prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — 5.4Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster I tabell 5.9 redovisas den faktiska och den under- liggande utvecklingen av de totala skatteintäk- terna, statens skatteintäkter samt det kommu- nala skatteunderlaget. Med underliggande ut- veckling menas utvecklingen justerad för regel- ändringar och större händelser av engångska- raktär. Tabell 5.9 Faktisk och underliggande utveckling för totala skatteintäkter, statens skatteintäkter samt kommunalt -0,4 ökade de totala skatteintäkterna . Den starka utvecklingen förklaras i huvudsak av kapital- samt företagsvinster. Den största faktorn bakom den låga utvecklingen av totala skatteintäkter 2007 på är skattereduktionen för arbetsinkomster. beräknas skatteintäkterna öka med i genomsnitt medan den underliggande ökningen är . I tabell 5.12 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster 20032010. Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och beräknas uppgå till 2006. Skatt på arbete består av direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna utgör av skatt på arbete och omfattar inkomstskatter till staten och kom- muner, allmän pensionsavgift och skattereduk- tioner. De indirekta skatterna består främst av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. Dessa utgör av skatt på arbete och skatteintäkterna går till staten och ålderspensionssystemet. Prognosen av skatt på arbete samt utvecklingen av skatten redovisas i tabell 5.10. Tabell 5.10 Skatt på arbete Miljarder kronor och procentuell förändring -2,1 Den viktigaste faktorn för utvecklingen av både direkta och indirekta skatter är utvecklingen av löner och andra ersättningar för arbete. De direkta skatterna påverkas även av transferer- ingar, såsom sjuk-, arbetslöshets- och föräldra- ersättningar samt pensioner. Det är förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen, dvs. förändringen i lönesumman, som har störst be- tydelse för utvecklingen. Diagram 5.1 visar ut- vecklingen av arbetade timmar och timlön 2000 2010. Den stigande sysselsättningen tillsammans med ökningen av timlönen har lett till en stark utveckling av lönesumman, vilken förväntas fort- sätta under hela prognosperioden. Lönesumman beräknas öka med i genomsnitt under 20072010. Diagram 5.1 Utveckling av arbetade timmar och timlön -1,0 -2,0 Direkta skatter på arbete består främst av in- komstskatter till staten och kommuner. Skatte- reduktionen för arbetsinkomster minskar skatte- intäkterna , men väntas skatteintäkterna öka i takt med den stigande sysselsättningen och timlöneutveck- lingen. beräknas de direkta skatterna öka med totalt . Tabell 5.11 visar skattebasen för direkta skatter på arbete. Tabell 5.11 Skattepliktiga inkomster 20052010 Miljarder kronor och procent av totala inkomster Andel av totala inkomster Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Löner och pensioner utgör tillsammans av de skattepliktiga inkomsterna och uppvisar en stigande andel under prognospe- rioden. Övriga transfereringar beräknas minska, vilket främst beror på att de arbetslöshets- relaterade transfereringarna minskar . Anledningen är både de förändrade reglerna i ersättningssystemet och att arbetsmarknaden förbättras. Tabell 5.12 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster -56,6 -60,5 -71,3 -82,1 -121,2 -127,0 -132,9 -138,5 -8,4 -8,7 -8,5 -8,8 -11,1 -20,3 -21,7 -22,5 -17,5 -17,8 -20,3 -22,3 -23,8 -25,1 -26,2 -27,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -2,6 -1,9 -0,8 -1,9 -1,7 -2,0 -2,2 -2,4 -5,9 -5,9 -7,6 -5,4 -5,6 -5,9 -6,1 -6,4 -22,6 -32,2 -16,4 -17,9 -9,4 -6,2 -9,5 -23,8 -27,0 -13,0 -11,5 -7,0 -13,0 -8,4 -4,9 -14,5 -8,5 -1,6 -2,7 -0,1 -0,9 -2,0 -0,4 -0,3 -0,4 -0,4 -0,5 -0,1 -0,6 -1,0 -2,8 -2,9 -0,2 -0,2 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -17,3 -21,8 -41,5 -48,3 -51,0 -53,1 -63,5 -59,8 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -7,0 -7,7 -13,6 -13,7 -8,3 -2,6 Den kommunala inkomstskatten bedöms uppgå till 2006, vilket är en ök- ning med jämfört med . förväntas intäkterna öka med , se tabell 5.13. Tabell 5.13 Utveckling av kommunernas skatteunderlag I tabell 5.14 redovisas den faktiska och den underliggande utvecklingen av kommunernas skatteintäkter, dvs. utvecklingen exklusive regel- ändringar och ändringar i utdebi- tering. För 20082010 är den faktiska och den underliggande utvecklingen beloppsmässigt lika. Tabell 5.14 Kommunernas skatteintäkter, faktisk och underliggande utveckling Miljarder kronor och procentuell förändring -2,3 -0,3 -0,1 -0,5 Faktisk utveckling (%) Underliggande utveckling (%) Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statlig inkomstskatt betalas på inkomster som överstiger skiktgränserna. Skiktgränserna räknas upp med KPI plus . begränsades uppräk- ningen av skiktgränserna till KPI plus 1 procent- enhet. är den nedre gränsen och den övre . Tabell 5.15 Intäkter från statlig inkomstskatt Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Fördelningen mel- lan grund- och tilläggsnivå är beräknad. Tabell 5.15 redovisar utvecklingen av statlig in- komstskatt, uppdelad mellan grundnivån och tilläggsnivån. bedöms den statliga inkomstskatten uppgå till för att successivt öka till 2010. Diagram 5.2 visar utvecklingen av den statliga och kommunala inkomstskatten. Medan den kommunala inkomstskatten ökar i takt med lönesummeutvecklingen ökar den statliga in- komstskatten kraftigare under 20052008, för att sedan utvecklas i en lägre takt. Diagram 5.2 Utveckling av statlig och inkomst- skatt Skattereduktionernas storlek framgår av tabell 5.16. Den allmänna pensionsavgiften utgör den största delen av reduktionerna. Skattereduktion för arbetsinkomster, det s.k. jobbskatteavdraget, utgör en tredjedel av reduktionerna. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skattereduktionen för fastighetsskatt är beräknad enligt gällande regler. Indirekta skatter på arbete uppgår till av de totala skatteintäkterna. Arbetsgivaravgift- erna utgör huvuddelen av skatterna. uppgick intäkterna från arbetsgivarav- gifter till . Intäkterna följer i huvudsak utvecklingen av lönesumman. beräknas avgifterna i genomsnitt öka . I tabell 5.12 är arbetsgivaravgifterna redovisade brutto, dvs. Den beloppsmässigt största delen av särskild löneskatt är särskild löneskatt på pensions- kostnader. Under 19982004 var den genom- snittliga ökningstakten . Den höga ökningstakten förklaras av successivt införda nya tjänstepensionsavtal och av att sär- skild löneskatt betalats såväl på utbetalda pen- sioner som på avsättningar till framtida pensionsutbetalningar. Ökningstakten har avtagit och den årliga förändringen uppgår till . beräknas skatte- intäkterna från särskild löneskatt ha minskat på grund av en tillfällig premiebefrielse för pen- sionsförmåner, vilket höjer ökningstakten 2007 när premiebefrielsen upphör. Prognosen påverkas negativt med ca av slopandet av särskild löneskatt för personer som är och födda . I denna proposition aviseras att den särskilda löneskatten på ersättningar för pensioner som är födda eller tidigare slopas från . Under nedsättningar redovisas nedsättningar av arbetsgivar- och egenavgifter. Nedsättningarna är som regel riktade till vissa grupper, branscher eller regioner. I denna proposition aviseras att sänkningen av arbetsgivaravgifterna för vissa tjänstenäringar tidigareläggs till . Vidare aviseras en utvidgning av den tidi- gare aviserade sänkta socialavgiften för 19 24 åringar till att även omfatta 18-åringar. Förändringen mellan åren förklaras av införandet av nedsatta avgifter inom tjänstesektorn samt att de nedsättningar som gäller ungdomar avser jämfört med där nedsättningen gäller . Även nedsättningar för nystartsjobb samt sjö- fartsstöd redovisas här. Skatt på kapital omfattar i huvudsak skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster, fastighetsskatt och avkastningsskatt. beräknas skatt på kapital uppgå till av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster svarar för drygt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar de största variationerna över åren. För dessa skatter är också prognososäkerheten störst. Utvecklingen av fastighetsskatten påverkas av den frysning av underlaget för uttag av fastig- hetsskatt på småhus och bostadsdelen i hyreshus nivå, som infördes . Vidare sänktes skattesatsen för fastighetsskatt på bostadsdelen i hyreshus från . gäller också en begränsning av skatteuttaget på markvärdet för småhus. Regeringen aviserar i denna proposition att fastighetsskatten ska ersättas av en fastighetsavgift . I denna proposition aviserar regeringen att förmögenhetsskatten avskaffas helt . Skatt på kapital, hushåll Hushållen betalar kapitalinkomstskatt på nettot av sina kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av hushållens skatt på kapital kommer från realiserade kapitalvinster. Kapital- vinsternas storlek varierar mycket mellan åren, vilket gör att även hushållens kapitalskatt vari- erar. Kapitalvinsternas storlek beror på marknads- värdet av olika tillgångar i ekonomin, såsom värdepapper och fastigheter, samt på när acku- mulerade kapitalvinster realiseras. Diagram 5.3 visar utvecklingen av kapitalvinster, aktiepris- index och fastighetsprisindex . Upp- och nedgångar i kapitalvinster följer i stor utsträckning variationerna i aktieprisindex, dock med en viss tidsförskjutning. Diagram 5.3 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighets- priser, 19882006 Den aktuella prognosen av hushållens kapital- skatt redovisas i tabell 5.17. I tabellen framgår också prognosen för kapitalvinsternas storlek för perioden 20052010. Slutlig information om dessa erhålls i samband med taxeringen av hus- hållens inkomster som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapi- talvinster ännu inte är fastställda och att skatte- intäkterna är en prognos. Tabell 5.17 Skatt på kapital, hushåll Skatt på kapital, hushåll uppgång på de finansiella markna- derna och en lång uppgång på fastighetsmark- naden steg kapitalvinsterna till en hög nivå . De taxerade kapitalvinsterna uppgick till . Höga priser på fastighets- marknaden och en hög omsättning på både fastighetsmarknaden och de finansiella markna- derna gör att kapitalvinsterna antas bli ännu högre 2006 och bedöms ha uppgått till . beräknas kapitalvinst- erna uppgå till . Svårigheterna med att göra prognoser på till- gångspriser och omsättningen på kapitalmarkna- den gör det vanskligt att prognostisera kapital- vinsternas storlek långt fram i tiden. medan rörelseresultatet beräknas utifrån företa- och framåt finns därför ingen explicit prognos Det innebär att produktion utan en beräkning görs som innebär att kapital- som läggs i lager räknas in i driftsöverskottet vinsterna närmar sig det historiska genomsnittet medan företagens försäljning från lager inte räk- på av BNP. Som framgår av diagram Företagens rörelseresultat inkluderar där- 5.4 har variationerna runt denna nivå varit emot försäljning från lager som pro- duktion som läggs i lager exkluderas. skottet får därför en jämnare utveckling än före- Diagram 5.4 Kapitalvinster, 19882010 Även driftsöverskott och inkomstskatt följer varandra väl i upp- och nedgångar men skillna- ca i skatteintäkter. grå staplarna visar utvecklingen av skatten exklu- sive tillfälliga skatteintäkter. Diagram 5.6 Driftsöverskott och företagens inkomstskatt, Utvecklingen av driftsöverskottet i företags- sektorn är en makroekonomisk variabel som an- vänds i prognosarbetet av skatt på företags- vinster. Driftsöverskottet är det produktions- överskott som tillfaller företagen när löner och insatsvaror är betalda. Diagram 5.5 visar utveck- lingen av driftsöverskottet i företagssektorn och företagens rörelseresultat . Diagram 5.5 Driftsöverskott och företagens rörelseresultat, 20002006 Utveckling exkl. tillfälliga skatteeffekter År 20042006 beror de tillfälliga skatteintäkterna på förändrade regler för avsättningar till periodi- seringsfonder, vilka uppskattas uppgå till 2004, 2005 och 2006. De tillfälliga skatteintäkterna 2000 beror på återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren . Tabell 5.18 Skatt på företagsvinster Miljarder kronor och procentuell förändring Utveckling (%) Underliggande utveckling (%) Rörelseresultat och driftsöverskott följer var- andra tämligen väl beträffande upp- och ned- gångar, men skillnaden i utvecklingstakt ett visst år kan vara stor. En anledning är att driftsöver- skottet beräknas utifrån företagens produktion, I tabell 5.18 visas prognosen för skatt på företagsvinster. Utvecklingstakten för skatt på företagsvinster, tillsammans med den under- liggande utvecklingen exklusive regeländringar samt tillfälliga effekter från periodiseringsfonder, har intäkterna från skatt på företagsvinster varit höga. Det beror både på att företagen uppvisat höga vinster och att de återfört periodiseringsfonder till beskattning. uppvisade företagen starka resultat. Det medför att den underliggande utvecklingen av företagens inkomstskatt är hög och beräknas uppgå till . Eftersom skatte- intäkter innehåller stora tillfälliga skatteeffekter från återförda periodiseringsfonder är dock den faktiska ökningen av skatten . väntas intäkterna från skatt på före- tagsvinster öka till . Effekter av förändrade skatteregler verkar dämpande på skatten , vilket gör att den underlig- gande ökningen av skatten är högre än den fak- tiska utvecklingen. Den tillfälliga skatteeffekten av återförda periodiseringsfonder har reviderats upp något jämfört med tidigare pro- gnoser, vilket också dämpar den faktiska utveck- lingen av skatten . baseras prognosen av fö- retagens inkomstskatt på utvecklingen av företa- gens driftsöverskott. Diagram 5.7 Skatt på företagsvinster som andel av BNP, 19912010 Inkomstskatt exkl. periodiseringsfonder & Diagram 5.7 visar intäkterna från företagens inkomstskatt i relation till BNP . Förutom inkomstskattens andel av BNP visas även skattens andel av BNP korrigerad för den totala skatteeffekten av hela periodiserings- fondssystemet samt de tillfälliga skatteeffekterna av återbetalningen från . Prognosen innebär att intäkterna från skatt på före- tagsvinster uppgår till av BNP. Skattens andel av BNP fortsätter sedan att vara av BNP 2010. skattens andel av BNP varit i genomsnitt . Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Basen för beskattningen är ett kapitalunderlag som utgörs av värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen. Kapitalunderlaget multipliceras med statslåne- räntan året före beskattningsåret för att beräkna en schablonmässig intäkt som tas upp till be- skattning. Tabell 5.19 visar det totala kapitalun- derlaget som ligger till grund för avkastnings- skatten. Den allra största delen av kapitalunder- laget finns placerat i försäkringar hos livbolagen. Utöver placeringar i livbolag betalas avkastnings- skatt av pensionsstiftelser och av arbetsgivare som sätter av medel till pensioner. Avkastnings- skatt tas också ut på individuellt pensions- sparande. En liten del av avkastningsskatten betalas av fysiska personer som innehar kapital- försäkring eller pensionsförsäkring i utlandet. Tabell 5.19 Kapitalunderlag avkastningsskatt Prognosen för avkastningsskatten baseras på en prognos av kapitalunderlagets utveckling. Det görs också en bedömning av hur stor andel av medlen som placeras i kapital- respektive pen- sionsförsäkringar. Skattesatsen är för kapitalförsäkringar och för pen- sionsförsäkringar. Dessutom påverkas progno- sen av statslåneräntans utveckling. Skatteintäkterna från avkastningsskatten vän- tas 2006 uppgå till . Trots att kapitalunderlaget vid utgången av 2005, som ligger till grund för avkastningsskatten 2006, ökat tämligen kraftigt minskar skattein- täkterna jämfört med , eftersom statslåne- räntan var låg . En stigande statslåne- ränta medför att avkastnings- skatten ökar . Skatten be- räknas uppgå till 2007. Fastighetsskatt tas ut på småhus, hyreshus, och industrifastigheter. För hyreshus gäller olika skatteregler för den del som avser bostäder re- spektive den del som avser lokaler. Fastighets- skattens utveckling beror till stor del på utveck- lingen av taxeringsvärdena. Förutom bedöm- ningar av taxeringsvärdenas utveckling inklude- rar prognosen också en bedömning om hur be- stånden av olika fastighetsslag utvecklas. Fastighetsskatten och framåt påver- kas av de förändringar i uttaget av fastighets- skatten som beslutades i budgetpropositionen . begränsas skatte- uttaget på markvärdet för småhus. Skatteuttaget på markvärdet är begränsat till per kvadratmeter eller maximalt . fryses underlaget för uttag av fastighets- skatt för småhus och bostadsdelen i hyreshus nivå. För bostadsdelen i hyreshus inträ- der 2007 dessutom en sänkning av skattesatsen från till . Den schablon- mässiga inkomstbeskattningen för bostads- rättsföreningar har slopats . Fastighetsskatten beräknas uppgå till 2006. Effekten av begräns- ningen av skatteuttaget på markvärdet beräknas uppgå till . väntas skatteintäkterna från fastighetsskatten uppgå till . Taxeringsvärdeshöjningar för industrienheter och lokaldelen i hyreshus ut- gör huvuddelen av skatteintäktsökningen . I denna proposition aviserar regeringen att fastighetsskatten avskaffas och ersätts med en fastighetsavgift från . Budgeteffekterna av denna förändring avser regeringen redovisa i budgetpropositionen och effekterna av avskaffandet ingår inte i beräkningarna i denna proposition. Regeringen aviserar i denna proposition att för- mögenhetsskatten avskaffas helt . Detta gäller både reala och finansiella för- mögenheter. Den föreslagna regeländringen minskar skatteuttaget med 20072010. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Av de totala intäkterna från stämpelskatt kommer den allra största delen från köp av och inteck- ningar i fast egendom och tomträtter. Stämpelskattens utveckling beror främst på utvecklingen på fastighetsmarknaden. Både sti- gande priser och ökad omsättning gör att skat- teintäkterna ökar. Intäkterna från stämpelskatten ökade kraftigt och uppgick till . beräknas intäkterna minska till för att därefter öka under 20082010. 5.4.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar tillsam- mans undergruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. Sammanlagt utgör skatt på konsum- tion av de totala skatteintäkterna, där mervärdesskatten står för och punkt- skatterna för . Prognosen av skatt på konsumtion och insatsvaror samt utvecklings- takter för mervärdesskatt och punktskatter redovisas i tabell 5.20. Tabell 5.20 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor och procentuell förändring Prognosen över intäkterna från mervärdesskatt påverkas främst av hushållens konsumtion och hur den fördelas mellan olika varu- och tjänste- grupper. Punktskatterna påverkas främst av volymut- vecklingen av skattebaserna och av prisutveck- lingen. Energi- och koldioxidskattesatserna skrivs upp med KPI. En relativt stark utveckling inom både privat och offentlig konsumtion medförde att intäkterna från mervärdesskatt ökade med och uppgick till . förväntas intäkterna öka med . Den starkare utvecklingen jämfört med året innan förklaras av den förväntat goda utvecklingen av hushållens konsumtionsutgifter. Konsumtionsutgifterna påverkas av en stark utveckling av hushållens disponibla inkomst bland annat till följd av det s.k. jobbskatte- avdraget. För perioden 20082010 bedöms in- täkterna från mervärdesskatt öka med i genom- snitt , för att 2010 uppgå till . av intäkterna från mervär- desskatten härrör från hushållens konsumtions- utgifter. Den kommunala och statliga sektorns förbrukning står för av intäkterna. Dessa andelar är relativt stabila över tiden. Skattesatserna varierar mellan olika varugrup- per och därmed spelar fördelningen av konsum- tionen en viktig roll i utvecklingen av de totala intäkterna. Skattesatsen på bilar och sällanköps- varor är , medan livsmedel beskattas . I diagram 5.8 redovisas intäk- terna fördelade per varugrupp för åren 1993 2008. De förändrade andelarna 1996 beror på sänkningen av skattesatsen för livsmedel från detta år. I övrigt visar diagrammet hur bilar, sällanköpsvaror och tjänster vuxit i betydelse som bas för mervärdesskatten. Dia- grammet illustrerar även att bilar och sällanköps- varor är den mest konjunkturkänsliga varu- gruppen. Diagram 5.8 Mervärdesskatteintäkter per varugrupp 1993 2008 Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera samhället för de externa kostnader som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. De används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd rikt- ning, även om de också har en betydande offent- ligfinansiell betydelse. av intäkterna från skatt på tobak härrör från konsumtion av cigaretter och utvecklingen av denna skattebas har därför stor betydelse för prognosen. Cigaretter beläggs dels med en styckeskatt, dels med en skatt som base- ras på detaljhandelspriset. höjdes skattesatserna på samtliga tobaksvaror. Intäkterna från skatt på tobak uppgick till , vilket är högre än 2005. Inför skattehöjningen såldes mer tobak än normalt, vil- ket förklarar det höga utfallet. Perioden 2010 beräknas intäkterna uppgå till . Skatt på alkohol omfattar skatt på etylalkohol, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter och skatt på öl. Intäkterna uppgick till , vilket är högre än föregående år. antas intäkterna från skatt på alkohol öka något och beräknas 2010 uppgå till . Diagram 5.9 Skatteintäkter per produktslag 19982010 I diagram 5.9 redovisas intäkterna fördelat per produktslag. Den kraftiga minskningen av in- täkterna som skedde 20022004 berodde till stor del på höjningarna av införselkvoterna, de s.k. indikativa nivåerna, för privat införsel av alkohol. Åren 20072010 bedöms intäkterna från skatt på sprit vara oförändrade, medan intäkterna från vin och öl antas öka med . Skatt på energi omfattar energiskatt och koldi- oxidskatt. Prognoserna baseras dels på den volymprognos över energianvändningen i som redovisade till regeringen , dels på föränd- ringen av KPI. De viktigaste skattebaserna för energiskatten är elektrisk kraft, olja och bensin och för koldioxidskatten olja och bensin. I tabell 5.21 redovisas fördelningen av intäk- terna mellan skattebaserna. Skatt på energi be- räknas till , vilket är högre än 2006. beräknas intäkterna minska medan de be- räknas öka med 2009 och 2010. Tabell 5.21 Skatt på energi Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I diagram 5.10 illustreras fördelningen av skatte- intäkterna på energi- respektive koldioxidskatt i miljarder kronor. Diagram 5.10 Skatt på energi 20002010 har koldioxidskattens andel av de totala intäkterna ökat. Förskjutningen förklaras till stor del av genomförda skatteväxlingar . Detta mönster bryts dock till följd av energiskattehöjningarna 2005 och 2006 samt av den föreslagna avvecklingen av koldioxidskatten för sektorn som tilldelats ut- släppsrätter, vilken beräknas inledas . Övriga skatter på energi och miljö Huvuddelen av övriga skatter på energi och miljö utgörs av skatt på termisk effekt i kärn- kraftsreaktorer. Här ingår också bland annat avfallsskatt, skatt på naturgrus och skatt på bekämpningsmedel och gödsel. Övriga skatter på energi och miljö beräknas uppgå till , där skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer uppgår till 3 miljarder. I skatt på vägtrafik ingår fordonsrelaterade skatter och vägavgifter. De totala intäkterna av skatt på vägtrafik uppgår till 2007, varav är for- donsskatt. av fordonsskatten betalas av hushållen. Regeringen har tidigare aviserat en skatt på trafikförsäkringspremier. Kostnaderna för tra- fikskador ska täckas med en skatt som tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkrings- premien.