prop · GU031d25 · 2007-01-01 00:00:00 — nering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anläggningstillgångar samt kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån, -bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar samt kompensation till kommunerna för lokal och regional busstrafik. Anslaget får användas för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets långsiktigt hållbara utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. ingår i samverkansområdet Transporter inom Civilt Totalförsvar. Samverkansområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Det totala anslaget till statlig väghållning och statsbidrag var ca . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt tabell 5.11. I tabellen redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost och delpost. Även en preliminär beräkning av anslagens fördelning på anslagsposter och delposter för 20072009 har gjorts mot bakgrund av den nu tillgängliga informationen och framgår av tabellen. har beslutat om utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004 2015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, ekonomiska planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar för perioden 20042015 skall vara . har beslutat att den ekonomiska planeringsramen för regional transportinfrastruktur skall vara (varav avser bidrag till investeringar i spårfordon för regional spårtrafik) (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Den tidigare regeringen har fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 2015 och beslutat om definitiva ekonomiska ramar till länsplanerna för regional transportinfrastruktur . Respektive län har därefter fastställt länsplanerna för regional transportinfrastruktur. För investeringar och förbättringsåtgärder på nationella stamvägar är det angeläget att medel kan anvisas för att genomföra den nationella väghållningsplanen och de regionala planerna för transportinfrastruktur. Regeringens bedömning är att den beräknade nivån på anslagsposterna för väginvesteringar tillsammans med de låneramar som beslutat om innebär att viktiga investeringar kommer att kunna genomföras. Åtgärder för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion är angelägna för att säkerställa och bevara vägnätet. Den beräknade nivån på anslagsposten är dock något lägre än vad som beslutades med anledning av propositionen Infrastruktur för ett hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) Drift och underhåll av vägar bidrar till en hög transportkvalitet och god tillgänglighet. Jämfört med föregående år innebär regeringens förslag en höjning av anslagsposten. Förslag och beräkningar 20072009 Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att anvisar ett anslag för väghållning och statsbidrag på . beräknas anslaget till respektive . Av tabell 5.11 framgår en preliminär beräkning av olika anslagsposter och delposter för 20072009. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beräknar regeringen följande fördelning på anslagsposter och delposter. För sektorsuppgiften och för myndighetsutövning beräknas anslagsposterna till 517 respektive , vilket motsvarar nivån föregående år. Investeringar i nationell plan beräknas till . Det innebär en mindre ökning från föregående år. Investeringar i regional plan beräknas till . Det är en nivå som är lägre än den långsiktiga planeringsramen. Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion beräknas till . Drift och underhåll beräknas till . Det innebär en ökning från föregående år. För räntor och återbetalning av lån för vägar beräknas behovet till . Drift och byggande av enskilda vägar beräknas till . Det särskilda bidraget till storstädernas trafiksystem beräknas till . Bidrag i regionala planer omfattar statsbidrag till kollektivtrafikanläggningar, bidrag till förbättring av miljö och säkerhet samt bidrag till ökad tillgänglighet till kollektivtrafik. Tabell 5.11 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag fördelat på anslagsposter och delposter Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag för drift och byggande av enskilda vägar Bidrag i regionala planer Till Verket för innovationssystem Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag för perioden 20072009 har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 36:2 Väghållning och statsbidrag Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Lån som tas upp av har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån i . omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 5.13 innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt skall använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på 6 skulle finansieras med lån i . Lånet beräknas vara slutamorterat . beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E18/20 delen ÖrebroArboga, E 4 delen Stora ÅbyVäderstad, E22 SöderåkraHossmo samt E 4 trafikplats . Den tidigare regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade i både och . De svenska lånen för Svinesundsförbindelsen skall vara slutamorterade till 2022. Den tidigare regeringen föreslog 2001 (prop. 2001/02:20) att en ökad satsning på infrastrukturen skulle göras. Sammantaget skulle avsättas för ökade resurser i infrastrukturen. Av dessa ökade resurser avsattes till bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion och till investeringar i vägar. Resterande delar avsåg järnvägsåtgärder. Lån avseende denna s.k. närtidssatsning skall amorteras med start och vara slutamorterade . beslutade med anledning av tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regerin- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 gen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen Tolle- redAlingsås samt genom , Rv 40 delen BrämhultHester, 40 delen HagaLjunga- rum, Rv 45 delen AngeredsbronÄlvängen, Rv 44 delen BåbergVäne Ryr samt Rv 49 . Dessa prioriterade vägprojekt beräknas kosta sammantaget prisnivå. Vägprojekten skall amorteras efter färdigställande. Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. För Stockholmsprojektens del beräknas lånen vara slutamorterade och för Göteborgsprojekten gäller 2027 som slutår. För samtliga ovanstående nämnda objekt föreslås en sammanlagd låneram på högst i . I tabell 5.13 redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.13 Beräknad nettoupplåning för vägar 2006-2014 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22 I tabell 5.14 redovisas ackumulerade skuld 20052014, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 5.13. Tabell 5.14 Beräknad låneskuld för vägar 20052014 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) E6 Svinesundsförbindelsen (exkl. E6 Svinesundsförbindelsen, Tull- Merparten av de lån som har skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Ett undantag utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med avgifter. I tabell 5.15 redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet 20052014 för räntor och amortering av dessa lån vid en kalkylränta på . Byggandet av finansierades med statligt garanterade lån. Den nya modellen för hantering av statliga garantier innebär att alla garantier som staten ställer ut skall prissättas utifrån statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. Riskavgiften finansieras med hälften vardera från anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag respektive 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 övriga Stockholmsprojekt och Göteborgspaketet redovisas den anslagsbelastning som krävs för att räntor och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk. Återbetalningstiden är i enlighet med beslut (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80). För Övriga lån i tabell 5.15 redovisade den tidigare regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) sin avsikt att beträffande anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag samt 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som anslagsutrymme intecknas fram av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabell 5.15. Tabell 5.15 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 20052014 Summa räntor och amorte- Förutom ovanstående lån får tidigarelägga byggandet av allmänna vägar där förskottering (lån) sker från kommuner eller enskilda. För dessa förskotteringar utgår ingen ränta. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet, offentligrättsliga avgifter och avgift för färd på Svinesundsförbindelsen. I uppdragsverksamheten ingår tre affärsenheter; Produktion, Konsult och Färjerederi. Utgångspunkten för affärsenheterna är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning skall uppnås. beslutar själv (efter samråd med ) om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av bygg- och anläggningsarbeten (). -Försäljning av konsulttjänster (). -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. -Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). -Försäljning av trafikdata. -Fordonsstöd till . -Certifikat till digitala färdskrivare. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.16 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser samt kontrollavgift enligt lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. De redovisas i tabell 5.17. Tabell 5.17 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) Stora delar av myndighetsutövningen finansieras via avgifter för registerhållning, registreringsskyltar, körkortstillverkning och prov inom yrkestrafik- och körkortsområdet. En ny form av avgift är införd och avser Svinesundsförbindelsen. Avgiftsintäkterna skall täcka bl.a. investeringskostnaderna för den nya Svinesundsförbindelsen. investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. Investeringarna omfattar i princip de investeringar som fastställts av den tidigare regeringen i nationell väghållningsplan och av länen i de regionala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. Investering i nationell plan Investering i regional plan Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Anslag (inklusive anslagskredit) Externa bidrag och förskottering Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. sluter fleråriga och har i uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Bemyndigandet föreslås till i enlighet med tabell 5.19. Beräkningarna av bemyndigandets storlek omfattar framtida ränte- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kostnader på upptagna lån. Detta är en skillnad , då räntekostnaderna inte har ingått i det bemyndigande som regeringen beslutat om. I tabell 5.19 redovisas bemyndigandet. För att möjliggöra en jämförelse görs i tabell 5.20 en beräkning av bemyndigandet exklusive räntekostnaderna. Vid beräkningen av bemyndiganderamen inklusive räntekostnader har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Till skillnad baseras beräkningarna av bemyndiganderamen för lånefinansierade projekt på de åtaganden som är nya för året och inte som tidigare på hela låneramen. Tabell 5.19 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden, inklusive räntekostnader -9 442 000 -10 155 914 -10 799 303 -47 200 941 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.20 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden, exklusive räntekostnader -12 077 965 -8 461 052 -9 384 913 -9 910 303 -38 089 591 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Järnvägsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet och utövar tillsyn över järnvägs-, tunnelbane- och spårvägssystemen. Järnvägsstyrelsen skall verka för säkerheten inom systemen och för en effektiv järnvägsmarknad med sund konkurrens. Myndighetens uppgifter omfattar bl.a. att utfärda föreskrifter och pröva tvister enligt järnvägslagen. Vidare beslutar Järnvägstyrelsen om tillstånd för bl.a. järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, godkänner att fordon och infrastruktur får tas i bruk samt övervakar kapacitetsfördelning, avgiftssättning och tillhandahållande av tjänster. Järnvägsstyrelsen bevakar också standardiseringen inom järnvägsområdet. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Sektorsansvaret omfattar även tunnelbane- och spårvägssystemen. Verket skall inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. skall verka för att järnvägstransportsystemet är tillgängligt, trafiksäkert, framkomligt, effektivt och miljöanpassat, att den lokala, regionala interregionala, och internationella järnvägstrafiken samordnas samt att hänsyn tas till de behov personer med funktionshinder har inom järnvägstransportsystemet. ansvarar för banhållningen, vilket innefattar att driva, underhålla och utveckla den statliga järnvägsinfrastrukturen samt att svara för den operativa trafikledningen. ansvarar också för fördelning av bidrag till trafikhuvudmän. Verket skall också främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt initiera, planera och stödja samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt område. får bedriva uppdragsverksamhet. ingår i samverkansområdena Transporter respektive Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. är ett affärsverk som förvaltar den egendom och ansvarar för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överfördes till aktiebolag /2001 eller som därefter inte avvecklats eller förts över till myndigheter eller aktiebolag. Statens järnvägars verksamhet är uppdelad i tre verksamhetsgrenar: -Avveckling av verksamhet (personal, miljöärenden m.m.). -Förvaltning av leasing- och leaseholdåtaganden2. -Förvaltning av järnvägsfordon som används i statligt upphandlad trafik. Till verksamhetsområdet är kopplat flera bolag, bl.a. de av staten helägda aktiebolagen , A-Banan 2En form av finansieringslösning för fordon där hyreskontrakt utgör en central del. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Projekt , Tunnelpersonalen i samt det delägda bolaget (dotterbolag till och ). förvaltar själv eller tillsammans med andra intressenter aktier i de tre förstnämnda bolagen. Aktierna i förvaltas av och vardera. Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet som svarar för kusttill kustförbindelsen samt att förvalta väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Finansieringen av kusttill kustförbindelsen sker med lån som garanteras av både den svenska och danska staten. För byggande av i svarar , som också äger samtliga aktier i i . är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och drift av järnvägen från till . skall vidare övervaka driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. har anlagts av ett konsortium bestående av Alstom, Construction och NCC. Konsortiet bildade ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. Efter färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning fått ensamrätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . bedriver trafiken under namnet Express. Den australiensiska banken förvärvade /2004. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans- 2003 22 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swed- 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser den del som finansierar järnvägar. Vid utgången av 2005 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Anslagen uppgick till . Det innebär att anslagen underskreds med . har beslutat om budget . Anslagen uppgick enligt denna till 12 001 har därefter på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) beslutat att anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter skall minskas med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsprognosen för verksamhetsområdet är ca vilket är ca högre än anvisade anslag. Regeringens förslag till anslag 2007 är . Anslagsökningen jämfört med förklaras främst av en ökning av anslaget 36:4 Banhållning och sektoruppgifter som beslutades i samband med ekonomiska vårproposition. Inom verksamhetsområdet finns flera aktörer som verkar för att det transportpolitiska målet skall uppnås. De viktigaste aktörerna är , Järnvägsstyrelsen och affärsverket . Trafikledningen föreslår kapacitetstilldelning på statens järnvägsnät, leder trafiken och svarar för trafikinformation till trafikutövare och resenärer. Kostnaden för verksamheten uppgick till ca . , som är i planperioden 20042015, uppgick investeringar till att jämföra med 4,7 respektive (exkl. ). Investeringarna finansieras med anslag och med lån. utbetalades av EU i TEN-bidrag. disponerar även banavgifter vilka uppgick till . Intäkter från banavgifterna används för banhållning och trafikinformation. Av tabell 6.2 framgår att av banhållningsplanen är genomförd av planperioden. Till detta kommer investeringar i om ca och tidigareläggningar . 6.3.1Insatser inom verksamhetsområdet och teleinvesteringarna uppgick till 477 Kostnaderna för banhållningen uppgick till 2005. Det är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaderna för drift och underhåll uppgick till ca , vilket är en ökning med jämfört med . genomfördes bl.a. spårbyten på Norra stambanan, renovering av gamla och flera kontaktledningsbyten. Kostnaden för utbyte av felaktiga sliprar uppgick till ca . , dessa finansieras med lån. investeringar eller hyra av spårfordon har fördelats till länstrafikföretagen bl.a. , Skånetrafiken, Västrafik, Värmlandstrafik och X- trafik. har också ca utbetalats i bidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Uppföljning av tidigare investeringar Tabell 6.2 Uppföljning av investeringar enligt Banhållnings- har 12 objekt öppnats för trafik (se Den totala beräknade kostnaden i plan för dessa objekt var . Vid byggstart var total beräknad kostnad 5 222 Det verkliga utfallet blev 5 702 Det är nära en 30-procentig fördyring i förhållande till plan. der är beräknade i samma prisnivå. följning av effekterna har inte gjorts för dessa Metodutveckling pågår inom . Uppföljning har även gjorts för 11 objekt som öppnades för trafik 2000. Här har även effekter- na av åtgärden följts upp. För fem av objekten har de planerade effekterna uppfyllts helt. följning av effekten inte varit möjlig. 1Tidigareläggningar utförda och 2003. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.3 Uppföljning av objekt som öppnats för trafik Edänge, ny bro och linjeomläggning Attarp och , mötesstationer S Årstaberg, nya spår Uppföljning av pågående investeringar Nedan redogörs närmare för läget i de fyra investeringsprojekt som utpekats av tidigare regering och riksdag (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) samt för . Projektet omfattar järnväg varav under jord. Vidare ingår en utbyggnad av samt två nya stationer, en vid Triangeln och en i Hyllie. Kostnaden för är beräknad till (penningvärde). Projektet är finansierat av staten, kommun och läns landsting samt erhåller bidrag från EU:s budget för transeuropeiska transportnätverk. har lagts ned. Det första spadtaget i projektet togs . beräknas stå klart . Projektet omfattar två parallella järnvägstunnlar om vardera. har sprängts ut i söder och i norr samt på mitten. Kostnaden är beräknad till (penningvärde). Tunnlarna och järnvägen planeras att vara färdigställda . De tillstånd och villkor som miljödomstolen meddelat har innehållits. I har en fabrik byggts för tillverkning av de betongelement som tunneln kläs in med. (N2002:13) har fortsatt sin granskning av projektet och avgivit ett antal granskningsrapporter samt lämnat en årsrapport till regeringen. ingår i objektet Mälartunneln och omfattar en järnvägstunnel mellan södra och . Vidare ingår två nya underjordiska pendeltågsstationer vid och vid T-Centralen.