prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — Kulturlivet bör präglas av mångfald och öppenhet mot omvärlden och med respekt för varje människas värde. Det senaste årtiondet har präglats av omvälvande samhälls- och strukturförändringar som även påverkat våra kulturvanor. Mot bakgrund av den förändrade samhällssituationen 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 anser regeringen det viktigt att under kommande mandatperiod pröva hur de nuvarande kulturpolitiska prioriteringarna och strukturerna förhåller sig till samhället . Med de reformer som presenteras i följande avsnitt vill regeringen förbättra möjligheterna för kulturinstitutioner att förverkliga de verksamhetsmål som är angivna av regering och riksdag och att göra egna prioriteringar utifrån de olika verksamhetsområdenas inriktning. Barns och ungas delaktighet i det kulturella och konstnärliga livet har allt varit prioriterat i den svenska kulturpolitiken. Barnkulturen medverkar inte bara till att skapa bra förutsättningar för varje barn utan är också viktig ur ett samhällsperspektiv. Regeringens ambition är att under den kommande mandatperioden presentera en tydlig strategi för hur barn- och ungdomskulturen skall stärkas och genomföra nödvändiga förändringar med den inriktningen. Andra centrala områden som identifierats som strategiska för regeringens kulturpolitik är den etniska och kulturella mångfalden liksom internationaliseringen av kulturlivet. Regeringen avser att på dessa områden återkomma med förslag till åtgärder i syfte att förtydliga det kulturpolitiska ansvaret. kommer regeringen att föra en kulturpolitik som kännetecknas av långsiktighet, helhetssyn och engagemang. Det senaste årtiondet har präglats av omvälvande samhälls- och strukturförändringar samt en ökad globalisering och utveckling av bl.a. ny teknik och nya medier. Människor har getts helt nya förutsättningar att ta del och förhålla sig till sin omvärld både nationellt och internationellt. I denna förändringsprocess kan kulturpolitiken inte stå opåverkad. styrs kulturpolitiken i hög utsträckning av de ställningstaganden som utmejslades och 1996 av riksdag och regering. Med hänsyn och öppenhet till den förändrade samhällssituationen avser regeringen att pröva hur de nuvarande kulturpolitiska prioriteringarna och strukturerna förhåller sig till dagens samhälle. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Barns och ungdomars rätt och möjlighet att delta i det kulturella och konstnärliga livet har varit en prioriterad fråga i den svenska kulturpolitiken allt . Att få skapa och uttrycka sig samt ta del av andras skapande är viktigt för den individuella utvecklingen och för förståelsen av omvärlden. Kulturen erbjuder verktyg och arenor för vars och ens personliga uttryck samt förbereder för ett aktivt medborgarskap. Många unga saknar tillgång till kultur med hög kvalitet bl.a. beroende på var de växer upp, vilken skola eller förskola de går i eller på hur väl det lokala och regionala kulturlivet har utformat sin samverkan och organisation. Regeringen avser att långsiktigt stärka kulturens ställning med hänsyn till barn och unga. har av den tidigare regeringen utlysts till ett nationellt temaår kallat Ungkultur 07. Vissa myndigheter, stiftelser och bolag har fått i uppdrag att förbereda aktiviteter. Därutöver har kommuner och landsting samt andra aktörer inbjudits att delta. Vidare har den tidigare regeringen uppdragit åt att förbereda och samordna Ungkultur 07. Regeringen delar den vällovliga ambition som ligger bakom ett särskilt temaår för barn- och ungdomskultur. En sådan satsning riskerar dock att bli kortsiktig, utan en tydlig strategi för hur kulturen skall kunna stärkas för barn och unga på . Det tidigare utlysta temaåret Ungkultur 07 skall därför inte genomföras. De uppdrag som lämnats om förberedelse, samordning och medverkan i Ungkultur 07 kommer att återkallas. Regeringen avser att med fortsatt hög ambition vidareutveckla arbetet med barn- och ungdomskultur men utan att det behöver byggas upp en särskild byråkrati kring ett temaår. Den satsning som regeringen nu föreslår i denna proposition bör i stället hanteras av inom ramen för den ordinarie verksamheten. Den fria scenkonsten är av stor betydelse bl.a. som motor för utvecklingen av scenkonsten som helhet och för att en stor bredd av barn och ungdomar kan nås av denna ofta turnerande verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget till den fria scenkonsten höjs med , som en långsiktig satsning på scenkonst för barn och unga. Teater, dans och musik Som nationalscen skall Operan vara den ledande institutionen inom sitt område och kunna hävda sig väl i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. Trots en fast ensemble av högkvalitativa sångare, musiker och korister är Operans konstnärliga verksamhet också beroende av den stjärnstatus som tillfälliga inhopp av exempelvis dirigenter eller sångare av internationell dignitet ger. Det är angeläget att Operan framgent ges ett ökat utrymme för den typen av konstnärliga satsningar. Utöver produktionerna på Stora och har profilerat sig med en mer experimentell verksamhet på och en intensifierad barn- och ungdomsteaterverksamhet. Det är angeläget att dessa satsningar ges ökat stöd. Regeringen beräknar att anslaget 28:5 tillförs för satsningar som redovisats ovan. Dansnät har som turné- och arrangörsslinga varit en viktig motor bakom den samtida dansens allt starkare regionala och lokala förankring. Dansnät , som består av och nio parter, har skapat nya möjligheter för professionella dansare att få avsättning för sina föreställningar och ökat kunskapen om den samtida dansen. För att ge Dansnät resurser att tillmötesgå detta intresse och för att möjliggöra för Dansnät att finansiera och hantera sin egen turnéteknik föreslår regeringen att statens stöd till Dansnät ökar med . Den tidigare regeringen tillsatte en utredning i syfte att göra en översyn av scenkonstens dokumentation som bl.a. berör . Betänkandet Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik (SOU 2006:68) är ute på remiss och regeringen avser att återkomma med en samlad bedömning. har en unik roll i den svenska teatervärlden med sin historiska miljö, sina tidstrogna dekorer och kulturarvs- är ett världsarv med stor internationell lyskraft. har tillförts ett extra bidrag om . Tillägget permanentas och som nationell institution kommer det statliga stödet till teatern framöver att beräknas under samma anslag som övriga nationella teater-, dans- och musikinstitutioner. skapades 1907 med syfte att vara en teater öppen för sceniska och dramatiska experiment inom och för teatern. Teatern återinvigdes efter att verksamheten varit vilande. Huvudman för verksamheten är Stiftelsen . Statens stöd till teatern har finansierats genom olika tillfälliga lösningar. Regeringen anser att det statliga stödet på bör permanentas. Litteraturen, läsandet och språket En samlad svensk språkpolitik Mot bakgrund av beslut om propositionen Bästa språket en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2) avsattes medel för reformer motsvarande , varav för språkvård. Den statligt finansierade språkvården inordnades i myndigheten och folkminnen (tidigare , ). Basen för den nya språkvården med statligt huvudmannaskap är, förutom SOFI:s verksamhet, den verksamhet som tidigare bedrivits av , , samt Klarspråksgruppen i . Reformerna möjliggör nya och utökade insatser för det svenska språket, svenskt teckenspråk och de nationella minoritetsspråken. I denna budgetproposition föreslår regeringen att ytterligare avsätts till och folkminnen för språkvård . En lexikonserie på svenska och olika invandrarspråk utvecklas och ges ut av Myndigheten för skolutveckling, det s.k. . Regeringen bedömer att verksamheten med fortsättningsvis bör bedrivas av Institutet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för språk och folkminnen som har centrala uppgifter på språkets område. Medel motsvarande kommer därför att överföras till institutet från Myndigheten för skolutveckling. Det svenska språket är av central betydelse för de människor som verkar och bor i . Tillgången till språket är en förutsättning för att fullt ut kunna delta i det svenska samhället och för en levande demokrati. En lag som slår fast svenska språkets ställning bör därför införas. Lättläst litteratur och nyheter i skolan Särskilda insatser för läsutveckling är av mycket stor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i skolan och för intresset att läsa böcker, inte minst när det gäller elever med utländsk bakgrund eller olika former av funktionshinder. För dessa grupper finns ett stort behov av lättlästa böcker och nyhetsmaterial för barn och ungdomar i skolan. Regeringen avser därför att ge nyhetsinformation och litteratur i uppdrag att öka utbudet av lättläst litteratur och nyhetsinformation i skolan i syfte att främja läsningen bland bl.a. barn och unga med vissa lässvårigheter. Statskontoret har haft i uppdrag att utvärdera Statens konstråds organisation och verksamhet. Uppdraget har redovisats i rapporten former för Statens konstråds verksamhet (2005:9). I rapporten riktas kritik bl.a. i fråga om urvalet av konstnärer och brukarinflytandet. Vidare menar att behovet av inköpt konst har blivit alltmer begränsat. Rapporten väcker berättigade frågor om det framtida ansvaret för fördelning av bidraget för konstnärlig gestaltning i andra miljöer än sådana som brukas av staten. En utgångspunkt bör vara att staten inte skall svara för all offentlig utsmyckning utan att det renodlas till de statliga miljöerna. Landsting och kommuner bör ta ett ökat ansvar för utsmyckning av det offentliga rummet och statens ansvar bör minska. Regeringen avser att närmare pröva denna fråga och därefter återkomma till med förslag till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 förändringar av Statens konstråds organisation och uppgift. Regeringen avser att fördjupa arbetet med de pensionsfrågor som berör arbetstagare vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna som omfattas av förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke statlig anställning med målsättningen att åstadkomma en helhetslösning inom nuvarande kostnadsramar. I arbetet ingår att pröva bl.a. förslag om karriärbreddning för arbetstagare med låg pensionsålder, såsom sångare och dansare. Biblioteksersättning lämnas till upphovsmän av litterära verk författare, översättare, tecknare och fotografer för användningen av deras böcker genom landets alla folk- och skolbibliotek. Ersättningen lämnas dels som individuella, statistiskt beräknade ersättningar, direkt till författare m.fl. för den utlåning som skett, dels i form av stipendier och bidrag. Den tidigare regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt överenskommelsen skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 2007, vilket är en höjning med jämfört med nivån . Medelsberäkningen utgår från den senaste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken . Den totala biblioteksersättningen beräknas till . överfördes ansvaret för den fortlöpande folkbokföringen i landet från till skattemyndigheterna. Inför denna reform beslutades att allt folkbokföringsmaterial från tiden före reformen skulle föras över från pastorsämbetena till landsarkiven. I samband med överföringen byggs en särskild folkbokföringsexpedition upp vid landsarkiven. Materialet konserveras och skannas för att öka tillgängligheten och minska slitaget. och landsarkiven skall ha fortsatt möjlighet att genomföra uppdraget föreslås en anslagshöjning med för ändamålet. I enlighet med vad den tidigare regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2006/06:1) har ett arbete påbörjats med att ta fram en skrivelse till om den framtida inriktningen på politiken inom kulturmiljöområdet. Inom ramen för detta arbete kommer bl.a. roll- och ansvarsfördelningen samt de ekonomiska styrinstrumenten inom kulturmiljöområdet att genomlysas. Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse . erhåller viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, 4 kap. 16 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. har tagit ställning till frågan om den kyrkoantikvariska ersättningens storlek för tidsperioden (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176, prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:KrU1, rskr. 2005/06:85). Frågan om den kyrkoantikvariska ersättningen samt dess fördelning och användning har varit föremål för fortlöpande diskussioner mellan staten och . kommer dessa diskussioner att intensifieras och underlag kommer att tas fram inför ett ställningstagande till den kyrkoantikvariska ersättningens storlek efter 2009. En särskild utredare har gjort en översyn av vissa frågor på det uppdragsarkeologiska området. Ut- redaren pekar bl.a. på behovet av en ökad konkurrens om undersökningsuppdrag och betydelsen av att myndighetsroll på området förtydligas och utvecklas (SOU 2005:80). Enligt utredarens förslag skall för arkeologiska undersökningar (UV) skiljas från myndigheten och ombildas till ett statligt aktiebolag, som skall verka utifrån de marknadsmässiga krav som gäller på området. Utredarens förslag har remiss- behandlats och regeringen avser att återkomma till i frågan . En utgångspunkt för det fortsatta arbetet är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens på området. Fri entré på museer De centrala museerna är en del av vårt gemensamma minne och de kan utveckla och förmedla kunskap, bjuda upplevelser för alla sinnen och levandegöra historien. Särskilt för barn och ungdomar kan museernas roll i dessa sammanhang vara mycket betydelsefull. Det är därför viktigt att alla barn och ungdomar upp till har möjlighet att besöka de centrala museerna utan att behöva betala. Museernas verksamhet har tillbaka präglats av ekonomisk osäkerhet, vilket inte minst påverkat vården av föremålssamlingar negativt. Att på olika sätt trygga våra kollektiva minnens bevarande, att öka den fysiska säkerheten för verksamheten, att öka resurserna till ett professionellt besöksmottagande i form av museipedagogik och att forska kring museernas verksamhetsområden är enligt regeringen prioriterat framför fri entré för vuxna. Regeringen förslår därför att de centrala museerna nu kan tillgodoräkna sig , vilket innefattar kompensation för de kostnader som kan förknippas med fri entré upp till och medel för utveckling av verksamheten. I beloppet beräknas medel för vissa särskilda bevarandeinsatser, bl.a. för att säkra ett långsiktigt bevarande av den nedskjutna samt till bevarandeåtgärder för regalskeppet . Genom att den tidigare regeringen beräknade för fri entré för alla minskas anslaget till de centrala museerna (28:27 resp. 28:28) därmed med . Regeringen har uppfattat att det tillbaka föreligger behov inom museiområdet som i vissa delar skulle kunna avhjälpas genom större samverkan mellan museerna. Med större samverkan och ökade samarbeten inom vissa områden skulle såväl kvalitativa som finansiella vinster kunna förväntas. Sådana områden kan exempelvis vara sponsring, forskning, deposi- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tionsverksamhet och bevarandefrågor. För att underlätta en sådan ökad samverkan och för att kunna förmedla stödfunktioner inom t.ex. ekonomisk administration, juridiska spörsmål och vidareutbildning avser regeringen att tillsätta en nationell koordinator för museiområdet. Regeringen avser att precisera de närmare formerna för ett sådant uppdrag . En nära dialog kommer att föras med museisektorn kring detta. I sammanhanget finns också anledning att se närmare på de samarbeten som redan finns genom t.ex. ABM-centrum (arkiv, bibliotek, museer) som Kungl. driver tillsammans med vissa andra kulturmyndigheter. Den tidigare regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för en lokalisering av ett nytt till . I uppdraget ligger att utreda bl.a. geologiska, tekniska, miljö- och kulturmiljömässiga samt planmässiga förutsättningar. Vidare skall frågor om infrastruktur och logistik mellan olika byggnader analyseras. Uppdraget, som skall genomföras i samråd med , och /, skall redovisas . Verksamheten inom ramen för Stiftelsen i (SFMV) bidrar positivt till den regionala utvecklingen dels genom fler arbetstillfällen, i synnerhet till arbetshandikappade personer, dels genom den kompetens som byggts upp lokalt inom bl.a. digital bild. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) tillfördes SFMV för upprätthållandet av verksamhetsnivån. Regeringen avser att tillföra SFMV även 2007. Forum för levande historia Forum för levande historias uppdrag är att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Det övergripande målet är att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Verksamheten skall mana till diskussion och reflektion över frågor om demokrati, tolerans och människors lika värde med utgångspunkt i Förintelsen, men också behandla andra brott mot mänskligheten ur ett historiskt såväl som ett samtida perspektiv. Regeringen avser att ge Forum för levande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 historia ett särskilt uppdrag för att belysa och informera om kommunismens brott mot mänskligheten. Målet för statens stöd till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg, enligt 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Förutsättningarna för att ett trossamfund skall få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Vid kriser och katastrofer är behovet omfattande av insatser från trossamfunden. För effektiv samverkan med andra parter behöver trossamfunden samordna sina insatser. Regeringen anser att den tillfälliga tjänsten som krisberedskapssamordnare för trossamfunden bör permanentas och föreslår därför att anslaget till till trossamfund (SST) tillförs . Omlokaliseringen av Riksutställningars och verksamheter från till skall vara slutförd respektive 2008. Myndigheterna har avtalat om förhyrning av gemensam nyuppförd fastighet i . Regeringen avser att med anledning av den beslutade omlokaliseringen noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation, så att verksamheterna långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen avser vidare att , som tidigare aviserats, fortsätta att kompensera flertalet myndigheter för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Den tidigare regeringens satsning på sysselsättningsåtgärder inom kultursektorn (Access) har skapat arbete för ca 740 personer. har tillförts och beräknar regeringen ytterligare . Av dessa medel är avsedda för och dess arbete med underhållsåtgärder på verkets fastigheter. Regeringen avser att utvärdera satsningen. Amatörkulturen skapar en viktig grund för alla människors möjlighet till eget skapande och utveckling. Som en följd av den tidigare regeringens proposition om folkbildningen (prop. 2005/06:192) förstärks insatserna för de centrala amatörkulturorganisationerna 2007 med . Det är som beslutar om den närmare fördelningen. Regeringens bedömning: Det bör inte genomföras några särskilda statliga insatser för att främja den digitala biografutvecklingen . Regeringen avser att fortsatt hålla sig informerad om den digitala biografutvecklingen i . bör därför även fortsättningsvis aktivt följa utvecklingen på området. Skälen för regeringens bedömning: har i regleringsbrevet getts i uppdrag att på ett aktivt sätt följa den digitala biografutvecklingen, främst när det gäller biografer på mindre orter, samt att redovisa en utarbetad plan för hur utvecklingen kan stödjas och främjas i hela landet på ett kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Uppdraget aviserades i den tidigare regeringens filmpolitiska proposition (prop. 2005/06:3) efter tillkännagivande (bet. 2004/05:KrU4, rskr. 2004/05:172) att regeringen bör överväga och föreslå åtgärder som kan stödja och underlätta en teknikneutral utbyggnad av e-bio i landet. arbete har bedrivits inom ramen för en särskild arbetsgrupp, (), med representanter för visningsorganisationer och företag i film- och ADB föreslår i sin rapport en rad åtgärder för att stödja och främja den digitala biografutvecklingen i landet. Till huvudförslagen hör en statlig fond för stöd till digital visningsteknik för biografer på små och medelstora orter, samt statliga räntefria lån för samma ändamål som skall kunna sökas av samtliga biografer i landet, alltså även biografer på större orter. Fonden bör enligt ADB:s förslag införas fr.o.m. och uppgå till totalt . De räntefria lånen bör enligt ADB införas med stödet och ha en låneram på totalt . ADB bedömer att all produktion, distribution och visning av biograffilm sannolikt kommer att vara digital . konstateras att biograferna kommer att digitaliseras i större omfattning först när den digitala tekniken i samtliga tre led blivit både bättre och billigare än den nuvarande analoga. Dit har utvecklingen ännu inte nått, enligt ADB. Detta visar sig bl.a. i en alltjämt begränsad tillgång till digital film för de ännu relativt få biografer som har digital visningsteknik. Av de totalt 13 101 långfilmstitlar som släpptes på biografer internationellt distribuerades endast 97 stycken för digital bio, enligt ADB:s rapport. Det bör även vara en central uppgift för den svenska filmpolitiken att upprätthålla och utveckla biografstrukturen i landet. Därför är det viktigt att biografstrukturen inte undermineras när digitaliseringen väl påbörjas i större skala. De biografer på mindre orter som bör ha störst nytta av ett teknikskifte, genom att det möjliggör en effektivare distribution, saknar i allmänhet tillräckliga resurser för att investera i digital visningsteknik. Den kommersiella film- och biografbranschen bör dock kunna genomföra en digitalisering även utan särskilda statliga åtgärder. För detta talar inte minst att distributionskostnaderna väntas sjunka när digital distribution införs. Det är således i första hand biografer på mindre orter som i samband med en omfattande digitalisering kan vara i behov av samhällets insatser. En omfattande digitalisering av de kommersiella biografkedjorna är att döma av ADB:s rapport emellertid inte så nära förestående att det ger skäl för särskilda statliga 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 insatser för biografer på mindre orter . Det återstår också frågor att lösa internationellt när det gäller distribution, teknisk standard m.m. Mot denna bakgrund vidtar regeringen inga åtgärder med anledning av ADB:s rapport. bör det framhållas att digitaliseringen av biograferna är en strategiskt viktig fråga. Regeringen avser att fortsatt hålla sig informerad om den digitala biografutvecklingen i . bör därför även fortsättningsvis aktivt följa utvecklingen på området. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 47 762 tkr prisnivå. 3Motsvarar 47 762 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Enligt förordningen (1988:676) med instruktion för skall myndigheten följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger att verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna och därigenom främja utvecklingen av kulturverksamheten. handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser. har i uppdrag att dela ut ett internationellt litteraturpris till minne. har ett sektorsansvar för handikappfrågor med anknytning till sitt verksamhetsområde. Vidare är statistikansvarig myndighet för kulturstatistiken enligt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17