningarna för vård i hemmet är ut- redda av socialnämnd. Om nämn- dens prövning gäller ett hem i en annan kommun, skall nämnden informera och samråda med den kommunen innan den fattar sitt beslut.Socialnämnden får inte placera ett barn i ett sådant enskilt hem som vid upprepade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran (jourhem) om inte förhål- landena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i det är utredda av socialnämnd.Om det inte finns särskilda skäl får ett barn vårdas i ett jourhem efter det att socialnämndens utredning enligt 11 kap. 2 § om ingripande till bar- nets skydd eller stöd avslutats. utanför det egna hemmet upphört. Ett barn får inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsätt- ningarna för vård i hemmet är ut- redda. Om nämndens prövning gäller ett hem i en annan kommun, skall nämnden informera och sam- råda med den kommunen innan den fattar sitt beslut. Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild in- divid får inte utan tillstånd av yrkesmässigt bedriva verk- samhet i form av 1.hem för vård eller boende, 2.sådana boenden som motsvarar dem som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket, 3.hem för viss annan heldygnsvård, 4. hem eller öppen verksamhet 4. hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av för vård under en begränsad del av dygnet, oavsett var verksamheten Tillstånd skall sökas hos i det län där verksamheten skall bedrivas. 1 Senaste lydelse 2003:407. Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till en enskild att utföra. Kommun och landsting som dri- ver hem för vård eller boende, samt kommun som genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till enskild att driva sådant hem, skall anmäla denna verksamhet till . Bestämmelserna i 11 kap. 5 och 6 §§ gäller i tillämpliga delar i enskild verksamhet som står under tillsyn enligt denna lag. Dokumentationen skall be- varas så länge den kan antas ha betydelse för åtgärder i verksam- heten. Bestämmelserna i 11 kap. 5 och 6 §§ gäller i tillämpliga delar i enskild verksamhet som står under tillsyn enligt denna lag. Anteckningar och andra upp- gifter i en personakt som tillhör en sammanställning av uppgifter som avses i lagen (2001:454) om be- handling av personuppgifter inom skall bevaras och därefter gallras efter det att den sista anteckningen gjordes i akten. Uppgifterna skall dock inte gallras så länge uppgifter om samma person inte har gallrats enligt andra stycket. Uppgifter i en sammanställning som avses i lagen om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten skall gallras efter det att de förhållanden som upp- gifterna avser har upphört. Gallringen skall vara avslutad senast kalenderåret efter det att gallringsskyldigheten inträdde. Den socialnämnd som beslutat om en insats som genomförs i en enskild verksamhet får träffa avtal med den som bedriver verksam- heten om att handlingar skall överlämnas till nämnden när gall- ringsskyldigheten inträder. Detta gäller dock inte sådana hand- lingar som avses i 3 a §. Handlingar i en personakt i en- skild verksamhet som avser barn som har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende eller i sådant boende som avses i Prop. 2006/07:129 5 kap. 7 § tredje stycket skall över- lämnas för bevarande till den socialnämnd som beslutat om in- satsen, när gallringsskyldigheten enligt 3 § första stycket inträder. När gallringsskyldigheten enligt 3 § första stycket inträder skall handlingar i enskild verksamhet, av hänsyn till forskningens behov, i ett representativt urval av kom- muner och i övriga kommuner i fråga om ett representativt urval av personer överlämnas för be- varande till den socialnämnd som beslutat om insatsen. får besluta att en personakt i enskild verksamhet som står under tillsyn enligt denna lag skall tas om hand 1.om verksamheten upphör, 2.om det på sannolika skäl kan antas att personakten inte kommer att handhas enligt föreskrifterna i denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, eller 3.om den som ansvarar för personakten ansöker om det och det finns ett påtagligt behov av att akten tas om hand. En omhändertagen personakt skall återlämnas, om det är möjligt och det inte finns skäl för omhändertagande enligt första stycket. Beslut i fråga om återlämnande meddelas av efter ansökan av den som vid beslutet om omhändertagande ansvarade för personakten. Personakter som har tagits om hand skall förvaras avskilda hos arkivmyndigheten i den kommun där akterna omhändertagits. Per- sonakterna skall bevaras från det att de kom in till arkivmyndigheten. En myndighet som har hand om en personakt som har omhändertagits har, om en uppgift ur akten begärs för ett särskilt fall, samma skyldighet att lämna uppgiften som den haft som ansvarat för akten före omhänder- tagandet. Personakter som har tagits om hand skall förvaras avskilda hos arkivmyndigheten i den kommun där akterna omhändertagits. Per- sonakterna skall bevaras från det att de kom in till arkivmyndigheten, dock får såda- na handlingar som avses i 7 kap. 3 a § inte gallras. En myndighet som har hand om en personakt som har omhändertagits har, om en uppgift ur akten begärs för ett särskilt fall, samma skyldighet att lämna uppgiften som den haft som ansvarat för akten före omhänder- tagandet. När ett barn behöver vårdas i ett annat hem än det egna skall en När någon behöver vårdas i ett hem för vård eller boende eller i 3. handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller bo- ende, i ett familjehem eller i ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om bar- net. plan upprättas för den vård som socialnämnden avser att anordna. Planen skall även uppta åtgärder och insatser som andra huvudmän har ansvar för. ett familjehem skall en plan upp- Prop. 2006/07:129 rättas för den vård som social- nämnden avser att anordna. Planen skall även uppta åtgärder och in- satser som andra huvudmän har ansvar för. För barn och unga som vårdas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem skall en plan upp- rättas över hur vården skall ge- nomföras. Följande handlingar får inte gallras med stöd av bestämmelserna i 1 § första stycket: 1.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § , 2.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om adoption, 3. handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller bo- ende, i ett familjehem, i sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket eller i ett annat en- skilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § tredje stycket som godkänts av socialnämnden får inte gallras förrän barnet fyllt . Handlingar skall vidare undantas från gallring enligt bestämmelserna i 1 § av hänsyn till forskningens behov i ett representativt urval av kom- muner och i övriga kommuner beträffande ett representativt urval av per- soner. har tillsyn över den socialtjänst som kommunerna inom länet svarar för. följa socialnämndernas tillämpning av denna lag, informera och ge råd till allmänheten i frågor som rör , biträda socialnämnderna med råd i deras verksamhet, främja samverkan på område mellan kommunerna och andra samhällsorgan, 2 Senaste lydelse 2006:463. verka för att kommunerna planerar för att kunna tillgodose framtida Prop. 2006/07:129 behov av bistånd i form av hemtjänst samt sådant boende som avses i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket, även i övrigt se till att social- nämnderna fullgör sina uppgifter lagen (1988:870) om vård av på ett ändamålsenligt sätt. missbrukare i vissa fall och lagen (1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga, även i övrigt se till att social- nämnderna fullgör sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Om det förekommer något missförhållande i 1.annat hem för vård eller boende än sådant som avses i 6 kap. 3 §, 2.enskild verksamhet som står under tillsyn enligt 3 §, 4.sådant boende som avses i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket, får förelägga den som svarar för verksamheten att avhjälpa missförhållandet. Ett föreläggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder som till- synsmyndigheten anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet skall kunna avhjälpas. Om missförhållandet är allvarligt och föreläggande inte följs, får förbjuda fortsatt verksamhet. Om missförhållandet är så all- varligt att det föreligger fara för barns liv, hälsa eller personliga säkerhet får , utan föregående föreläggande, förbjuda fortsatt verksamhet vid annat hem för vård eller boende än sådant som avses i 6 kap. 3 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Gallring med stöd av bestämmelserna i 7 kap. 3 § i sin nya lydelse får göras tidigast . 3.Bestämmelserna i 7 kap. 3 a § tillämpas inte om sista anteckningen i handlingarna har gjorts före ikraftträdandet av denna lag. Ärendet och dess beredning Genom regeringsbeslut bemyndigade regeringen då- varande statsrådet att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram underlag för en nationell handlings- plan för den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén skulle enligt direktiven (dir. 2003:76) genomföra en samlad analys av mål, innehåll, resultat och organisation av den sociala barn- och ungdomsvården. Ut- ifrån denna analys skulle kommittén vid behov föreslå förändringar i målens utformning och innehåll samt hur den sociala barn- och ung- domsvården bäst bör organiseras för att kunna uppnå dessa mål. Kom- mittén skulle även föreslå hur kompetens och kvalitet skall bibehållas och utvecklas inom den sociala barn- och ungdomsvården. Efter att re- geringen beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2005:20) för kommittén skulle arbetet vara slutfört . Kommit- tén, som antog namnet Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén, överlämnade sitt slutbetänkande Källan till en chans Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utred- ningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2005/7840/ST). Regeringen har i promemorian Barns rätt till information m.m. (S2006/5256/ST) lämnat förslag avseende barns rätt till information i ärenden inom område. En sammanfattning av promemo- rian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Prome- har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2006/5256/ST). I regleringsbrev för gav regeringen i uppdrag att utreda behovet av en reglering av över- förande av dokumentation när verksamhet övergår från offentlig verk- samhet till enskild verksamhet och vice versa. Uppdraget omfattade så- dan dokumentation som sker enligt socialtjänstlagen (2001:453; SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Särskilt skulle frågan om bevarande av dokumentation och gall- ring belysas. Uppdraget redovisades i rapporten frågor om över- förande, bevarande och gallring av dokumentation enligt SoL och LSS (dnr S2006/1858/ST). lagförslag från denna rapport finns redovisade i bilaga 7. har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna och andra som avgivit yttran- den finns i bilaga 8. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (dnr S2006/1858/ST). har upprättat promemorian Bevarande av doku- mentation vid vissa placeringar av barn (dnr S2006/5257/ST). Promemo- rians lagförslag finns i bilaga 9. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och andra som avgivit yttranden finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr S2006/5257/ST). har inkommit till regeringen med prome- Prop. 2006/07:129 frågor rörande ungdomsvården inom SiS (S2006/5143/ST). Promemorians lagförslag finns i bilaga 10. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Socialdeparte- mentet (dnr S2006/5143/ST). Genom regeringsbeslut bemyndigade rege- ringen det dåvarande statsrådet att tillkalla en särskild utredare (2004:12) med uppdrag att se över och överväga förändringar i organisationen av och ansvarsfördelningen för den statliga tillsynen inom område (dir. 2004:178). Utredningen har antagit namnet Utredningen om tillsynen inom . Den dåvarande regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2005:87) för utredningen. Enligt tilläggsdirektivet skall utredaren analysera beho- vet av förstärkt tillsyn över socialnämndens ställningstagande att inte ansöka om tvångsvård för missbrukare, i syfte att säkerställa att ansökan om tvångsvård av missbrukare sker när det behövs och att rättstillämp- ningen som avser sådan tvångsvård skall bli enhetlig. Utredningen har överlämnat delbetänkandet En bättre tillsyn av missbrukarvården (SOU 2006:57). En sammanfattning av i för denna proposition relevanta delar finns i bilaga 11. Utredningens lagförslag finns i bilaga 12. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 13. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2006/5440/ST). Dessutom behandlas en promemoria Ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (S2004/4415/ST) med förslag om krav på upprättande av behandlingsplan även då vuxna behöver vårdas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem. Promemorians lagförslag finns i bilaga 14. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 15. En sammanställning av remissyttrandena finns till- gänglig i (dnr S2004/4415/ST). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 16. Lagrådet har i allt väsentligt god- tagit förslagen men har förordat vissa ändringar av lagteknisk natur. Lag- rådets yttrande finns i bilaga 17. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. I författningskommenta- ren till de lagrum som ändrats med anledning av Lagrådets synpunkter har detta angetts. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt I varje barns grundläggande rättigheter ingår att få omvårdnad, att få växa upp under goda och trygga förhållanden och att få utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. Det är föräldrarna som i första hand har ansvar för barnets uppfostran och utveckling, vilket också framhålls i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Detta framgår även av som anger att den som har vårdna- den om ett barn har ansvar för barnets personliga förhållanden och skall se till att barnets behov av bl.a. omvårdnad och trygghet blir tillgodo- sedda. Föräldrarna är i regel de viktigaste personerna i ett barns liv och har ansvaret för att ge barnet lämplig ledning och råd när barnet, utifrån ut- veckling och förmåga, utövar sina rättigheter. De flesta barn lever också under trygga och goda förhållanden tillsammans med sina föräldrar. Samhällets roll är att stödja och komplettera föräldrarna i deras föräld- raskap. Enligt skall föräldrar få lämpligt bistånd då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran och samhället skall säkerställa utvecklingen av institutioner, inrättningar och tjänster för vård av barn. Barnavårdscentraler, förskolor och skolor bidrar till att ge föräldrar ett generellt stöd genom den verksamhet de bedriver. Det finns också mer riktat stöd till föräldrar genom föräldrautbildning i grupp. Den vanligaste formen av föräldragrupper erbjuds genom mödra- och barnhälsovården och avser föräldrar som väntar barn och föräldrar med barn . Även andra former av föräldragrupper för föräldrar med barn äldre än bedrivs genom kommunerna, genom studieförbund eller frivilliga organisationer, men dessa verksamheter är ojämnt fördelade över landet. Vissa föräldrar behöver dock ytterligare stöd i sitt föräldraskap i form av t.ex. mer riktade grupper för föräldrar till barn med särskilt behov av stöd, föräldrar till barn med funktionshinder och föräldrar till tonårsbarn som har alkoholproblem. I en del familjer behöver också samhället/staten ta ett större ansvar genom insatser från den sociala barn- och ungdoms- vården. Behoven kan variera och gäller ibland kortare perioder och ibland under barnets hela uppväxttid. För föräldrar som känner sig osäkra i sin roll eller som av någon orsak har en förhöjd risk att utveckla sociala problem har det visat sig att tidigt stöd har positiva effekter. Det förebyggande arbetet har en central roll när det gäller att ge alla barn möjlighet att växa upp under trygga för- hållanden. Det är ett ansvar för alla från barnavårdscentral, förskola, skola, fritidsverksamhet till ledaren i exempelvis fotbollsföreningen eller . Att reagera och agera om ett barn far illa är ett ansvar som delas av alla vuxna. Det är inte acceptabelt att personer i omgivningen som redan tidigt kan se tecken på att ett barn inte mår bra inte agerar eller gör det först när problemen blivit allvarliga. Det krävs mod och kurage för att agera men ingen vuxen kan frånsäga sig detta ansvar. Ansvaret för det förebyggande arbetet och tidigt stöd vilar således inte enbart på . Förskola och skola spelar en avgörande roll. I förskola och skola be- finner sig de flesta barn och unga en betydande del av sin vakna tid upp till och med ålder. Förskolans särskilda ansvar för barn i behov av särskilt stöd, lyfts fram i både läroplanen och skollagen. Till gruppen räknas även barn med funktionshinder. Merparten av de barn som behö- ver särskilt stöd utgörs av pojkar och flickor som har svårt med motorik, språk eller inlärning men även barn med känslomässiga eller psyko- sociala problem samt barn som på olika sätt far illa eller riskerar att fara Elever med behov av särskilt stöd undervisas i de flesta fall i ordina- rie klasser men det förekommer i viss utsträckning även särskilda under- visningsgrupper för barn med funktionshinder och barn med sociala och emotionella problem. De verksamheter som direkt riktar sig till barn har alltså ett särskilt ansvar att förebygga sociala problem och ge tidigt stöd. Det är viktigt att det finns ett fungerande samarbete mellan t.ex. skola och socialtjänst samt att föräldrarna involveras. När pojkar eller flickor behöver stöd som exempelvis inte skolan ensamt kan ge har den sociala barn- och ung- domsvården en viktig roll men den är helt beroende av samarbete med och förtroende från föräldrar och personal i andra verksamheter. En vik- tig utgångspunkt är att den sociala barn- och ungdomsvården skall arbeta mer förebyggande för att minska behovet av senare insatser och därmed även mycket lidande för de inblandade barnen och ungdomarna. En be- toning av tidiga insatser får dock aldrig ske på bekostnad av senare insat- ser för de pojkar och flickor som har de största enskilda behoven. Den sociala barn- och ungdomsvården Utgångspunkten för arbete skall, enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL), vara frivillighet och respekt för den enskildes själv- bestämmande och integritet. skall frigöra och utveckla den enskildes resurser. Insatser inom skall vara av god kvalitet och utföras av personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I lagen uttrycks också de mål och regler som styr den sociala barn- och ung- domsvården. Barn och ungdomar som riskerar att utvecklas ogynnsamt skall följas med särskild uppmärksamhet. Tidiga insatser riktade till barn i utsatta situationer och deras familjer är ett väsentligt inslag i social- tjänstens arbete. Sådana insatser syftar på kort sikt till att undanröja aktu- ella problem i barndomen, men är på lång sikt också viktiga redskap för att förebygga till exempel brottslighet eller missbruksproblem senare i livet. Den aktuella forskningen visar detta med tydlighet. har också möjlighet att, om förutsättningar för vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) före- ligger, ge vård utan samtycke. Den sociala barn- och ungdomsvården är, förutom den vård som be- drivs av , i allt väsentligt ett ansvar för kom- munerna. SoL har karaktären av ramlag och lämnar stor frihet för kom- munerna att organisera vården efter lokala behov. SoL och dess förarbe- ten uttrycker de mål och regler som är vägledande för hur detta skall ske. Samhället tar på sig ett stort ansvar när ett barn placeras utanför sitt hem. Därför är det viktigt att det är barnets behov som alltid och genom hela processen sätts i centrum. Bland de barn som utreds av och som får en beslutad insats av socialnämnden finns många med svåra upplevelser bakom sig och med dåliga erfarenheter av vuxna. I dessa fall har barnet ofta haft en frånvarande förälder eller föräldrar som inte klarar av att ta hand om sitt barn. Det är därför viktigt att bygger upp en nära och förtroendefull relation med barnet eller den unge och att barnets eller den unges inställning dokumenteras och bemöts med respekt. Sedan ratificerade konventionen om barnets rättigheter () pågår ett kontinuerligt arbete med att förverkliga konventionen i alla relevanta sammanhang. Inte minst inom socialtjäns- Prop. 2006/07:129 tens olika områden är det angeläget att utveckla och driva på arbetet med att införliva barnperspektivet utifrån . Det innebär bl.a. att barnets bästa skall vara avgörande i beslut som fattas inom social- tjänsten och att barn och unga skall ha rätt att komma till tals i frågor som rör dem. SoL och LVU har ändrats för att tydliggöra barnperspekti- vet. Genom olika insatser inom den sociala barn- och ungdomsvården griper samhället in i barns och ungas och deras familjers liv. Det måste därför ställas höga krav på säkerhet och kvalitet i insatserna och på en rättssäker handläggning och dokumentation. Länsstyrelserna har i dessa sammanhang en viktig funktion både när det gäller tillsyn och rådgiv- ning. Kommunernas kostnader för individ- och familjeomsorgens insatser till barn och unga var ca vilket är en ök- ning . Merparten går till dygnsvård, på institution eller i familjehem.