prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Kvaliteten i motparts- avstämningen, som infördes , har successivt förbättrats. Antalet differenser över angivna beloppsgränser har varit fortsatt lågt . Liksom är differenserna också beloppsmässigt nu så begränsade i relation till helheten att de inte kan anses påverka resultat- eller balansräkningen i någon utsträckning som har materiell betydelse. Som angivits ovan redovisas skatteintäkter enligt nya principer, s.k. fullt periodiserade . Jämförelsetalen i resultat- och balans- räkningen har ändrats. I samband med denna förändring har även avgränsningen mellan skatteintäkter och Intäkter av avgifter och andra ersättningar ändrats på några punkter för att nå bättre överensstämmelse med statsbudgetens avgränsning av skatter och även med national- räkenskaperna. Jämförelsetalet för posten Skatteintäkter är nu av detta skäl högre än posten Skatter m.m. i årsredovisningen för staten (jfr dessutom punkten Stämpelskatter hos nedan). Periodiseringen av skatter svarar för en ökning på . Mellanskillnaden ner till är ett netto av följande avgränsningsförändringar på sammanlagt . inlevererade överskott har flyttats från Skatteintäkter till Finansiella intäkter. Jämförelsetalen har ändrats. Ett antal avgifter m.m. som förs till fonder i staten har tidigare redovisats som Intäkter av bidrag eller Intäkter av avgifter och andra ersättningar, men redovisas nu som Skatte- intäkter i statsbudgeten enligt de nya avgränsningsprinciperna kopplade till nationalräkenskaperna. även gjorts i resultaträkningen. Jämförelse- talen har ändrats så att Skatteintäkter ökar med avseende reaktorinnehavarnas avgifter till Kärnavfalls- fonden, med avseende bankers m.fl. avgifter till , med avseende bilskrotningsavgifter till samt med avseende avgifter till , varav avsåg Kväveoxidfonden och avsåg Batterifonden. Böter och sanktionsavgifter hos och samt Radio- och som tidigare hänfördes till Skatter m.m., redovisas nu som s.k. andra ersättningar under posten Intäkter av avgifter och andra ersättningar. Jämförelsetalen har ändrats. Förseningsavgifter hos redovisades tidigare som s.k. andra ersättningar, men redovisas nu som Skatteintäkter. Jämförelsetalen har ändrats med . Koncessionsavgifter och lokalradioavgifter hos Radio- och som tidigare redovisades som s.k. andra ersättningar, redovisas nu som Skatteintäkter. Jämförelsetalen har ändrats. Avgifter för telekommunikation hos har flyttats från offentlig- rättsliga avgifter under posten Intäkter av avgifter och andra ersättningar till Skatteintäkter. Jämförelsetalen har ändrats med . Lotteriinspektionens lotteriavgifter och Kemikalieinspektionens avgifter m.m. har flyttats från offentligrättsliga avgifter till Skatteintäkter. Jämförelsetalen som har ändrats är sammanlagt . Systembolagets inlevererade överskott har flyttats från Resultatandelar till Skatteintäkter. Jämförelsetalet har ändrats. Se även kommentar nedan under Kommentarer till särskilda poster. Periodiseringen av skatteintäkter innebär även att jämförelsetalet för posten Övriga upplupna intäkter i balansräkningen ökat med Vissa garanti- och kreditkostnader Hos främst () och () finns kostnader för garantiverksamhet och utlåning som tidigare redovisats bland Övriga driftkostnader och till en mindre del bland finansiella poster. Dessa kostnader har en annan karaktär än driftkostnaderna hos de flesta andra myndigheter eftersom de avser kostnader för befarade och konstaterade förluster i en omfattande garanti- och kreditgivning skild från den löpande administrationen och i vissa fall produktionen hos myndigheterna. Hos EKN gäller också att de metoder hämtade från försäkringsbolags redovisning som tillämpas, innebär att minskning av garantifordringar redovisas som en kostnad även när minskningen beror på att fordringen regleras genom en betalning. Den motsvaras då av en intäkt från återvinningar; en slags bruttoredovisning som ger tillkommande information, men leder till att variationerna mellan åren försvårar jämförelser. Även kostnaderna för förluster och avsättningar för förluster hos dessa myndigheter kan variera kraftigt och försvårar därmed jämförelser mellan åren. För att förbättra informationen i årsredovisningen för staten har därför dessa kostnader brutits ut och särredovisas under posten Vissa garanti- och kreditkostnader. Jämförelsetalet har ändrats med -avseende EKN och avseende RGK. gäller att garanti- och kreditkostnader hos andra myndigheter, de viktigaste avser Sidas verksamhet som nära kopplar till bistånds- verksamheten i övrigt, fortfarande redovisas bland transfereringar. I övrigt har inga förändringar av redovisnings- principerna gjorts i årsredovisningen för staten som helhet . Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter Utöver ändringar i principerna för årsredovis- ningen för staten som sådan, förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i års- redovisningen för staten såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. Nedan beskrivs ett antal ändringar hos myndigheter. har ändrat principen för redovisning av stämpelskatt, så att den tas upp i resultaträkningen vid fakturering i stället för tidigare vid betalning. Jämförelsetalet har ändrats så att intäkterna höjts med . har en förbättring av redovisningsmetod gjorts avseende en av redovisad skuld för skatter som ännu ej inbetalats till inkomst- titel, vilka nu elimineras i årsredovisningen för staten. Jämförelsetalet har ändrats så att skulderna minskats med . Ett antal balansposter i försvarssektorn har omklassificerats jämfört med årsredovisning i syfte att få en mer ändamålsenlig och jämförbar redovisning. Jäm- förelsetalen i årsredovisningen för staten har ändrats , vilket innebär att Pågående nyanläggningar ökar med , medan Övriga fordringar och Övriga upplupna intäkter minskar med 0,8 respektive . Ändringarna påverkar inte resultat- räkningen eller nettoförmögenheten. Försvarsmakten hade genom regeringsbeslut undantag från värderings- principer för lagerredovisning av beredskaps- Beredskapsvarulagret värderades till senaste inköpspris. Från har undantaget upphört och Försvarsmakten har övergått till att redovisa lager enligt det generella regelverket (enligt principen förstinförstut). Någon ändring av jämförelsevärdena har inte bedömts vara rimligt att göra. Vissa tillgångar och räntor hos affärsverket Omklassificeringar av balansposter kopplade till leasingtillgångar m.m. hos har gjorts för att få en mer rättvisande redovisning. Jämförelsetalen har ändrats så att Övriga fordringar minskat och Andra långfristiga fordringar ökat med . Dessutom har korrigering av brutto- redovisade räntor gjorts, som minskat jämförelsetalen för både räntekostnader och ränteintäkter med vardera. samarbete (Sida) har som en anpassning till de principer som annars gäller för statlig garanti- verksamhet övergått till att redovisa sin s.k. säkerhetsreserv kopplad till u-kreditverksam- heten brutto i balansräkningen. har den redovisats på ett förenklat sätt. Eftersom den metod som införts av Sida redan tidigare tillämpats i årsredovisningen för staten, påverkar förändringen inte årsredovisningen för staten. Resultaträkningens saldo i jämförelsekolumnen har påverkats av två poster Tabell 4.5 Resultaträkningens saldo 2005 Resultaträkningens saldo enligt Årsredovisning för Justering för införandet av periodiserade skatteintäkter Ändrad princip för stämpelskatter hos Resultaträkningens saldo 2005 i jämförelsekolumnen enligt Årsredovisningen för staten 2006 4.4.6Undantag från generella principer m.m. För att på ett mer fullständigt sätt belysa tillämpade principer i årsredovisningen för staten, beskrivs här undantag som förekommer från de generella ekonomiadministrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning eller statsbudgeten som helhet. Tidigareläggning och senareläggning av betalningar av vissa transfereringar Delar av anslaget Arealersättning och djurbidrag m.fl. bidrag inom jordbruket avseende ett visst år har i viss utsträckning betalats efter det följande . Kostnaden och motsvarande intäkt som erhålls från EU har i förekommande fall periodiserats av och därmed även i årsredo- visningen för staten. På statsbudgeten redovisas ut- och inbetalningar kassamässigt, vilket innebär att budgetutfallet påverkas. kan noteras att utbetalningar av gårdsstöd visserligen gjordes tidigare än vad som ursprungligen var budgeterat, men att de gjordes under det år de avsåg och detta därför inte kan betraktas som en egentlig tidigare- läggning. Generellt gäller att denna typ av förskjutningar har upphört eller minskat kraftigt jämfört med de föregående åren. Liksom andra av regeringen beslutade tidigareläggningar eller senareläggningar av verksamhet som kan göras av budgetpolitiska skäl, sker detta inom ramen för den flexibilitet som regelverket medger. Det är därför inte något egentligt undantag från någon regel eller princip. Några senareläggningar eller tidigare- läggningar av avgiften till Europeiska unionen, vilket förekom , har inte gjorts i samband med årsskiftena 2005/06 eller 2006/07. Engångseffekterna på statsbudgeten (se kapitel 5 Statsbudgetens utfall) påverkar oftast inte resultaträkningen i årsredovisningen för staten, eftersom redovisningen där görs på bokförings- mässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påverkas för belopp som redovisas som periodavgränsnings- poster och när likviditeten påverkas. Undantag hos vissa myndigheter har enligt regeringsbeslut dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende upp- börd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Den utnyttjas för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m. har för bidrags- fastigheter undantag från regler vilka innebär att kapitalutgifter för bidragsfastigheterna inte be- traktas som anläggningstillgång. har undantag från kravet på riktig periodisering av intäkter och kostnader för inbetalade och ev. återbetalade avgifter för insättningsgarantin respektive investerarskyddet. och har undantag från anslagsavräkningsreglerna som innebär att de får avräkna kostnader mot anslag det budgetår verksamheten utförs. Det påverkar stats- budgeten i den meningen att tidpunkten för anslagsavräkning i många fall avviker från den som annars skulle ha gällt. Universitet och högskolor tillämpar för en stor mängd anslag inom grundutbildnings- området en anslagsavräkningsmodell som innebär att den slutliga anslagsavräkningen är beroende av volymen studieprestationer upp till ett visst maxbelopp, medan löpande avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning. lantbruks- universitet är undantagna från denna modell och i stället är den löpande avräkningen densamma som den slutliga. Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter eller för att ta emot bidrag och donationer, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än indirekt, anges de inte här. De här olika typerna av beslut är inte i första hand att se som undantag, utan de är att beteckna som finansiella villkor för den enskilda myndigheten. Regeringen fattar inom detta område ett mycket stort antal beslut inom ramen för sin styrning av de statliga myndigheterna. Härutöver finns mer om- fattande undantag som har direkt koppling till en myndighets uppgift och som därför följer av myndighetens instruktion eller regleringsbrev, i vissa fall av lag. Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig, och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad. 4.4.7Kommentarer till särskilda poster Kostnader för stängningen av ingick staten överenskommelse med och E.ON om stängningen av kärnkraftreaktorn . För förlorad produktionskapacitet betalar staten en kontant ersättning till på fördelat . Praktiskt regleras detta genom att inbetalningar av utdelning till staten blir lägre . Den första delen av skulden har således reglerats . I årsredovisningen för staten redovisades åtagandet som en kostnad för transfereringar till företag och som en skuld bland Övriga skulder (se mer utförlig redogörelse i årsredovisningen för staten 2005). På myndighetsnivån gjorde ingen myndighet någon redovisning av åtagandet redovisning eftersom det inte fanns ett tydligt ansvar för förpliktelsen hos någon myndighet. har detta ansvar klargjorts genom ett regeringsbeslut (nr 38 ). redovisar därför kostnaden för åtagandet och den återstående skulden i sin redovisning . redovisades i årsredovisningen för staten , påverkar detta dock inte den konsoliderade redovisningen. Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos De TV-licensmedel som beslutar om (bet. 1988/89:KrU9, rskr. 1988/89:97) sätts in på ett konto i () varifrån de betalas till de tre public serviceföretagen , och . Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i (). Övergångsvis tillförs extrapengar till RIKAB genom ett särskilt lån i RGK, det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det skall vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV-utsänd- ningar. Avsikten är att distributionskostnaderna efter omläggningen skall vara lägre än kost- naderna skulle vara för analoga utsändningar. redovisar i sin års- redovisning en fordran för TV-licensmedel uppgående till och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på , netto , på den s.k. Rundradiorörelsen. RIKAB har inte tagit upp tillgången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som beslutar särskilt. RGK:s fordran och skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom de är interna i staten som Rundradio- rörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till RGK. Statsskulden skall, enligt regeringsbeslut, konsekvent mätas inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. Dessutom skall skuldinstrumen- ten i den statliga redovisningen värderas till nominellt slutvärde. I årsredovisningen för staten tillämpas detta nya sätt att mäta. den konsoliderade statsskulden som redovisas, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även kapitel 3, avsnitt Statsskulden). Den konsoliderade statsskulden uppgick till , medan den okon- soliderade statsskulden uppgick till . I ett antal fall görs transfereringar, i stället för att göras i form av utbetalda bidrag, genom kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos så att den skatt- skyldige inte behöver betala hela den debiterade skatten/socialavgifterna. Det är dock av intresse att redovisa denna subvention bland trans- fereringarna, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. I årsredovisningen för staten redovisas dessa transfereringar brutto i resultaträkningen och redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Det bakom- liggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisnings- principen Innehåll före form (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att trans- fereringen och skatten skall redovisas brutto. De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomst- titelgrupp 1830 Stöd som ges via krediteringar på skattekonto. I den nya strukturen för skatter på statsbudgeten har avgränsningen gjorts utifrån kopplingen till skattelagstiftningen, så att nedsättningar/subventioner som saknar kopp- ling till skattelagstiftningen redovisas som trans- fereringar. Nedsättningar med koppling till skattelagstiftningen, men där det av administra- tiva skäl är enklare med nedsättning jämfört med ändrad skattelagstiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. De redovisas också i anslutning till respektive skatt i den nya budgetstrukturen i stället för som tidigare i en särskild inkomsttitelgrupp eller inkomsthuvudgrupp. Den avgränsning av transfereringar som tillämpas överensstämmer Enligt , , skall endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas. Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten som det generella statsbidraget till kommuner, som tidigare redovisades över anslag, justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomst- titel, vilket minskar skatteintäkterna i stats- budgeten. För årsredovisningen för staten har det dock bedömts mest rättvisande att, trots den förändrade redovisningen på statsbudgeten, bruttoredovisa kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt som lämnade bidrag och skatteintäkter i resultaträkningen. Det innebär att både skatteintäkter och transfere- ringar är högre än i statsbudgeten . Transfereringar i det kommunala utjämningssystemet nettoredovisas den kommunal- ekonomiska utjämningen på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämnings- avgift, kostnadsutjämningsavgift och reglerings- avgift från kommuner och landsting på sammanlagt tas in under anslaget i stället för som redovisas på inkomsttitel. I resultaträkningen i årsredo- visningen för staten har det bedömts mest rättvisande att på motsvarande sätt som tidigare bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen i resultaträkningen. Det innebär att både transfereringar och skatteintäkter är högre än i statsbudgeten . var motsvarande skillnad . Momskompensation till statliga myndigheter Statliga myndigheter har rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. Myndigheterna rekvirerar medlen från och i statsbudgeten redovisas kompensationen som debitering (negativ inkomst) på inkomsttitel Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter. I det nya skattebegreppet som ansluter till nationalräkenskaperna ingår denna skatt brutto som en del av den offentliga sektorns och statens skatteintäkter. Det är naturligt eftersom mervärdesskatten ingår i myndigheternas konsumtionsutgifter i national- räkenskaperna man får således en brutto- redovisning där. I resultaträkningen i årsredo- visningen för staten, liksom i myndigheternas redovisning, nettoredovisas däremot kostna- derna. Därför redovisas skatteintäkterna efter avdrag för denna kompensation. Resultatandelar i dotter- och intresseföretag Liksom föregående år redovisas Regerings- kansliets resultatandelar i dotter- och intresse- företag avseende de fyra kvartalen 2006, med undantag för några få fall där delårsbokslut används. I dessa fall har årsredovisningen för staten kompletterats med uppgifter om fjärde kvartalet och avviker således från redovisning. Senarelagd leverans till Försvarsmakten Beroende på utgiftsbegränsningar på Försvarsmaktens anslag har vissa leveranser från () till Försvarsmakten omförhandlats och därmed på motsvarande sätt som de närmast föregående åren inte gjorts utan senarelagts. Det får till följd att posten Pågående nyanläggningar (grundat på FMV:s redovisning) är högre och posten Beredskapstillgångar (hos Försvars- makten) lägre än de annars skulle ha varit. Beloppet uppgår enligt FMV:s årsredovisning till . I statens resultaträkning elimineras kostnad och intäkt hos de båda myndigheterna, varför någon påverkan inte sker på statens resultaträkning. Överföringar till och från pensionssystemet Eftersom AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten (PPM) inte konsolideras i årsredovisningen för staten, kommer de över- föringar som görs mellan dessa organ och staten i övrigt att behandlas som externa transaktioner. inbetalas socialavgifter och allmänna pensionsavgifter från arbetsgivare, egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatteintäkter. Därefter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP-fonderna och PPM. Löpande rekvirerar , som betalar ut pensionerna, dessutom medel från AP-fonderna för de månatliga utbetalningarna av pensionsmedel. Vid utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP- fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs. överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM, de pensionsmedel som rekvireras från AP- fonderna för utbetalning av pensionerna. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensionsutbetalningarna som trans- fereringskostnader under rubriken social- försäkring. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast årets nettoöverföring till AP- fonderna och PPM redovisas, bland trans- fereringar under posten Nettoöverföring till ålderspensionssystemet. Mot bakgrund av att klassificeringen av premiepensionssystemet i nationalräkenskaperna kommer att förändras , så att systemet kommer att ingå i hushållssektorn, kommer redovisningsmetoden för överföringarna till PPM att övervägas särskilt års redovisning. Systembolaget AB:s inlevererade överskott Systembolaget AB:s inlevererade överskott ingår nu bland skatteintäkterna i redovisningen enligt den avgränsning som införts för att få en bättre överensstämmelse med statsbudgetens avgräns- ning av skatter och även med national- (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper). Hos den myndighet som redovisar aktierna () ingår beloppet i Resultatandelar i dotter- och intresseföretag. Omklassificering i årsredo- visningen för staten görs genom att posten Resultatandelar minskas och posten Skatteintäkter ökas med faktiskt erhållen utdelning (). Myndigheter följer normalt generella värderings- principer för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndigheter som pga. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser före- kommer dock i mycket liten omfattning (se avsnitt 4.4.6 Undantag från generella principer m.m.). Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta.