prop · GU03130 · 2007-05-30 00:00:00 — Kravet på låg risk gäller emellertid inte Sjunde AP-fondens förvaltning av Premievalsfonden, eftersom denna är fullt konkurrens- utsatt. Hänsyn till miljö och etik skall tas i placeringsverksamheten, utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Som framgått skall den totala risknivån i Premiesparfonden vara låg, varvid risk och avkastning skall tolkas i termer av utgående pensioner. Eftersom medlen i Premiesparfonden och Premievalsfonden förvaltas för individuella pensionssparares räkning, bärs risken av samma individer som erhåller den motsvarande avkastningen. Avvägningen mellan förväntad avkastning och risk kan därmed överlåtas till individen genom val av fond. När det gäller ickeväljarna, vars premiepensionsmedel förs till Premiesparfonden, måste Sjunde AP-fonden genomföra avvägningen mellan förväntad avkastning och risk i deras ställe. Sjunde AP-fonden lyder dessutom under tillämpliga delar av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Utöver den senare lagens bestämmelser om förvaltning av värdepappersfonder är Sjunde AP- fonden förhindrad att förvärva av röstetalet i ett svenskt eller utländskt aktiebolag och är i normalfallet dessutom förhindrad att rösta för aktierna i svenska aktiebolag. För Sjunde AP-fon- den finns inget krav på en minsta andel extern förvaltning. har i sitt betänkande (SOU 2005:87) föreslagit att Premiesparfonden skall ges en generationsfondprofil, öppnas för aktiva val och att Premiesvalsfonden avvecklas. Utredningen föreslår även att kravet på låg risk skall ersättas av en aktsamhetsprincip, i likhet med vad som gäller på tjänstepensionsområdet och att Sjunde AP-fonden skall få rätt att rösta för fondens svenska aktier. förslag har remissbehandlats och bereds inom . FörstaFjärde AP-fonderna har bedrivit verksamhet med de nya placeringsreglerna som grund under sammanlagt . Som en följd av 18TP PT Vid utgången av 2006 ingick det i premiepensionssystemet 83 fondförvaltare som tillsammans förvaltade 779 fonder (Årsredovisning för det nya regelverket bytte den sammanlagda , från att till övervägande del räntebärande instrument till att investera i aktier. förändrades inriktningen från att huvudsakligen placera fondkapitalet i svenska finansiella instrument till att investera globalt. Den sammanlagda buffertfonden omfattar, förutom FörstaFjärde AP- fonderna, även samt två s.k. avvecklingsfonder som förvaltar onoterade värdepapper som inte har fördelats mellan Första Fjärde AP-fonderna.TPF19FPT I tabell 3.4 redovisas en sammanställning av buffertfondernas placeringar som i förekommande fall baseras på uppgifter i fondernas årsredovisningar om exponering mot olika marknader, vilket inte behöver överensstämma med redovisade innehav enligt fondernas balansräkning. En viss minskning av fondernas aktieexponering, mätt på detta sätt, verkar ha ägt rum , vilket motsvaras av ökade innehav av realränteobligationer och alternativa investeringar (övriga placeringar). Fondernas exponering mot andra valutor än svenska kronan (valutarisk) fortsätter att understiga den övre gränsen med betydande marginal. Tabell 3.4 Den sammanlagda buffertfondens sammansättning 20042006 (miljarder kr). Övrigt (inkl. fastigheter) *) Egna beräkningar av obligationsportföljens fördelning med ledning av redovisningsinformation. Svenska obligationer inkluderar dessutom kassa. Det samlade fondkapitalet i buffertfonderna ökade med under loppet av 2006 till följd av ett positivt marknadsvärderat resultat på och ett fortsatt positivt nettoflöde av pensionsavgifter som uppgick till (tabell 3.5). Överskottet av pensionsavgifter utöver pensionsbetalningar var medan kostnaderna för ålderspensionssystemets administration uppgick till . Tabell 3.5 Det summerade fondkapitalets utveckling 19602005 (miljarder kr). -176,2 -169,1 -138,8 -77,4 -19,0 -1,2 -45,0 -1,2 -1,2 -1,1 -0,5 -0,2 -0,1 Tillfört kapital, netto -40,6 Med ledning av detaljerade uppgifter om pensionsavgifter och pen- sionsbetalningar, inklusive tidpunkterna för dessa betalningsflöden, är TP PT Första AP-fondens avvecklingsfond respektive Fjärde AP-fondens särskilda förvaltning. det möjligt att beräkna AP-fondernas samlade kapitalavkastning i form Skr. 2006/07:130 av en kapitalvägd avkastning (internränta). Mätt på detta sätt uppgick totalavkastningen (se tabell 3.6). uppgick inflationen under loppet av året till , mätt med konsumentprisindex, varför buffertfondernas samlade reala avkastning blev . Den reala avkastningen har därmed varit mycket hög av fem, vilket innebär att genomsnittliga avkastningen uppgick till , vilket överstiger den genomsnittliga inflationen . Tabell 3.6 Resultatsammanställning för summan av buffertfonder. Nettoflöde (mdkr) Utgående fondkapital (mdkr) Avkastning (procent p.a. -15,0 Real avkastning (procent p.a.) -16,7 * Beräknad som kapitalvägd avkastning (internränta) med hänsyn tagen till flöden till och från den aggregerade buffertfonden, inklusive tidpunkten för dessa, under respektive år. Kostnaderna för buffertfondernas kapitalförvaltning har stigit sedan reformen av AP-fondernas placeringsregler genomfördes , vilket inte minst har haft samband med ökade kostnader för extern förvaltning. I det reformerade pensionssystemet reducerar administrationskostna- derna utestående pensionsbehållningar, dock inte pensioner som har börjat utbetalas. Genom en förändring av FörstaFjärde AP-fondernas redovisningsprinciper 2005 minskade den andel av fondernas kostnader som belastar de försäkrades pensionsbehållningar (tabell 3.7). De förändrade redovisningsprinciperna innebär även att kostnaderna för FörstaFjärde AP-fondernas förvaltning inte är jämförbara före och efter 2005. Tabell 3.7 Buffertfondernas administrationskostnader enligt pensionssystemets årsredovisning (). Andel av fondkapital* *) Genomsnitt av ingående och utgående fondkapital respektive år. De förändrade redovisningsprinciperna innebär att endast interna kostnader redovisas som förvaltningskostnader. Externa förvaltningskostnader och depåkostnader benämns provisionskostnader och redovisas som en negativ intäkt. Dessutom görs en uppdelning av provisionskostnaderna i fasta avgifter respektive resultatberoende avgifter, varav endast de fasta avgifterna redovisas som en provisionskostnad. Resultatberoende avgifter nettoredovisas i resultatet. De förändrade redovisningsprinciperna innebar en reduktion av de redovisade kostnaderna 2004 med 95 miljoner kronor, jämfört med tidigare redovisning, vilket då motsvarade av genomsnittligt fondkapital. Denna förändring avsåg resultatberoende avgifter till externa förvaltare, dvs. avgifter som utbetalas under förutsättning att förvaltningen överträffat uppställda mål. genomfördes dessutom en förändring av FörstaFjärde AP-fondernas redovisning när det gäller avgifter till riskkapitalföretag eller fonder som huvudsakligen placerar i onoterade aktier (riskkapitalfonder). Under förutsättning att avtalen med dessa fonder innehåller en klausul som föreskriver att återbetalning av inbetalda förvaltningsavgifter skall föregå eventuell vinstdelning får, enligt AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, förvaltningsavgifterna bokföras som en fordran i balansräkningen och inte som en kostnad. Detta förutsätter att vinstdelning kan bedömas vara sannolik. , som är specialiserad på området, har dock valt att löpande kostnadsföra alla avgifter till riskkapitalfonder, vilket innebär att de redovisade kostnaderna för onoterade aktier är jämförbara mellan Första Fjärde AP-fonderna å ena sidan och å andra sidan.TPF20FPT Tabell 3.8 Buffertfondernas kapitalförvaltningskostnader enligt nya redovisningsprinciper (). Andel av fondkapital* *) Genomsnitt av ingående och utgående fondkapital. Av tabell 3.8 framgår att buffertfondernas redovisade interna och externa kostnader fortsatte att öka något , men inte i takt med fondernas värdestegring varför kostnaderna minskade i relativa termer jämfört med förvaltat kapital. 20TP PT Avgifter till riskkapitalfonder som inte har kostnadsförts i FörstaFjärde AP-fondernas redovisning uppgick till 116 respektive . I detta avsnitt görs en sammanställning av AP-fondernas årsredo- visningar avseende redovisade resultat, fondernas portföljstruktur och, i förekommande fall, förändringar av förvaltningsverksamheten. FörstaFjärde AP-fonderna har i grunden identiska uppdrag att förvalta diversifierade portföljer av marknadsnoterade aktier och obligationer som är utgivna för allmän omsättning, inhemska såväl som utländska. Därtill har fonderna vissa möjligheter att investera i onoterade fastighetsaktier samt i riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade aktier. Styrelsen för respektive AP-fond skall fastställa närmare mål och riktlinjer för verksamheten med utgångspunkt i fondernas uppdrag att vara till nytta för pensionssystemet. Fondernas avkastning 2006 kan, för fjärde året i följd, betecknas som god eller mycket god, främst genom en fortsatt gynnsam utveckling på världens aktiemarknader. Alla breda tillgångsslag har bidragit till fondernas avkastning . Avkastningen på räntebärande placeringar var dock låg genom stigande räntor som påverkade avkastningen negativt. Fonder med en hög andel svenska aktier och låg valutaexponering gynnades särskilt , eftersom Stockholmsbörsen steg mer än de flesta marknader och kronan stärktes . Utvecklingen för s.k. alternativa investeringar, som är mindre beroende av marknadernas kortsiktiga rörelser, var också mycket god. Som exempel kan nämnas att , som FörstaFjärde AP-fonderna äger gemensamt med en fjärdedel var, gav ägarna en avkastning på . Första AP-fondens resultat blev (föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter förvaltningskostnader på (17,). Avkastningen före kostnader uppgick till (17,). Inklusive överföringar från bl.a. på sammantaget ökade fondkapitalet med till . Första AP-fonden har som övergripande mål att avkastningen med god marginal skall överstiga den lägsta nivå som behövs för att pensionerna skall vara långsiktigt stabila. Detta har under vissa förutsättningar, bl.a. de antaganden som ligger till grund för basscenario, preciserats av fonden till att motsvara en årlig avkastning i intervallet 5,16,. Den genomsnittliga avkastningen sedan starten /2001 uppgår till efter kostnader, vilket således ligger inom ramen för fondens långsiktiga mål. Styrelsens mål för den operativa förvaltningen är att avkastningen före Skr. 2006/07:130 kostnader skall överträffa jämförelseindex . Resultaten är väl förenliga med långsiktig måluppfyllelse. var fondens avkastning på noterade tillgångar, som kan förvaltas löpande , före kostnader (17,föregående år), vilket översteg jämförelseindex (1,föregående år). Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (), vilket motsvarar (oförändrat jämfört med föregående år) av genomsnittligt fondkapital . De stigande kostnaderna 2006 beror bl.a. på ökad andel aktiv förvaltning i form av sex nya aktiemandat i s.k. tillväxtmarknader (emerging markets). Till detta kommer utgifter på sammanlagt (föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som en kostnad, varav () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare (den andra utgiftsposten, som avser avgifter till riskkapitalfonder, var negativ 2006 genom ett överskott av återbetalade avgifter). Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. Tabell 4.1 Första AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2005 och 2006 (procent). *) Exklusive strategisk och taktisk allokering. Första AP-fondens totala avkastning 2006, och även 2005, har förbättrats genom en positiv aktiv avkastning, dvs. en avkastning som överstiger jämförelseindex. Detta resultat hänger i stor utsträckning samman med goda resultat i den interna förvaltningen, främst taktisk allokering och förvaltning av räntebärande instrument, men även strategisk allokering, valutaförvaltning (inklusive aktielån) och intern aktieförvaltning har bidragit positivt. För den interna aktieförvaltningen rapporterar Första AP-fonden en överavkastning för svenska aktier, medan avkastningen för den internt förvaltade portföljen av europeiska aktier låg i linje med index. Resultaten för den externa förvaltningen rapporteras utförligt. Det framgår att externt förvaltade aktier från (exklusive ) och tillväxtmarknaderna har bidragit positivt medan förvaltningen av amerikanska småbolagsaktier och japanska aktier bidragit negativt genom en avkastning som understeg jämförelseindex. Övriga externa mandat aktier i amerikanska stora bolag och amerikanska företagsobligationer har lämnat mindre bidrag som dock är positiva före kostnader. Den externa förvaltningen har fördelats på 18 förvaltare och 20 separata uppdrag. Det samlade bidraget till Första Skr. 2006/07:130 AP-fondens aktiva avkastning, dvs. avkastning i förhållande till jämförelseindex, är positivt. Första AP-fonden rapporterar att den aktiva avkastningen för de externa mandaten genomgående är positiv, med god marginal, . Vid utgången av 2006 omfattade de externt förvaltade medlen av fondkapitalet (föregående år). Tabell 4.2 Första AP-fondens portfölj 2005 och 2006. -2,0 -1,1 Övrigt (inkl. fastigheter) Inklusive derivatpositioner var fondens totala marknadsexponering högre än fondkapitalet, vilket sammanhänger med en övervikt i utländska aktier. Första AP-fondens aktiva risker mätt med tracking error har befunnit sig i intervallet 0,30,, vilket bl.a. beror på en uppdelning av portföljen i ett större antal förvaltningsmandat som skall vara oberoende av varandra. Ett gott aktivt resultat i förhållande till en låg genomsnittlig aktiv risk innebär att förhållandet mellan dessa storheter, den s.k. informationskvoten, uppgick till goda 1,0. Fondens absoluta risk, mätt med standardavvikelsen för den marknadsnoterade portföljen, uppgick till (4,föregående år). Andra AP-fondens resultat uppgick till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (18,föregående år). Avkastningen före kostnader var (18,föregående år). Inklusive överföringar från bl.a. på sammantaget ökade fondkapitalet med till . Andra AP-fonden har som övergripande mål att maximera avkastningen i syfte att över tiden minimera konsekvenserna av pensionssystemets automatiska balansering. Andra AP-fonden har även formulerat ett realt avkastningsmål som inledningsvis uppgick till och därefter har reviderats till . Andra AP-fonden rapporterar att den genomsnittliga avkastningen /2001 uppgår till , eller efter korrigering för genomsnittlig inflation. Det innebär att Andra AP- fonden uppnått det långsiktiga avkastningsmål som fonden satt upp, i synnerhet mot bakgrund av det något lägre avkastningsmålet före Skr. 2006/07:130 2005. För den operativa förvaltningen gäller målet att avkastningen skall överstiga jämförelseindex före kostnader. gäller som kombinerat mål att avkastningen skall uppgå till efter kostnader, varav härrör från fondens strategiska portfölj och från den operativa förvaltningen. Målet för den operativa förvaltningen har inte uppnåtts. För noterade tillgångar, som kan förvaltas fortlöpande och därmed läggas till grund för aktiv förvaltning, har Andra AP-fonden för andra året i följd överträffat jämförelseindex före kostnader. Andra AP-fonden beskriver fondens val av jämförelseindex som en separat resultatpåverkande faktor. Som exempel på detta utvärderas den svenska aktieportföljen mot ett tredelat index med tydliga inslag av småbolag. På liknande sätt innehåller Andra AP-fondens sammanvägda jämförelseindex en mindre andel nordamerikanska aktier och en större andel europeiska aktier än sedvanliga marknadsindex skulle motivera. Under loppet av 2006 har fonden även börjat arbeta med s.k. fundamental indexering, vilket innebär ett minskat fokus på högt värderade aktier. Metodiken har kommit till användning i den nordamerikanska aktieportföljen. Val av index har påverkat fondens avkastning positivt (1,föregående år). Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till 2006 (föregående år), vilket motsvarar (0,) av genomsnittligt fond- kapital . Till detta kommer utgifter på sammanlagt (föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som en kostnad, varav () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare. Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. Tabell 4.3 Andra AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2005 och 2006 (procent). -2,9 Andra AP-fonden lämnar utförlig resultatredovisning för alla förvaltningsmandat, interna såväl som externa. Som även framgår av tabell 4.3 har förvaltningen av utländska aktier varit övervägande framgångsrik, med påfallande goda resultat för ett antal externa globala mandat . Förvaltningen av svenska aktier har gett ett något mer blandat resultat, men med övervägande positiv aktiv avkastning 2006. Förvaltningen av räntebärande instrument har motsvarat index, före kostnader. Oberoende av den löpande förvaltningen av fondens värdepappersportföljer sker en separat förvaltning av fondens exponering mot olika tillgångsslag och marknader på övergripande nivå med utnyttjande av derivatinstrument, s.k. taktisk allokering. Denna förvaltning bedrivs både internt och externt, varav två externa mandat har lämnat negativa resultatbidrag som endast indirekt framgår av tabell 4.3 (genom en lägre total avkastning än resultaten för de ingående värdepappersportföljerna annars skulle motivera). Sammantaget har Andra AP-fondens interna förvaltning bidragit positivt med få undantag, om än inte i nivå med de bästa externa mandaten. bidrog även de s.k. speciella innehaven positivt, vilket är en andel av fondens svenska aktieportfölj som förvaltas utifrån en längre horisont med utnyttjande av aktiv bolagsstyrning. har Andra AP-fonden fortsatt att ersätta externt förvaltade mandat med intern förvaltning. Andelen extern förvaltning minskade till (föregående år). Andra AP-fondens aktiva risk för noterade tillgångar, mätt med tracking error, uppgick till 2006 (0,föregående år). Mot bakgrund av en mindre överavkastning uppgick den s.k. informationskvoten (förhållandet mellan aktiv avkastning och aktiv risk) till 0,3 (oförändrat jämfört med föregående år). Andra AP-fondens totala risk, mätt med avkastningens standardavvikelse, var (4,föregående år). Tabell 4.4 Andra AP-fondens portfölj 2005 och 2006. Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. *) Schablonmässig bedömning på grundval av normalportföljens sammansättning. Jämfört med de andra stora buffertfonderna har Andra AP-fonden en annorlunda exponering mot fastighetsmarknaden genom att tillsammans med äga fastighetsbolaget , utöver som FörstaFjärde AP-fonderna äger gemensamt. Därutöver har Andra AP-fonden utfäst för investeringar i riskkapitalfonder, varav investerats. har förändringarna av Andra AP-fondens strategiska portfölj begränsat sig till justeringar inom tillgångsslagen utländska aktier och obligationer. Inom utländska aktier har omfördelats från globala aktier till aktier i tillväxtmarknaderna (emerging markets) som utgör av normalportföljen. På motsvarande sätt har omfördelats från svenska realränteobligationer till nominella statsobligationer. Realränteobligationerna motsvarar därmed av normalportföljen. Inom ramen för de räntebärande placeringarna har därutöver ett utrymme skapats för att placera upp till av fondkapitalet i statsobligationer från tillväxtmarknader. 2006/07:130 Målet för fondens valutaexponering är alltjämt . Tredje AP-fondens resultat uppgick till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (17,föregående år). Avkastningen före förvaltningskostnader var (17,föregående år). Inklusive överföringar från bl.a. på sammantaget ökade fondkapitalet med till . Enligt Tredje AP-fondens långsiktiga mål skall avkastningen uppgå till efter avräkning för inflationen. Fondens reala avkastning 20012006 var i genomsnitt och infriade därmed målet. Målet för Tredje AP-fondens operativa förvaltning har varit före kostnader, vilket ligger inom ramarna för ett tidigare gällande mål (0,20,efter kostnader). Det operativa målet avser en genomsnittlig avkastning . blev fondens aktiva avkastning, dvs. avkastning utöver index, -0,före kostnader (1,föregående år). Tredje AP-fondens aktiva avkastning uppgick till före kostnader, vilket understeg målet. Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till 2006 (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Till detta kommer utgifter på sammanlagt (föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som en kostnad, varav () avser resultatberoende avgifter till externa förvaltare. Resultatberoende avgifter utbetalas under förutsättning att förvaltningens resultat har överträffat uppställda mål. Tabell 4.5 Tredje AP-fondens redovisade avkastning före kostnader 2005 och 2006 (procent). -0,1 -3,8 -0,1 -0,2 *) Avkastningen på utländska obligationer inkluderar valutasäkring. påverkades Tredje AP-fondens totala avkastning av en negativ aktiv avkastning, dvs. en något sämre avkastning än jämförelseindex. Detta berodde främst på underavkastningen i den utländska aktieportföljen men också på ett negativt resultat från taktisk allokering. De negativa resultaten motverkades av ett positivt resultat i förvaltningen av räntebärande instrument (tabell 4.5). AP-fonden har resultatet i den utländska portföljen belastats av transaktionskostnader i samband med investeringar i tillväxtmarknader Skr. 2006/07:130 (emerging markets) som definierades som ett nytt tillgångsslag i fondens strategiska portfölj. Därutöver redovisas ingen närmare analys av resultaten. Det framgår att summan av externa förvaltningsmandat gett ett negativt bidrag till fondens aktiva avkastning. Utbetalning av resultatberoende avgifter indikerar dock att vissa externa förvaltare överträffade sina mål. Resultaten för den interna förvaltningen redovisas inte. Andelen extern förvaltning minskade , från 2006. Den aktiva risken för den noterade portföljen, mätt med tracking error, uppgick till 2006 (0,föregående år). Med beaktande av fondens aktiva avkastning kan den s.k. informationskvoten (förhållandet mellan aktiv avkastning och aktiv risk) uppskattas till -0,4 (2,2 föregående år). Portföljens totala risk, mätt med avkastningens standardavvikelse, uppgick till (4,föregående år). Tredje AP-fondens strategi beskrivs utförligt i fondens årsredovisning. beslutade styrelsen att minska andelen svenska aktier från av fondkapitalet och att öka andelen utländska aktier i motsvarande mån. genomfördes en omfördelning av den utländska aktieportföljen från och till och tillväxtmarknader. Även beträffande obligationer flyttades en andel av placeringarna från till andra länder, som realränteobligationer återinfördes i fondens strategiska portfölj. Styrelsen reducerade riktvärdet för valutarisk från av fondkapitalet (jfr tabell 4.6). Det kortsiktiga resultatet av dessa åtgärder var positivt, motsvarande eller av totalportföljens avkastning (detta exkluderar effekten av att minska andelen svenska aktier som inte har definierats som en medelfristig position). Styrelsens medelfristiga avvikelser från Tredje AP-fondens långsiktiga normalportfölj beskrivs därmed som ett separat steg i affärsprocessen, mellan styrelsens beslut om normalportfölj och den operativa verksamheten. Tabell 4.6 Tredje AP-fondens portfölj 2005 och 2006. *) Måttet inkluderar bolag med utländsk hemvist som är noterade i svenska kronor, vilka motsvarar av fondkapitalet. Ett mer renodlat mått på valutarisk är därmed lägre.