prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — har även fått i uppdrag att i samråd med () analysera och lämna förslag om avgiftsbeläggning av tjänster, artiklar m.m. Uppdraget redovisades . Inom ramen för anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksamhet, och folkminnen och Svenskt biografiskt lexikon har staten fördelat ca till arkivområdet . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom ramen för anslagen till () samt bidrag till kulturmiljövård fördelade staten 2006 till kulturmiljöområdet. De regionala insatserna inom kulturmiljöområdet bedrivs främst av länsstyrelserna och de regionala museerna, varav de sistnämnda får ett särskilt statligt bidrag för bl.a. detta ändamål. Med anledning av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation beslutade den tidigare regeringen att delar av skall lokaliseras till . Omlokaliseringen skall vara slutförd vid utgången av 2008. Som en följd av detta är RAÄ:s arbete inriktat på verksamhetens organisation och att planera för myndighetens lokalförsörjning på . Till följd av stormen i skadades fornlämningar, kyrkogårdar, kyrkor och byggnadsminnen. ansökan till beviljades . Staten och har tecknat ett avtal om hur dessa medel skall användas och en förordning (2006:215) om fördelning av medel ur har utfärdats. Viss statlig ersättning lämnas till för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnen som finns runt om i landet (kyrkoantikvarisk ersättning). skall lämna en redovisning till regeringen i frågor om de kyrkliga kulturvärdena. Redovisningen skall bl.a. innehålla en sammanfattande bedömning av de redovisade resultaten. Innevarande år uppgår ersättningen till . De statliga insatserna inom musei- och utställningsområdet sker främst inom ramen för anslagen till de centrala museerna, till Riksutställningar och till de regionala museerna. Vidare ges bidrag till ett antal andra museer och institutioner inom området samt till Forum för levande historia. Dessa medel liksom systemet med statliga utställningsgarantier och stödet till ickestatliga kulturlokaler syftar till att främja musei- och utställningsverksamhet i hela landet. uppgår det samlade statliga stödet till musei- och utställningssektorn till ca . Det s.k. (jfr avsnitt 4.5.2 Insatser utanför politikområdet Arbetsmarknadspolitik) har tillfört museiområdet för bevarande, vård och tillgängliggörande av samlingar, föremål och arkivalier. har flertalet statliga museer fri entré. Museipedagogik och bevarande är två angelägna verksamhetsfält för museerna. Statens maritima museer fortsatte det till stora delar banbrytande arbetet med att bevara skeppet . med tillfördes ytterligare till verksamheten på . har fokuserat ytterligare på bevarandet av måleri- och skulptursamlingen och kompletterat brev- och fotografibestånden i arkiv. Landets försvar har stått inför stora omställningar. Av denna anledning har haft i uppdrag att tillsammans med Statens maritima museer och lämna förslag på hur man på bästa och effektivaste sätt tar hand om och levandegör framför allt det kulturarv. Uppdraget har resulterat i rapporten i förvar, som har remissbehandlats. Försvarsmakten fick i uppdrag att renodla förslagen i rapporten i förvar. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Med anledning av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation beslutade den tidigare regeringen att Riksutställningar skall lokaliseras till . Omlokaliseringen skall vara slutförd vid utgången av 2007. Som en följd av detta är Riksutställningars arbete inriktat på att genomföra förändringar och omställningar av verksamheten, planera för de personalmässiga konsekvenserna och lokalförsörjningen på . Vissa omprioriteringar i verksamheten har fått vidtas. Internationell samverkan är i hög grad en förutsättning för att museerna skall kunna bedriva utställningsverksamhet och förhålla sig till sina samlingar. Statliga åtgärder har vidtagits för att bl.a. förhindra och motverka den illegala handeln av kulturföremål. För att få en överblick av förekomsten av mänskliga kvarlevor från ursprungsbefolkningar i statliga föremålssamlingar fick ett antal museer och andra myndigheter i uppdrag att inventera sina samlingar i detta hänseende. Uppdraget har redovisats. Det ekonomiska läget för har varit ansträngt. träffade staten och stad en överenskommelse om bidrag till om vardera. skall staten enligt överenskommelsen bidra med och stad med . genomför ett åtgärdsprogram för att få verksamheten i ekonomisk balans. Frågan om ett statligt stöd för Stiftelsen projekt i kommun har prövats . I budgetpropositionen gjordes bedömningen att det inte längre gick att motivera ett statligt åtagande för museet enligt de ursprungliga intentionerna. Stiftelsen har därefter inkommit med ytterligare underlag i ärendet. Frågan om ett statligt verksamhetsstöd till Museum Vandalorum kan ånyo prövas då museet färdigställts och är i drift. Ansökan prövas då i konkurrens med andra ansökningar. Vårt samhälle präglas av religiös mångfald. En av utgångspunkterna för stat-kyrkareformen, som varit i kraft , var att öka likställigheten mellan olika trossamfund. Statligt stöd till trossamfund lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp. omfattas 22 trossamfund och samverkansorgan av statsbidragssystemet och åtta trossamfund har beviljats avgiftshjälp. lämnas totalt ca till området, varav ca till till trossamfund (SST) och ca till stöd till trossamfund. inrättades ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden. Ordförande är det statsråd inom regeringen som svarar för frågor om trossamfund. Rådet består av representanter för staten och trossamfunden. Syftet är att rådet skall vara ett forum för fortlöpande kontakter och utbyte av kunskap och erfarenheter. SST startade ett projekt för att belysa frågor kring statens stöd till trossamfunden och vilka villkor som bör vara förknippade med detta stöd, främst frågor om samhällets grundläggande värderingar. Projektet avrapporterades i . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 består av uppsatser av olika forskare. Arbetet har bedrivits i samverkan mellan . Staten ger stöd till sektorsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och och folkminnens ansvarsområden. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . Statens stöd till sektorsforsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet uppgår 2006 till ca . De myndigheter som får sektorsforskningsmedel har ansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för den egna verksamhetens kunskapsförsörjning genomförs. Myndigheterna har även ett ansvar för att förmedla ny kunskap både till verksamma inom kultursektorn och till allmänheten. Därutöver beviljar för humaniora och samhällsvetenskap vid medel till grundforskningsprojekt inom bl.a. kulturvetenskaperna. Flera av myndigheterna som bedriver sektorsforskning ansvarar för långsiktiga forskningsprojekt där frågor om bl.a. demokrati, värderingar och förhållningssätt i samhället lyfts fram. Kring dessa övergripande frågor har myndigheterna i olika omfattning ett etablerat samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter. De konstområdesövergripande insatserna från staten sker huvudsakligen inom ramen för Statens kulturråds verksamhet samt bidrag till allmän kulturverksamhet, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Bland annat fördelas bidrag till länskonsulenter, bidrag till nationella minoriteter, bidrag till regionala konsulenter för mångkultur, kultur i arbetslivet samt försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. För att främja funktionshindrade personers deltagande i kulturlivet beviljas stöd till projekt som ökar både tillgänglighet och skapande. har fördelat ca för detta ändamål. Tidsbegränsade s.k. nationella uppdrag har getts till vissa institutioner eller verksamheter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Varje institution som blivit innehavare av ett nationellt uppdrag har tilldelats ett årligt bidrag . fick åtta verksamheter inom förutbestämda områden dela på . De åtta nationella uppdragen har avsett områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, barnkulturforskning samt samtida dans. Innehavare av dessa uppdrag, av vilket flertalet fullgjorts , var Dalateatern, Film i , Drömmarnas Hus i , , i , , Föreningen hos och Dansnät hos . har totalt ca avsatts för slutförandet av , till för ett nytt nationellt uppdrag inom arkivområdet och till Ung scen/öst vid i för det nationella uppdraget inom området barn- och ungdomsteater. De två sistnämnda uppdragen gäller för treårsperioden 20062008. Stöd till verksamhet med s.k. länskonsulenter har inrättats för att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt att höja kvaliteten inom amatörkulturen. Inom sina respektive konstområden arbetar länskonsulenterna särskilt med att engagera barn och ungdomar för att öka deras möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande. För länskonsulentverksamheten avsattes ca 2005. Insatserna till konstområdesövergripande verksamhet uppgår 2006 till ca . beslutade om målen för den nationella kulturpolitiken (prop. 1996/97:3). Alla medborgare omfattas av dessa mål oavsett ålder, kön, klass, geografisk hemvist, funktionshinder eller etnisk bakgrund. FN:s konvention om barnets rättigheter erkänner barnets rätt att bl.a. fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. En av konventionens grundläggande artiklar är barns rätt att komma till tals och få möjlighet till inflytande i frågor som rör dem. För att stödja barns och ungas rätt till deltagande i kulturlivet och till eget skapande tillsatte den tidigare regeringen kommittén Aktionsgruppen för barnkultur (dir. 2004:117). Kommitténs slutbetänkande Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen (SOU 2006:45) remissbehandlas . I betänkandet ges förslag på hur barns och ungas möjligheter till kulturengagemang och eget skapande kan stärkas. Den tidigare regeringen aviserade i regeringsförklaringen ett nationellt barnkulturår 2007, kallat Ungkultur 07. Vissa myndigheter, stiftelser och bolag fick i uppdrag att förbereda sin medverkan samt att genomföra aktiviteter . Även landets kommuner och landsting samt andra aktörer inbjöds att delta. fick den tidigare regeringens uppdrag att förbereda och samordna Ungkultur 07. ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) föreslog den tidigare regeringen en satsning på för att sprida scenkonst för, av och med ungdomar genom ett riktat bidrag till JAM. har samtliga myndigheter och institutioner inom kulturområdet fått ett förtydligat jämställdhetsmål i regleringsbrev eller motsvarande dokument. tillsattes en kommitté för jämställdhet inom scenkonstområdet (dir. 2004:39). Kommitténs huvuduppgift var att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv skall kunna bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet. I kommitténs betänkande Plats på scen (SOU 2006:42) föreslås en rad insatser för en jämställd scenkonst. Betänkandet har remissbehandlats . har ett av de övergripande målen för statens filmstöd varit att förbättra villkoren för kvinnliga filmskapare. Bakgrunden är den stora dominansen av manliga filmskapare som fått stöd. filmavtal innehåller ett mål om att stödet till svensk filmproduktion skall fördelas jämnt mellan män och kvinnor. Enligt detta mål bör ettdera könet, räknat i antal projekt som får stöd, senast före avtalsperiodens slut vara representerat till inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. fick i regleringsbrevet ett fördjupat jämställdhetsuppdrag som Uppdraget resulterade i att en fördjupad analys av skillnader mellan manliga och kvinnliga konstnärers villkor integrerades i omvärldsanalys. Även sociala och ekonomiska villkor samt utbildningssituation har belysts ur ett genusperspektiv. tillsattes en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag i museernas verksamhet. Arbetsgruppen på museer lämnade sin slutrapport (Ds 2003:61). Arbetets museum fick i regleringsbrevet i uppdrag att pröva förutsättningarna för att etablera av en resursenhet för genusfrågor vid museerna. Slutredovisningen lämnades och bereds nu inom . fördelas genom för regionala konsulenter för mångkultur. Konsulenterna skall på flera olika sätt främja arbetet inom det mångkulturella området, vilket även innefattar samarbete med existerande kulturinstitutioner på statlig, regional och lokal nivå. Mångkulturkonsulenttjänster finns i åtta län: , , , , , , och Region . har fått i uppdrag att stödja och främja de nationella minoriteternas språk och kultur. lämnas ett allmänt kulturstöd. Det totala bidraget uppgick till 2005. Därutöver anvisas bidrag till samisk kultur och samiska organisationer med , inklusive ett särskilt bidrag till Sámi Teàhter. Det pågående Mångkulturåret har gett upphov till ett stort antal projekt, evenemang och verksamheter runt hela landet. Syftet med Mångkulturåret är att bestående öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. För att bl.a. främja ett långsiktigt arbete och nya samarbetsformer med ökad mångfald som mål tillsattes en nationell samordnare för Mångkulturåret (dir. 2004:169). Samordnaren har bl.a. i uppdrag att vara ett stöd för berörda parter under Mångkulturåret och att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lämna förslag på hur det fortsatta arbetet för att stärka den kulturella mångfalden skall bedrivas. redovisade samordnaren delbetänkandet Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för Mångkulturåret (SOU 2005:91). En redovisning av hela uppdraget skall lämnas . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet, högskolor och svenska utlandsmyndigheter fick i uppdrag att medverka under Mångkulturåret. bjöds landets samtliga kommuner, landsting, regioner och länsstyrelser in att delta, liksom vissa övriga myndigheter, bibliotek, museer, arkiv, scenkonstinstitutioner och olika kulturarrangörer. Myndigheter och institutioner inom kulturområdet skall redovisa sina insatser till regeringen . De samlade erfarenheterna av året kommer sedan att analyseras bl.a. inom samordnarens slutredovisning av sitt uppdrag. Målsättningarna för Mångkulturåret sammanfaller delvis med de integrationspolitiska mål för kulturområdet som angavs i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar). Dessa är att den etniska och kulturella mångfalden inom kulturutbudet skall öka, att andelen utövare med utländsk bakgrund skall öka inom kulturlivet samt att kulturutbudet skall nå fler med utländsk bakgrund. har fått i uppdrag att redovisa och analysera måluppfyllelsen på kulturområdet. Rådet skall inkomma med en första redovisning i anslutning till kommande årsredovisning. I skrivelsen Kulturlivets internationalisering (skr. 2005/06:188) angav den tidigare regeringen en strategi för ökat internationellt kulturutbyte. Strategin har utformats med utgångspunkt i betänkandet Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121). Den omfattar mål samt inriktning och ansvarsfördelning för de statliga insatserna. har beslutat att lägga skrivelsen till handlingarna. har i regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla former för konstnärligt utbyte inom dansområdet. och skall gemensamt och i samråd med bl.a. planera, samordna och utvärdera insatser för information om 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och spridning av svensk film i utlandet. Rikskonserter och Export Music skall intensifiera arbetet med att föra ut svensk musik i världen. och har till den tidigare regeringen redovisat ett uppdrag angående utveckling av en samordnad och långsiktig strategi för att stärka litteratur från genom bl.a. litteraturstöd och det internationella litteraturutbytet. Redovisningen påvisar ett behov av en tydlig ansvarsfördelning, där svarar för långsiktig stödgivning och främjande åtgärder i ett kulturpolitiskt perspektiv, medan använder litteraturen som ett viktigt inslag i Sverigefrämjandet. Statens bidrag till folkbildningen syftar bland annat till att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. uppgick statsbidraget till folkbildningen till . Ungefär hälften av dessa medel fördelades till studieförbunden och hälften till folkhögskolorna. Inom studieförbundens cirkelverksamhet dominerade det estetiska ämnesområdet med av antalet studietimmar. arrangerade studieförbunden också 237 600 kulturprogram för 15,5 miljoner deltagare. Folkhögskolorna arrangerade 2 800 kulturprogram riktade till allmänheten. Antalet deltagare uppgick till 240 000. Folkbildningens resultat redovisas vidare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Upphovsrätten är av väsentlig betydelse för konstnärers möjlighet att leva av sitt arbete. Upphovsrätten ger en grundläggande rätt för en konstnär att, som upphovsman till sitt verk, bestämma hur och på vilket sätt verket skall komma andra till del, samt en rätt att få ersättning när verket nyttjas. Utgångspunkten är alltså att upphovsmannen har en ensamrätt till sitt verk. Mot upphovsmännens individuella intressen står emellertid vissa behov som allmänheten och samhället har av att kunna utnyttja verk, t.ex. för att tillgodose ett allmänt informationsintresse. För att åstadkomma en rimlig balans mellan dessa olika intressen har i lagstiftningen gjorts vissa inskränkningar i upphovsmännens ensamrätt. Inskränkningar av upphovsmännens rättigheter kan i många fall vara kännbara för konstnären ur ekonomisk synpunkt. Staten kompenserar en del av det ekonomiska bortfallet genom offentligrättsliga insatser. Exempel på detta är biblioteksersättningen på ordområdet, visningsersättningen på bildkonstområdet och talboksersättningen. Genom implementeringen av EG-direktivet 2001/29/EG om upphovsrätten i informationssamhället har en översyn av stora delar av den upphovsrättsliga lagstiftningen genomförts. Kulturarbetare har en arbetsmarknad som delvis präglas av andra förhållanden än de som råder inom många andra yrken. Arbetsförmedlingen Kultur är en sammanhållen specialarbetsförmedling direkt under (). AF Kultur har drygt 10 000 kultur- och mediearbetare inskrivna på landets fem regionförmedlingar. AF Kulturs arbete inriktar sig bl.a. på att skapa mötesplatser för arbetsgivare/uppdragsgivare och arbetssökande med avsikt att öka och vidga den befintliga marknaden och vidga arbetsmarknaden för de kompetenser som konstnärer besitter. I AF Kulturs organisation ingår en Kulturarbetsdelegation under ledning av AMS generaldirektör med representanter från olika konstnärsgrupper. Delegationen utgör en viktig instans vid utvecklingen av AF Kulturs verksamhet. Inom ramen för den tvååriga satsningen på sysselsättningsfrämjande åtgärder ingår det s.k. inom kultursektorn. innefattar satsningen varav är ämnade för Statens fastighetsverks arbete med underhållsåtgärder på verkets fastigheter. Enligt förordningen (2005:1093) om bidrag till sysselsättningsåtgärder inom kultursektorn skall åtgärderna syfta till bevarande, vård och tillgängliggörande av samlingar, föremål och arkivalier. Stödet vänder sig till myndigheter och juridiska personer som helt eller delvis finansieras av offentliga medel och som verkar inom musei-, kulturmiljö-, arkiv-, scenkonst-, biblioteks-, bild- och form-, eller film- och fotoområdet. har i uppdrag att genomföra satsningen och ett kansli för genomförande av arbetet har upprättats på myndigheten. Vid de två ansökningstillfällena har sammanlagt 1 401 ansökningar inkommit till . Av dessa har sedan 284 projekt beviljats i bidrag. Enligt ansökningarna skulle de beviljade medlen ge 756 årsarbetstillfällen. Därutöver har anställt 46 årsarbetskrafter för de medel som stod till deras förfogande. Inom ramen för s.k. plusjobb är det möjligt även för de kulturinstitutioner som drivs i form av stiftelser och bolag att få stöd för nyanställningar. Det gäller sådana institutioner som till mer än hälften finansieras av offentliga medel under förutsättning att en viss del är statligt stöd. Kulturens betydelse för hållbar utveckling fick genomslag i den globala processen utifrån världstoppmötet i . Inom ramen för arbetet med hållbar utveckling har kulturarvsaspekter fått en större tyngd och integrerats alltmer i andra samhällssektorer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken. I detta arbete samverkar och ansvarsmyndigheter inom olika sektorer. Med anledning av propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) har () och länsstyrelserna genomfört insatser för god bebyggd miljö, myllrande våtmarker, levande sjöar och vattendrag, hav i balans, levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällmiljö. RAÄ arbetar för att utveckla och fördjupa samarbetet mellan kulturmiljö- och naturmiljösektorerna både centralt och regionalt för att uppnå en gemensam syn på landskapsfrågorna. RAÄ fortsatte samarbetet med bl.a. inom projektet och i ett projekt till följd av stormen kring skador på fornlämningar. Inom energiområdet utredde RAÄ i samarbete med länsstyrelserna förutsättningarna från kulturmiljösynpunkt för storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. RAÄ var bl.a. representerat i rådgivande kommitté för Landsbygdsprogrammet 20072013, i styr- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gruppen för ängs- och betesmarksinventering samt i styrgrupp för CAP:s miljöeffekter (Common Agriculture Policy inom EU). RAÄ har även samverkat med om det tekniskt inriktade underlaget inför arbetet med det nya Landsbygdsprogrammet. Vidare har RAÄ deltagit i (Jo 2004:95) arbete med en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. Allmänna Arvsfonden har i uppdrag att genomföra en särskild satsning på barns och ungdomars kulturengagemang. Uppdraget omfattar och syftet är att ge ökade möjligheter för barn och ungdomar att aktivt påverka i kulturlivet samt uttrycka sig genom nya och/eller alternativa konstnärliga och kulturella uttryck. Dessa skall gå till ideella organisationer som självständigt eller tillsammans med olika kulturinstitutioner vill driva kulturprojekt. Det kan handla om musik, teater, bild, form eller andra kulturverksamheter. fick i regleringsbrevet i uppdrag att genomföra en kvalitativ analys av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor avseende välfärd och makt inom området kultur och fritid. Området omfattar främst ungdomars deltagande i kulturlivet, ungdomars skapande, ungdomars tillgång till olika typer av mötesplatser och ungdomars deltagande i ungdomsorganisationer, idrottsföreningar och annat föreningsliv. Analysen skall behandla gruppen ungdomar mellan och uppdraget skall redovisas . Den regionala utvecklingspolitikens mål är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. fick ett antal myndigheter, däribland () och , i uppdrag att utifrån vissa utpekade strategiska områden, bl.a. kultur, kulturarv, turism och naturupplevelser, redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med de regionala utvecklingsprogrammen. Inom kulturområdet har RAÄ, , och Stiftelsen inom sina respektive 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ansvarsområden etablerat samverkan kring regionala utvecklingsfrågor. RAÄ, , samt Kommuner och Landsting har samarbetat kring ett projekt om indikatorer för kultur och kulturarv i regionalt utvecklingsarbete. Inom utbildningspolitiken görs grundläggande insatser för språk och språktillägnandet inom ramen för förskolors, skolors och den högre utbildningens undervisning. Insatser görs även inom forskningspolitiken. I syfte att åstadkomma en lämplig terminologi för svenska förhållanden lämnas inom näringspolitiken stöd till .