prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Resurserna till det offentliga forskningssystemet bör ökas för att främja utvecklingen av framstående forskningsmiljöer. behöver välutbildad arbetskraft för att klara den internationella konkurrensen och skapa ekonomisk tillväxt och ökat välstånd. En högre utbildning med internationellt konkurrenskraftig kvalitet är en förutsättning för att åstadkomma detta. Det utgör grunden för framtida forskning och utveckling av hög kvalitet. Den högre utbildningens inriktning och dimensionering skall utgå från nyfikenhet och kunskapssökande hos den enskilde studenten. Den enskildes personliga drömmar, önskemål och krav bildar grunden för en politik för kunskapsbyggande. Förutsättningar för goda studieresultat ökar till följd av ökad motivation. Personlig utveckling, samhällsengagemang, kritiskt tänkande och bildning hos den enskilde studenten främjas genom den högre utbildningen. Högskolan skall samverka med det omgivande samhället. Lärosätena bör i högre grad än tidigare vara aktiva medspelare i den regionala utvecklingen. Genom ett nära samspel med näringsliv och offentlig sektor skall lärosätena bidra till att stärka regionernas konkurrenskraft i en alltmer globaliserad ekonomi. Under avsnittet Insatser har regeringen givit en utförlig beskrivning av områden inom vilka regeringen föreslår eller avser att genomföra insatser för att förverkliga målen för högskolepolitiken. Förbättringar av den högre utbildningens kvalitet har givits högsta prioritet. Förutsättningar ges för att öka lärartätheten och andelen disputerade lärare i grundutbildningen. En ökad internationalisering av den högre utbildningen och den nya utbildnings- och examensstrukturen ökar den svenska högre utbildningens gångbarhet internationellt samt skapar förutsättningar för en kvalitetsutveckling av utbildningen. Den politiska styrningen av universitet och högskolor skall minska. Åtgärder föreslås för att öka integrationen av invandrade akademiker. Åtgärder vidtas för att förbättra högskolornas förmåga att bistå forskare som vill kommersialisera sina forskningsresultat genom att stärka de holdingbolag som har denna uppgift. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samtliga anslag presenteras under utgiftsområde 15. skriftsbiblioteket (TPB), i (LO) och (). CSN hanterar återbetalningen av studielån. Studiestödsverksamheten är så utformad att den skall främja rekryteringen till de utbildningsplatser som finansieras av staten och kommunerna. På så sätt bidrar verksamheten till att förverkliga utbildningspolitiken. Hinder för studier kan övervinnas med ett väl utbyggt studiestödssystem. Det skall vara möjligt att studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Studiestödsverksamheten finansierar i huvudsak studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns olika former av studiestöd. Stöden, som främst består av bidrag och lån, är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten beräknas uppgå till och utgörs främst av transfereringar i form av bidrag och räntesubventioner. Studielånen tas upp som lån i () och hanteras utanför statsbudgeten. Cirka 900 000 studerande får någon form av studiestöd och närmare 1,4 miljoner kvinnor och män har en studieskuld, vilket medför en omfattande återbetalningsverksamhet. Stöden hanteras av (), (), för särskilt utbildningsstöd (Sisus), (), Talboks- och punkt- Syftet med studiehjälpen är att minska betydelsen av ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiala studier. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg samt bidrag till dagliga resor för utlandsstuderande gymnasieelever. Studiebidraget lämnas för studier på gymnasial nivå, i regel fr.o.m. kvartalet efter det att den studerande fyllt , t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller . De övriga stöden i studiehjälpen kan lämnas till studerande som är yngre. Studiebidrag och extra tillägg lämnas och inackorderingstillägg . Studiebidraget lämnas för studier som bedrivs på heltid och uppgår till ett i lag fastställt belopp. Fr.o.m. har studiebidraget höjts . Studiebidraget ligger därmed återigen på samma nivå som barnbidraget. Hemkommunen har ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till elever inom det offentliga skolväsendet som behöver inackordering. Elever vid läroanstalter och utbildningar utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor m.fl.) som behöver inackordering kan i stället få inackorderingstillägg enligt studiestödslagen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Beroende på avståndet mellan hemmet och skolan lämnas inackorderingstillägg med lägst och högst per studiemånad. Extra tillägg lämnas för elever från inkomstsvaga hushåll. Beroende på familjens ekonomi kan bidrag lämnas med 285, per studiemånad. CSN har påbörjat utvecklingen av ett nytt handläggningssystem för studiehjälpen. Mot den bakgrunden har myndigheten inkommit med förslag till vissa förändringar. Bland annat har myndigheten påtalat bristen på fungerade rutiner vid olovlig frånvaro. Den tidigare regeringen lämnade därför ett uppdrag till att i samråd med CSN informera om skolornas åliggande och stödja skolorna att utforma rutiner vid olovlig frånvaro. Upprepad frånvaro som inte beror på sjukdom eller liknande kan medföra att studiehjälpen dras in. Många gymnasieskolor rapporterade tidigare inte sådan frånvaro till CSN enligt gällande regler. Med anledning av detta har framställt tre informationsblad som vänder sig till skolor, elever och föräldrar. Informationsbladen till elever och föräldrar finns på flera språk. Rapporten och informationsbladen har skickats till samtliga gymnasieskolor . Vidare har CSN dels påtalat behov av förändringar i bestämmelserna om under vilka förutsättningar studiebidrag och extra tillägg kan lämnas för en tionde månad, dels behov av förändring i bestämmelserna om det extra tillägget. Den tidigare regeringen har fattat beslut om förändringar i dessa regelverk. Utbildning är en investering både för individen och för samhället. Därför delas även det ekonomiska ansvaret för finansieringen av studier. Staten lämnar bidrag och subventionerar studielån. Avsikten med studiemedelssystemet är att alla studerande i studiestödsberättigande utbildning, oavsett utbildningsnivå, i huvudsak skall kunna finansiera sina levnadsomkostnader under studierna. Studiemedelssystemet är ett samlat stöd som omfattar studerande på högskole- och annan eftergymnasial nivå samt vuxna studerande () på grundskole- och gymnasienivå. Till den senare gruppen hör studerande i bl.a. och statlig vuxenutbildning samt folkhögskolor. Systemet är utformat på så sätt att alla som uppfyller vissa grundläggande villkor har rätt till stödet. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Bidragsdelen är skattefri och pensionsgrundande. Totalbeloppet är knutet till prisbasbeloppet och uppgår fr.o.m. till vid heltidsstudier. Det finns två bidragsnivåer: en generell och en högre nivå. Det generella bidraget uppgår till av totalbeloppet vid heltidsstudier (2006). Det högre bidraget, som lämnas inom en begränsad resursram för studier främst på grundskole- och gymnasienivå till studerande som är , uppgår till av totalbeloppet vid heltidsstudier (2006). Studerande som är eller äldre och som tidigare haft en arbetsinkomst kan få ett tilläggslån om . Sedan studiemedelsreformen har vissa smärre regeljusteringar gjorts. CSN har haft i uppdrag att följa upp reformen. Fokus för uppdraget var att studera systemets funktion som helhet och att granska effekterna av de nya inslagen i reformen. En rapport lämnades . Vidtagna förändringar i systemet har bl.a. skett mot bakgrund av myndighetens förslag. I propositionen Förstärkning av studiestödet (prop. 2004/05:111) som den tidigare regeringen lämnade till föreslogs ytterligare förändringar i studiestödssystemet. Till grund för propositionen låg ett antal promemorior och skrivelser som utarbetats i samt vissa förslag från de myndigheter som administrerar studiestöden. har beslutat i enlighet med förslagen (bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309). Förändringen innebär bl.a. att studerande med barn fr.o.m. kan få ett tilläggsbidrag. Tilläggsbidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn. För ett barn utgår bidrag med och för två barn osv. Från har även bestämmelserna kring äldre studerandes rätt till studiestöd förändrats. Förändringen innebär ökade möjligheter för äldre att få studielån och en höjd övre åldersgräns för rätt till studiemedel från 50 till . Dessutom har ökade möjligheter till undantag från de veckogränser som finns i studiemedelssystemet införts. Vidare har vissa studiestödsbe- stämmelser anpassats till utvecklingen av EG- rättens bestämmelser och domstolspraxis. Det gäller bosättningskrav vid studier utomlands och återbetalning av studielån för utomlands bosatta enligt äldre bestämmelser. Även vissa förändringar av rättsvårdande karaktär har genomförts, t.ex. beträffande bestämmelser om bedömning av utländsk utbildning vid rätt till studiemedel och ny återbetalningstid vid återbetalning av studielån. Detsamma gäller bestämmelser om efterkontroll av inkomst och bestämmelser om överklagande. har studiestödssystemet förändrats ytterligare. Fr.o.m. har beloppsnivån i studiemedlet höjts med per studiemånad vid heltidsstudier. Bidragsdelen har höjts med och lånedelen med . Vid sidan av studiemedelssystemet finns rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Målgruppen för stödet är svårrekryterade personer som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att uppnå studiemålen. Rekryteringsbidraget kan lämnas till personer som är eller äldre. Bidraget, som får lämnas , är skattefritt samt pensions- och semesterlönegrundande. Beloppet, som är knutet till prisbasbeloppet, är vid heltidsstudier . Vissa studerande kan få ett högre bidragsbelopp, som uppgår till vid heltidsstudier. Det högre bidragsbeloppet kan utgå till studerande som tidigare haft en arbetsinkomst. Hemkommunen avgör om en person tillhör målgruppen för bidraget, medan CSN beslutar om bidraget och ansvarar för utbetalning. har följt upp reformen och lämnat sin redovisning, Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande 2004, till den tidigare regeringen . CSN fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa sina erfarenheter av rekryteringsbidraget. CSN lämnade sin redovisning . har granskat rekryteringsbidraget och inkommit med en promemoria till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 den tidigare regeringen . Granskningen har fokuserat på brister när det gäller utbetalningskontrollen och uppföljningen av bidragets rekryterande effekter. och hela 2005 utökades användningen av rekryteringsbidraget. Totalt gavs 6 000 personer möjlighet att studera med rekryteringsbidrag inom vuxenutbildning eller högskola. Bidrag lämnades för studier på halvfart som kombinerades med fortsatt arbete på deltid. har haft i uppdrag att halvårsvis följa upp även denna satsning och slutrapporten lämnades . Via uppsökande verksamhet kan kortutbildade rekryteras till studier av mindre omfattning och få bidrag för dessa studier. Avsikten är att skapa intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetenshöjande utbildning. Korttidsstöd kan lämnas vid studier dels på grundskole- eller gymnasienivå, dels vid studier om funktionshinder. Vidare kan bidrag lämnas vid studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Fr.o.m. kan korttidsstöd även lämnas för studier i alfabetisering i det samiska språket. Stöd lämnas i form av korttidsbidrag, internatbidrag eller bidrag per dag eller timme till studerande inom särvux. Sisus handhar bidraget i den del det avser studier inom särvux eller studier som rör funktionshinder eller som är särskilt anpassade för studerande med funktionshinder. administrerar den del som rör studier i det samiska språket. LO och TCO administrerar stöden i övrigt. Bidraget vid korttidsstudier och bidraget till studerande inom särvux lämnas per dag eller med ett belopp som är knutet till prisbasbeloppet. motsvarar detta 640 respektive . Bidraget är skattefritt. En studerande kan få korttidsbidrag under eller . Internatbidraget lämnas med den faktiska kostnaden, dock högst i högst . Korttidsstödet förstärktes med , varav avsåg administration. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 8.2.5Bidrag vid viss föräldrautbildning i ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet teckenspråk (TUFF-ersättning) Enligt särskilda bestämmelser om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar ger staten bidrag dels till kostnader för anordnande av sådana utbildningar, dels i vissa fall bidrag till föräldrar till barn som använder teckenspråk, s.k. TUFF-ersättning. Teckenspråksutbildning för föräldrar syftar till att ge föräldrarna sådana färdigheter att de på ett funktionellt sätt kan använda teckenspråk i kontakt med sina barn och därmed främja barnens utveckling. TUFF-ersättning kan lämnas med under vilken deltagaren förlorar arbetsinkomst eller motsvarande på grund av att han eller hon deltar i utbildningen. Dessutom kan resekostnadsersättning lämnas. 8.2.6Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få låna studielitteratur genom Talboks- och (TPB). Studielitteratur som inte finns anpassad kan nyproduceras av TPB. och avskrivning av studielån. Studielånen finansieras genom upplåning i RGK. Utgifter för räntor och avskrivningar belastar dock statsbudgeten. Staten subventionerar studielånen av räntekostnaden, vilket motsvarar rätten till avdrag för kapitalkostnader i den allmänna deklarationen. har förslag om regelförenklingar i återbetalningssystemen lagts fram till . Förslagen syftade till att öka flexibiliteten i och mellan det nya systemet och de äldre systemen (prop. 2004/05:111). har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309). har en rad åtgärder vidtagits som syftat till att öka CSN:s tillgänglighet, bl.a. har ett servicecenter med närmare 100 anställda i inrättats. CSN har vidtagit åtgärder för att förbättra servicen, bl.a. genom organisationsförändring och informationssatsningar till personal på t.ex. arbetsförmedlingar och högskolor som har direktkontakt med 8.2.7Bidrag till vissa funktionshindrade studerande. Som ett led i satsningen på den s.k. elever i gymnasieskolan (RG-bidrag) 24-timmarsmyndigheten bedriver CSN sedan För att vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan skall kunna få speciellt anpassad utbildning kan ett s.k. RG-bidrag lämnas. Detta bidrag lämnas till elever dels i utbildning för döva eller hörselskadade, dels i utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar. Bidrag lämnas för resor, kost och logi samt även för sådana särskilda kostnader i samband med studierna som är merkostnader på grund av funktionshindret. Bidraget lämnas för kostnader som inte ersätts på annat sätt, t.ex. genom aktivitetsersättning. Det finns nu tre olika återbetalningssystem i bruk. I varje system finns det särskilda trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan en försöksverksamhet med elektronisk studiemedelsansökan. Trots resurstillskott och reformer inom studiestödsområdet har CSN haft svårt att klara servicen via telefon . Av denna anledning fick CSN ett regeringsuppdrag att bl.a. skyndsamt förbättra effektiviteten, kvaliteten, tillgängligheten och servicen via telefon. Uppdraget redovisades i myndighetens årsredovisning . Den tidigare regeringen har givit CSN i upp- ringen skall inledas och vara slutförd senast . har, i sin revision , bl.a. lämnat iakttagelser beträffande indrivning av återkrav och riktlinjer för hanteringen av återkrav. Mot denna bakgrund uppdrog den tidigare regeringen till CSN att vidta åtgärder för att öka effektiviteten i hanteringen av återkraven. Myndigheten fick också i uppdrag att analysera och överväga hur verksamheten kan bedrivas förebyggande för att minska antalet återkravsärenden och minska antalet ärenden som lämnas till . Uppdraget har redovisats i myndighetens årsredovisning . Till följd av krav i regleringsbrev och kritik från startade CSN ett projekt, Utlandskrav, som syftade till att skapa ett systemstöd för utlandskrav och inkassoverksamhet och att inleda samarbete med ett externt inkassobolag. Systemstödet togs i drift /05 och avtal skrevs med Intrum . 8 000 ärenden skickades till Intrum för inkassoåtgärder. Intrum hanterar också adressförfrågningar från CSN om utlandsbosatta låntagare vilket avsevärt ökat möjligheten att utlandskraven når sina mottagare. CSN har redovisat sitt deltagande i ett projekt om ett ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet. Myndigheten har också lämnat en redovisning av regeringsuppdraget att utveckla och förbättra sin analys- och prognosverksamhet. Den pågående satsningen för att förhindra missbruk av trygghetssystemen innebär bl.a. för CSN:s del att arbetet med att stärka kontrollerna i studiestödssystemet fortsätter. I regleringsbrevet har CSN fått i uppdrag att redovisa hur myndighetens arbete med att förhindra missbruk och felaktiga utbetalningar integreras i ärendehanteringen. CSN:s redovisning av uppdraget inkom . ÖKS är en fristående rättsvårdande instans som hanterar överklagande om tilldelning av studiestöd och återkrav. Myndigheten skall garantera en hög rättssäkerhet. I jämförelse med CSN hanterar myndigheten betydligt färre ärenden. Ett antal EG-direktiv, bl.a. och Europeiska unionens råds direktiv 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och rådets direktiv /109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, innehåller bestämmelser som berör studiestödslagstiftningen. Hur direktiven skall genomföras i har varit föremål för två skilda utredningar. Den tidigare regeringen har i en proposition till (prop. 2005/06:77) lämnat förslag på hur de aktuella EG-direktiven skall genomföras i svensk rätt, huvudsakligen genom ändringar i den nya utlänningslagen. Behovet av anpassningar på studiestödsområdet behandlas inte i ovan nämnda proposition. Ett första steg mot att anpassa studiestödsbestämmelserna till EG-rätten togs i propositionen Förstärkning av studiestödet (prop. 2004/05:111) som lämnades till . I propositionen föreslog den tidigare regeringen att reglerna för rätt till svenskt studiestöd för studier utomlands och vissa äldre bestämmelser om återbetalning av studielån anpassas till utvecklingen av EG-rätten och praxis. har beslutat i enlighet med förslagen (bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309). Ytterligare förslag till anpassning av studiestödsbestämmelserna lämnades i propositionen Anpassningar av studiestödet till vissa EG- direktiv, m.m. (prop. 2005/06:134). Utvecklingen av EG-rätten innebär bland annat att den fria rörligheten för personer underlättas och att principen om likabehandling av sociala förmåner, inklusive studiestöd, utvidgas till vissa nya grupper. Principen innebär i huvudsak att medborgare från andra medlemsländer skall behandlas på samma sätt som värdlandets egna medborgare när det gäller rätt till sociala förmåner. har beslutat i enlighet med förslagen (bet. 2005/06:UbU21, rskr. 2005/06:305). En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur EG-direktivet om tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte skall genomföras i (dir. 2006:4). Direktivet aktualiserar frågan om rätt till likabehandling vad gäller sociala förmåner som t.ex. studiehjälp. skall redovisa sitt uppdrag . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.1 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 200320051 Antal personer/Miljoner kronor)/Könsfördelning Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Källor: CSN, Sisus, SIT, TPB, LO och TCO. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. Beloppen är inklusive avgifter för statlig ålderspension. 2Belopp för studiemedel, rekryteringsbidrag och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. 3Vuxenstudiestöden SVUX, SVUXA, NT-SVUX, UBS och särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar har upphört. fick cirka 900 000 studerande studiestöd, både för längre utbildningar och för studier av mer begränsad omfattning. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskole- och gymnasienivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, kvalificerad yrkesutbildning eller motsvarande) samt för låntagare. Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå är studiehjälp och bidrag till vissa funktionshindrade elever. lämnades studiehjälp till drygt 440 000 studerande i , en ökning med . Av dessa var pojkar och flickor. Ökningen av antalet studerande som fått studie- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hjälp beror på befolkningsutvecklingen i åldrarna eftersom nästan samtliga studerande som avslutar går vidare till gymnasiala studier. Cirka 9 600 studerande, varav flickor och pojkar, fick inackorderingstillägg. Detta innebär en ökning jämfört med . Det ökade behovet av inackorderingstillägg kan till stor del förklaras av utbyggnaden av de fristående skolorna. Det inkomstprövade extra tillägget lämnades till cirka 14 000 studerande. Av dessa var flickor och pojkar. Antalet studerande som fick extra tillägg minskade jämfört med . Minskningen kan bl.a. förklaras av att inkomstgränserna för bidraget legat fast, medan inkomsterna i samhället generellt har ökat. Av dem som fick extra tillägg återfanns i den lägsta inkomstklassen. Den totala utgiften för studiehjälpen uppgick till . Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. fick drygt 450 elever sådant bidrag. Av dessa var flickor och pojkar. Antalet ökade med cirka 50 elever jämfört med . Utgiften för Rg- bidraget uppgick till , vilket är en ökning med jämfört . Vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundläggande och gymnasial nivå. För att nå svårrekryterade personer med kort utbildning finns rekryteringsbidraget, som kan lämnas . Det finns även studiestöd av mer begränsad omfattning som är avsedda för särskilda behov av utbildning eller studier av mindre omfattning, t.ex. korttidsstöd, och bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. fick cirka 18 000 vuxna studerande studiemedel för studier på grundskolenivå. Av dessa var kvinnor och män. Antalet var i nivå med året innan. av dessa stödtagare fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Ökningen kan bero på att resursramen räckte till att bevilja alla behöriga sökande det högre bidraget. 98 600 studerande fick studiemedel för studier på gymnasienivå . Av dessa var kvinnor och män. Antalet har minskat med drygt 2 500 personer jämfört med . av stödtagarna fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning jämfört med . Minskningen beror på en regeländring som innebar att möjligheten för repetitions- och kompletteringsstuderande att få det högre bidraget togs bort 2004. Tabell 8.2 Andel studiemedelstagare med det högre bidraget på grundskole- och gymnasienivå, 20032005 Källa: CSN. En majoritet av de studerande med studiemedel på gymnasienivå läste inom vuxenutbildning.