prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Av de utbildningar som enbart står under statlig tillsyn har utbildningarna inom området Hälsa, friskvård, hudvård och miljö flest studerande, 917. Det statliga bidraget uppgick till . Särskilda insatser för vissa grupper tillfördes 2002 medel för specialpedagogiskt stöd till skolhuvudmännen för det offentliga skolväsendet för vuxna. Institutet har redovisat svårigheter att få 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 en nära och effektiv kontakt med de pedagogiska vuxenteamen eftersom kommunerna organiserat lärandet på så olika sätt. av institutets totala uppdrag inom verksamhetsgrenen råd och stöd är riktade till verksamhetsområdet vuxnas lärande. Stöd till studerande med funktionshinder inom folkbildningen Folkhögskolor och studieförbund som erbjöd utbildning för funktionshindrade och invandrare med språksvårigheter erhöll 2005 extra bidrag om sammanlagt ca som avsatts av från statsbidraget. kunde för särskilt utbildningsstöd (Sisus) ge stöd till drygt 10 400 deltagare med funktionshinder vid folkhögskolor genom bidraget till särskilt utbildningsstöd. Deltagare med rörelsehinder är den största gruppen deltagare med funktionshinder vid folkhögskolorna som erhåller stöd från Sisus följt av deltagare med psykiska och medicinska funktionshinder. Antalet deltagarveckor har ökat med till nära 145 600. Kostnader för tolk har prioriterats när Sisus fördelat statsbidraget. Totalt 18 folkhögskolor sökte bidrag till tolkkostnader vilket är en liten ökning . De belopp folkhögskolorna ansökt om har varit högre än vad och Sisus kunnat betala ut. Teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF) deltog 697 personer i TUFF vilket var 183 färre än 2004. Antalet deltagare ökade för att sedan sjunka. Av deltagarna var kvinnor och män. Er- sättning för deltagande i TUFF behandlas under avsnitt 8 Studiestödsverksamhet. avsattes för stöd till teckenspråktolkutbildning. vid () genomförde flera olika rekryteringsinsatser och antalet sökande till utbildningarna har ökat. har sju folkhögskolor bedrivit undervisning inom detta område. Antalet årsstudieplatser har dock enligt TÖI ökat från 345 till 350. Totalt 67 tolkar för döva, dövblinda och vuxendöva slutförde sin utbildning jämfört med 38 . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vuxendövtolkutbildningen anordnas vid två folkhögskolor. TÖI bedömer att behovet av vuxendövtolkar kommer att öka väsentligt. Det har dock varit svårt att rekrytera studerande och lärare till utbildningarna. Ett arbete att öka rekryteringen har därför inletts. Trots insatserna kunde ingen utbildning starta på grund av brist på sökande. TÖI fördelar bidrag till utbildningar för tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. har nio folkhögskolor och nio studieförbundsavdelningar erbjudit utbildning i ca 80 språk. Kurserna samlade drygt 2 800 deltagare , vilket är en minskning sedan föregående år. Det ändå höga deltagarantalet beror på att samma personer kan medräknas om de deltagit i mer än en kurs. Totalt av statsbidraget har lagts på kurser med någon form av juridisk inriktning. Utredningen om kontakttolkar har i en redovisning, Lägesrapport angående tillgång på och behov av rättstolkar och vissa förslag rörande kontakttolkutbildningen , lämnat förslag på hur fler kvalificerade kontakttolkar kan utbildas inför införandet av en ny instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden. har fått i uppdrag att genomföra en särskild utbildningssatsning för att öka antalet kvalificerade kontakttolkar i enlighet med lägesrapporten. TÖI har redovisat att extrakurser har genomförts på både folkhögskolor och studieförbund. En rättstolkutbildning har genomförts som nätbaserad distansutbildning. Distanskursen resulterade i 12 nya rättstolkar. TÖI startade introduktionskurser med förkunskapskrav inför antagningen till en sammanhållen utbildning vid fyra folkhögskolor och fyra studieförbund. Denna utbildning avser även språk där auktorisation inte sker. Bidrag till vissa verksamheter genomfördes vid Samernas utbildningscentrum på långa linjer och på korta kurser. Totalt 88 elever deltog i de långa linjerna som omfattar sameslöjd, samisk företagarutbildning och språkkurser. Särskilda verksamhetsstöd har lämnats till Nordiska Scenografiskolan i för omfattande . Verksamheten övergick till och fortsätter som en högskoleutbildning i . Stöd har utgått med till Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbunds omfattande verksamhet anordnad länsvis i samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna. har 69 kurser genomförts med ca 570 deltagare inom textila ämnen, trä och slöjd. Totalt 120 deltagare har deltagit i handledarutbildning till slöjdklubbshandledare. fördelades för uppsökande verksamhet till följande åtta organisationer: Handikappförbundens samarbetsorgan, , (), Akademikers (), i (LO), , och . Organisationerna redovisade till genomförd verksamhet . Av dessa redovisningar framgår bl.a. att tilldelade medel använts till uppsökande verksamhet i lokala och regionala projekt samt till utbildning av förtroendevalda i aktuella samhällsfrågor. Vuxenutbildning ett kommunalt ansvar Regeringens bedömning är att fokus i högre grad måste ligga på vilka som skall få del av samhällets insatser då det gäller vuxenutbildningen. Ut- gångspunkten är att resurserna skall riktas till dem som har ett stort behov av utbildning, t.ex. de som inte haft möjligheten att skaffa sig grundläggande behörighet till högskolan eller som behöver utbildningen för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. viktigt att beslut om omfattning och innehåll fattas på den kommunala nivån inom ramen för det kommunala huvudmannaskapet och självbestämmandet. Samarbete mellan kommuner i olika former, t.ex. på regional nivå och inom ramen för regionala organ, är en förutsättning för att den enskilde skall kunna ta del av formell vuxenutbildning utifrån egna behov samt för att det lokala och regionala arbetslivet skall kunna förses med arbetskraft. Arbetsmarknadsanalyser ger vid handen att det finns omedelbara behov av yrkeskunnande och kvalifikationer som återfinns på t.ex. gymnasial nivå. Med anledning av den nationella inspektionen och tillsynen samt den nationella uppföljningen som genomförts av har frågan om i vilken utsträckning kommunens resurser riktas till de prioriterade grupperna uppmärksammats. Detta är särskilt viktigt i ljuset av att många kommuner har en hög andel ungdomar som just lämnat gymnasieskolan i sin vuxenutbildning. En hög andel av de studerande i gymnasial vuxenutbildning kommer direkt från gymnasieskolan. Deras syfte är bl.a. att läsa om kurser de redan läst och därmed öka sin konkurrensförmåga vid ansökan till högskolestudier. En utgångspunkt för verksamheten inom det offentliga skolväsendet för vuxna är att den enskilda kommunen, som ansvarig huvudman, har förutsättningar att själv utifrån gällande bestämmelser och en helhetsbild bedöma hur behovet av vuxenutbildning ser ut och att utifrån detta besluta om omfattning och innehåll grundat på behovsanalyser. har anvisat medel för det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna och ansett att bidraget skall behållas (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:UbU1, rskr. 2005/06:103). Regeringens bedömning är dock att det riktade statsbidraget blir alltför styrande då det gäller omfattning och innehåll. Det riktade statsbidraget skall därför avskaffas i snabbare takt. Det riktade statsbidraget skall som en besparing reduceras med och skall tillföras anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning, utgiftsområde 25. Med stöd av den tidigare regeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare med uppdrag att belysa hur det kommunala ansvaret för vuxenutbildningen ges bäst förutsättningar , då det riktade 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 statsbidraget till vuxenutbildning skulle upphöra (dir. 2006:20). Eftersom det riktade statsbidraget skall upphöra redan nu avser regeringen att fatta beslut om att utredarens uppdrag skall upphöra. Rätt för vuxna att delta i utbildning Vuxenutbildning har en viktig roll att spela i samhället.. Utgångspunkten för utbildningen skall vara de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling. finns en rättighet för vuxna att få en utbildning som motsvarar . Regeringen avser att låta utreda hur en liknande rättighet skulle kunna införas på gymnasial nivå. Det är av synnerligen stor vikt och en rättvise- och jämställdhetsfråga att vuxna med utvecklingsstörning ges samma möjligheter som ungdomar i gymnasiesärskolan. Regeringen avser att även vad gäller denna fråga låta utreda hur en rättighet till gymnasial särvux skulle kunna utformas. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. Svenskundervisning för invandrare (sfi) är en skolform som är till för att de vuxna invandrare som saknar grundläggande kunskaper i det svenska språket skall ges möjlighet att få det. Utbildningen har kommit att utformas på ett sådant sätt att den i första hand har riktats till ett kollektiv och inte till individen. Det är regeringens mening att utbildningen måste förändras och utformas på ett sådant sätt att det är möjligt med både individanpassning och olika utbildningsnivåer. En grupp vars behov inte har uppmärksammats i tillräckligt hög grad är de invandrade akademikernas. Det krävs ett större utbud av kurser som särskilt riktar sig till dem. Det krävs också ett ökat samarbete mellan universitet, högskolor, kommuner och andra för att uppnå detta. Regeringen avser att låta se över huruvida regelverk och finansiering behöver förändras för att ett sådant samarbete skall kunna utvecklas. Regeringen anser vidare att det är viktigt att den som går i sfi ges bättre möjligheter att kombinera sina studier med arbete eller praktik. Möjligheten att varva undervisning och praktik 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kan bli större genom ett nära samarbete mellan kommun, arbetsförmedling, frivilligorganisationer och näringsliv. Vuxenutbildningen gynnas liksom andra skolformer av etableringsfrihet. Det är individens val som skall vara styrande. Den enskilde individen bör kunna välja den utbildningsanordnare som passar bäst för just honom eller henne. Ett sådant system förutsätter att det finns fristående skolor även på vuxenutbildningsområdet. De fristående skolorna bör inte enbart kunna erbjuda vuxenutbildning (komvux), dvs. grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, utan även vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) samt svenskundervisning för invandrare (sfi). Dessa fristående enheter bör då också få rätt att sätta och utfärda betyg. En fristående vuxenutbildning är viktig för att den vuxne skall omfattas av samma möjlighet som barn och ungdomar att välja en utbildning som utgår från önskemål och behov. Den vuxne får på så sätt större möjligheter att byta inriktning och att läsa in behörighet till högskoleutbildningar. har tillkännagett att regeringen bör återkomma till med förslag till regeländringar och finansiering så att en rätt för folkhögskolor att anordna sfi kan införas (bet. 2005/06:UbU 22, rskr. 2005/06:313). Regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor i särskild ordning. Eftergymnasial yrkesutbildning har starkt missgynnats av den starka fokuseringen på högskoleutbildning och teoretisk kunskap. Den eftergymnasiala utbildningen utanför högskolan måste förstärkas. Den skall vara ett kraftfullt alternativ till akademisk utbildning för de grupper som behöver en annan utbildning än den som erbjuds av universitet och högskolor. Ut- bildningen skall ge ett yrkeskunnande som kan möta både företagens krav och utvecklingsbehov samt verkliga behov i samhället. Avgörande för yrkesutbildningens kvalitet är att den svarar mot verkliga behov i samhället och En del av utbildningen bör därför vara arbetsplatsförlagd. Regeringen har för avsikt att återkomma till denna fråga. lämnade sin rapport om kvalificerad yrkesutbildning (RiR 2006:13) . påpekade att Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning är sårbar på grund av sin litenhet och att den som en följd av detta bl.a. har svårt att göra tillräckligt effektiva analyser. Regeringen kommer att noga analysera och överväga iakttagelser och rekommendationer. En särskild utredare har till uppgift att göra en översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen utanför högskolan (dir. 2006:33). Regeringen avser att precisera utredarens uppdrag genom tilläggsdirektiv. Regeringen har för avsikt att återkomma till om lämpliga åtgärder inom det aktuella området. Arbetet med validering måste bedrivas i nära samverkan mellan utbildningsväsendets företrädare och parterna på arbetsmarknaden. Det är angeläget att komma fram till gemensamma definitioner och dokumentationsformer som accepteras av alla parter. En valideringsprocess som upplevs som legitim ger fördelar för såväl utbildningsväsendet och arbetsmarknaden som den enskilde. Regeringen avser att noga följa Valideringsdelegationens arbete. Med stöd av den tidigare regeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur en central myndighet för vuxnas lärande kan bildas genom en sammanslagning av vissa myndigheter eller genom en omfördelning av uppgifter mellan dem (dir. 2005:70). Utredaren överlämnade betänkandet Vuxnas lärande En ny myndighet (SOU 2006:38). Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna ställer sig delvis positiva till förslaget om en ny myndighet för vuxnas lärande, men framför allvarlig kritik mot utredarens förslag. Bl.a. anser flera remissinstanser att förslaget inte är tillräckligt analyserat i de delar som avser inspektion, utvärdering och utvecklingsfrämjande uppgifter. Det finns också remissinstanser som anser att t.ex. inspektionen även fortsättningsvis skall utföras av . Regeringens utgångspunkt är att kommunernas vuxenutbildning, dvs. komvux, särvux och sfi även fortsättningsvis skall finnas inom befintliga skolmyndigheters ansvarsområde. En ny myndighet för vuxenutbildningen skall därför inte inrättas. Regeringen anser att det är viktigt med uppsökande verksamhet för att nå dem som inte anser sig vara motiverade att studera. Regeringen anser dock att kommunen har ett ansvar för att göra vuxenutbildningen tillgänglig för alla sina invånare och för den uppsökande verksamheten. Fackliga och andra organisationer kan också fortsättningsvis ha hand om uppsökande verksamhet, men inom ramen för sin reguljära verksamhet utan att särskilda medel utgår från staten för detta ändamål. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 presenterades folkbildningspropositionen Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192). I propositionen lyfts som tidigare nämnts folkbildningens stora betydelse för att bl.a. utveckla demokratin, förbättra integrationen, motverka utanförskap och främja kulturlivet fram. godkände förslagen i propositionen (bet. 2005/06:KrU14, rskr. 2005/06:322). Mot denna bakgrund är det motiverat med ett fortsatt statligt stöd på området. Svensk idrott är en folkrörelse för alla åldrar. Historiskt finns en stark koppling till folkbildningen, särskilt vad gäller utvecklingen av idrottens studie-, utbildnings- och ledarverksamhet, men också vad avser arbetet med värderingsfrågor. Den nuvarande ordningen, där idrotten erhåller statsbidrag från för sin folkbildningsverksamhet, har haft vissa negativa effekter. Det är bl.a. i många fall svårt att skilja mellan å ena sidan folkbildningsverksamhet och å andra sidan idrottens traditionella ledar- och utbildningsverksamhet. Mot denna bakgrund finns anledning att ändra den nuvarande bidragsfördelningen. Regeringen anser att statens stöd till idrottens utbildningsverksamhet bör kanaliseras direkt till idrotten. Regeringen avser att återkomma till i vissa frågor rörande folkbildningen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7 Universitet och högskolor Regeringen anser att kvalitetsförbättringar i den högre utbildningen måste ges högsta prioritet. Kvalitetshöjande åtgärder måste prioriteras före en kvantitativ utbyggnad av den högre utbildningen. En resursförstärkning till grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning som gör det möjligt för lärosätena att upprätthålla kvaliteten i utbildningen behöver göras. Kvaliteten i högskoleutbildning är också avhängig exempelvis resurstilldelningssystemet och tillträdesregler. Regeringen föreslår en fortsatt kvalitetsförstärkning genom en höjning av ersättningsnivåerna till de två utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, teologi, juridik, samt naturvetenskap, teknik och farmaci utöver den förstärkning som gjordes 2006. Regeringen föreslår att grundutbildningsanslagen ökar med totalt prisnivå (se fördelning per lärosäte, tabell 7.10 Förändring av anslag till grundutbildning). I budgetpropositionen föreslog den dåvarande regeringen en fortsatt utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen. Av den då föreslagna utbyggnaden föreslår regeringen att endast utbyggnad avseende utbildning av läkare och tandläkare skall genomföras. Se vidare avsnittet Dimensionering av högre utbildning. Resurser motsvarande den del av utbyggnaden som inte genomförs inklusive studiestödsmedel beräknas under anslaget 16 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.. Medlen skall av regeringen användas för kvalitetssatsningar inom den grundläggande högskoleutbildningen. Regeringen kommer senare att återkomma med förslag till ytterligare åtgärder för att höja kvaliteten inom den högre utbildningen. Ett tiotal lärosäten har utbildningar som finansieras med ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design. Förutom dessa har några lärosäten emellertid utbildningar med stora inslag av design utan att ha denna sorts ersättning. Detta gäller till exempel sådan utbildning som leder till arkitektexamen som finns vid Kungl. Denna utbildning finns även vid och . Utbildningen finansieras från med samma ersättningsbelopp som teknisk utbildning, trots att en stor del av utbildningen är konstnärlig till sin karaktär. Detta har lett till kvalitetsproblem i utbildningen, vilket också påvisats i utvärderingar av arkitektutbildningen (Arkitektutbildningen utredning och utvärdering, 1999:8 R och Uppföljning av 1998/utvärdering av svensk arkitektutbildning, HSV regnr 643-5085-02). Regeringen avser därför att öka Lunds universitets möjligheter att avräkna helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområdet design med 184 helårsstudenter respektive helårsprestationer. Motsvarande möjlighet kommer att ges Kungl. Tekniska högskolan med högst 123 helårs- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studenter och helårsprestationer och med högst 96 helårsstudenter och helårsprestationer. har rätt att utfärda konstnärlig högskoleexamen i konst och design. erhåller från ett statsbidrag för högskoleutbildning. anvisades för 123 helårsstudenter. Detta innebar en ersättning med per student. Detta kan jämföras med ersättningen för en student vid en statlig högskola inom designområdet som uppgick till ca . För att ge bättre förutsättningar att bedriva en högkvalitativ utbildning föreslår regeringen att statsbidraget höjs med ytterligare . Därmed anvisas samma ersättning per student som statliga högskolor inom designområdet. Vid bedrivs konservatorutbildning av stor betydelse för den museala verksamheten i . För att konservatorutbildning av hög internationell kvalitet skall kunna bedrivas behöver ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer kunna avräknas med ersättningsbelopp inom utbildningsområdena design och konst utöver nuvarande ersättningsnivå inom naturvetenskapligt utbildningsområde. föreslås därför få en anslagshöjning för mellanskillnaden i ersättningsbelopp för en totalvolym om 60 helårsstudenter. Nuvarande resurstilldelningssystem till grundläggande högskoleutbildning infördes som en del av den reform som trädde i kraft . Tilldelningen av resurser till lärosätena baseras på resultat i form av antal helårsstudenter och helårsprestationer med ett takbelopp som utgör den högsta ersättningen som lärosätet kan erhålla. När systemet infördes var den grundläggande principen att lärosätenas utbildningsutbud förväntades anpassas till studenternas efterfrågan. Regeringen anser att det nuvarande resurstilldelningssystemet uppvisar brister genom att det premierar kvantitet i stället för kvalitet. Ett problem med dagens system är t.ex. att högskolans anslag i alltför hög grad baseras på hur många studenter som har godkänts. Resurstilldelningen behöver även kunna premiera kvalitet. Allt fler utvärderingar visar att nybörjarstudenternas förkunskaper har sjunkit . För att höja kvaliteten i den högre utbildningen behöver behörighetskraven skärpas. För att uppnå kraven för grundläggande behörighet bör det utöver dagens krav på godkänt betyg i av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program även krävas godkänt i svenska, engelska och matematik. Den som inte har godkänt i dessa ämnen bör ha möjlighet att komplettera sina betyg i vuxenutbildningen. har den som är och har arbetat samt har kunskaper i svenska och engelska grundläggande behörighet (s.k. 25:4- regeln). Ålder och arbetslivserfarenhet bör inte per automatik ge grundläggande behörighet. Det bör i stället ske individuella bedömningar av den sökandes faktiska meriter. Regeringen överväger därför att ersätta 25:4-regeln med en bedömning av den sökandes reella kompetens. Regeringen avser att senare återkomma till med förslag till nya bestämmelser om grundläggande behörighet till högre utbildning. Det är viktigt att tillträdesreglerna till högre utbildning harmonierar med de förändringar av gymnasieskolan som aviseras i denna proposition. 7.1.4Internationalisering och en ny utbildnings- och examensstruktur och högskolor måste kunna erbjuda utbildningar som står sig väl i den internationella konkurrensen. Behovet av en internationalisering av den högre utbildningen hänger i hög grad samman med en ökad globalisering av ekonomi, arbetsmarknad, ökad internationell rörlighet bland människor samt ett ökat internationellt inslag i många yrken. Det är därför viktigt att möjligheten till rörlighet för lärare och studenter ökar. Ett viktigt medel för att åstadkomma detta är samarbetet inom den s.k. Bolognaprocessen. Bolognaprocessen är ett samarbete kring högre utbildning som omfattar 45 europeiska länder. Processens mål är att öka studenternas rörlighet och anställningsbarhet samt att öka konkurrenskraft som utbildningskontinent. Inom processen har de medverkande länderna kommit överens om åtgärder för att uppnå dessa mål. Som ett led i internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen och arbetet inom Bolognaprocessen har en rad beslut fattats som påverkar svensk högre utbildning. Bland annat presenterade den tidigare regeringen propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162). fattade beslut med anledning av propositionen (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Därefter har lag (2006:173) om ändring i högskolelagen (1992:1434) utfärdats . Vidare beslutades förordning (2006:1053) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) som bl.a. innebär en indelning av den högre utbildningen i tre nivåer och att alla examina placeras in på någon av de tre nivåerna. I beslutet ingår också nya och reviderade examensbeskrivningar. Förordningsändringen omfattar även regler om tillträde till utbildning på de tre nivåerna. Ett nytt poängsystem för högre utbildning (högskolepoäng) införs som är förenligt med ECTS (European ). Heltidsstudier under ett normalstudieår skall därmed motsvara 60 högskolepoäng. Förordningsbeslutet omfattar också ändringar till följd av tillkänna- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 givanden (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) avseende en förlängning av civilingenjörsexamen och arkitektexamen, krav på fördjupning i generella examina och antagningskrav till forskarutbildningen. Tre examensbeskrivningar ingick inte i beslutet om förordningsändring . Det gäller en ny examensbeskrivning för och en förlängning av sjukhusfysikerexamen med anledning av vad gav tillkänna (bet. 2005/06:UbU15, rskr. 2005/06:214).