prop · GU03105 · 2007-03-28 00:00:00 — skattekontrollutredning har anfört att det är svårt att beräkna storleken på den svarta sektorn eftersom det är fråga om verksamheter och transaktioner som inte redovisas öppet. Olika försök att beräkna denna har dock gjorts. har i betänkandet Våra skatter (SOU 2002:47) beräknat att skattefelet (dvs. det samlade skatteintäktsbortfallet på grund av att gällande skatteregler inte tillämpas fullt ut) till av bruttonationalprodukten, eller av skatteintäkterna. Två tredjedelar av detta kan hänföras till den svarta sektorn, dvs. oredovisade företagarinkomster och svartarbete. uppskattar SCB de svarta inkomsterna till av BNP, dvs. ca (nivå). Varje beräkning av svarta inkomster är av naturliga skäl mycket osäker. Regeringen redovisar dock här ett räkneexempel som visar att de statsfinansiella vinsterna med lagförslaget är lågt räknat mycket stora. I en rapport av SkatteverketTPF1FPT beräknas de framreviderbara svarta arbets- inkomsterna i registrerade företag till ca (mdkr). Mellanskillnaden mellan SCB:s och beräkning utgörs av svartarbete som inte är möjligt att få fram med normala revisionsmetoder. uppskattar de framreviderbara svarta arbetsinkomsterna till 1,3 mdkr i livsmedelsbutiker och tobakshandel, 8,1 mdkr i övrig parti- och detaljhandel, 4,3 mdkr i restauranger och barer och 0,8 mdkr i hårvårds- och skönhetssalonger. Den framreviderbara svarta arbetsinkomsten i kontantbranscherna kan alltså uppskattas till ca 15 mdkr. beräkningar baseras på uppjusterade löneinkomster och inkomster av näringsverksamhet vid drygt 20 000 revisioner . Revisionerna kan även medföra att företagen måste betala mer arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt, men dessa höjningar inkluderas inte i beräknade svarta inkomster. I de framreviderade arbetsinkomsterna ingår privat konsumtion som felaktigt dragits av i företagens redovisning, men i kontantbranscherna kan man anta att de svarta arbetsinkomsterna huvudsakligen betalas med undanhållna intäkter. Det är troligt att ganska många företag kommer att fortsätta undanhålla intäkter, även om det införs krav på kassaregister; särskilt om sanktionerna mot dem som fuskar med kassan upplevs som små. Dessutom kommer de ökade kraven på kassaregister leda till att kontantbranscherna saneras och att den verksamhet, som endast är ekonomiskt motiverad vid svarta inkomster, upphör. En försiktig uppskattning är att kravet på kassaregister ökar de redovisade arbets- 1TP PT En skattning av svarta arbetsinkomster baserat på revisionsresultat, Skatteekonomiska meddelanden Nr 47. inkomsterna (inkl. inkomst av näringsverksamhet) med 1,5 mdkr, dvs. 2006/07:105 av 15 mdkr. Kapitalinkomsterna antas vara oförändrade.TPF2FPT Arbetsgivaravgifter och egenavgifter på de uppskattat ökade arbetsinkomsterna utgör ca . Med en genomsnittlig marginalskatt för berörda på , beräknas de ökade skatteintäkterna från arbetsinkomster till . Ökningen i företagens redovisade intäkter uppskattas till 2 mdkr (dvs. ökningen i redovisade arbetsinkomster inkl. arbetsgivaravgifter). Anta att den genomsnittliga mervärdesskattesatsen i kontantbranscherna är 20 procentTPF3FPT. I räkneexemplet ökar då statens mervärdesskatteintäkter med . Sammantaget beräknas kassaregisterförslaget öka den offentliga sektorns skatteintäkter med 1,5 mdkr (0,5+0,6+0,4). Det finns visserligen stora osäkerheter i beräkningen dels på grund av den stora osäkerheten i uppskattning av svarta inkomster i kontantbranscherna, dels i antagandet om hur stor del av dessa som blir vita inkomster efter införandet av de skärpta kassaregisterreglerna men skatteintäkterna bör om förslaget genomförs öka. 15.1.2Konsekvenser för , polis och domstolar Förslaget att införa krav på certifierade kassaregister i kontant- branscherna förutsätter insatser från . Innan bestämmelserna kan börja tillämpas måste regeringen och den myndighet regeringen bestämmer utforma föreskrifter där bl.a. kraven på kassaregister preciseras. Föreskrifter om undantag från lagens krav kan också bli aktuella. Inför ikraftträdandet behövs informationsinsatser till de näringsidkare som kommer att omfattas av krav på kassaregister och till allmänheten i övrigt. behöver vidare utveckla IT-stöd för hantering av anmälningar om kassaregister och beslut om kontrollavgift. Kontrollavgiften skall hanteras inom ramen för skattekontosystemet. För att det skall vara möjligt krävs anpassning av systemet. nämnda åtgärder är av engångskaraktär. kommer dock även att få löpande arbetsuppgifter till följd av den föreslagna lagen. har uppskattat antalet näringsidkare som kommer att omfattas av lagstiftningen till 110 000 130 000. I samband med att reglerna skall börja tillämpas kan ett antal ansökningar om undantag från lagens regler förväntas. Hur många ansökningar det blir fråga om är svårt att förutse. Med tanke på att torg- och marknadshandeln undantas från lagstiftningen bör det inte inkomma ansökningar i någon större omfattning. De ärenden som kommer in kommer troligtvis att hanteras av . skall vidare ansvara för tillsyn och kontroll. bör tillsynen och kontrollen vara tämligen omfattande och ett stort antal näringsidkare bör besökas. skall också besluta om kontrollavgift vid överträdelser. 2TP PT Svarta inkomster i kontantbranschen förekommer framför allt i enskilda firmor och fåmansföretag, för vilka kapitalinkomsten beräknas enligt en schablon som ges av fördelningsräntan respektive klyvningsräntan. 3TP PT Den generella mervärdesskattesatsen är . På livsmedel och turism är mervärdesskatten och böcker och tidskrifter har en mervärdesskattesats på 6 hantering av överklagade beslut om undantag och kontrollavgifter i allmän förvaltningsdomstol. Förslagen innebär ett flertal nya arbetsuppgifter för . Det är inte möjligt att exakt beräkna vilka kostnader dessa arbetsuppgifter kommer att medföra för . har uppskattat kostnaderna för utveckling av ett IT-stöd till ca , information i samband med införandet till ca samt hanteringskostnader i samband med införandet till ca . Till detta beräknas en årlig hanteringskostnad på ca efter införandet. Uppskattningar är till sin karaktär osäkra. Regeringen kommer när lagen börjar tillämpas att ägna särskild uppmärksamhet åt kontroll av kassaregister. kommer att åläggas att redogöra för bl.a. antalet kontroller och hur kontrollen utförts. De förslag som lämnas syftar till att förbättra kontrollen i vissa branscher utsatta för ekonomisk brottslighet. Den föreslagna lagen innebär att nya och effektivare kontrollformer införs vid sidan av revisionsinstitutet. Det får till följd att kan effektivisera sin kontroll av kontantbranscherna. Det blir också möjligt att göra ett bättre urval av näringsidkare som skall revideras. Kontrollinsatserna bör därför i viss utsträckning kunna utökas utan att kostnaderna ökar. Enligt lagförslaget skall bestämmelsen om kassaregister i 8 kap. 5 a § alkohollagen (1994:1738) upphävas. I viss omfattning utförs den kontrollen av personal i egenskap av sakkunniga till kommunerna. De resurser som används för kontroll av efterlevnaden av den regeln kan användas för tillsyn och kontroll enligt den nya lagen. De merkostnader som uppkommer för del kan därför i viss utsträckning antas uppvägas av en minskad resursåtgång för andra kontrollåtgärder. Vidare pågår annat arbete med att effektivisera verksamhet och därmed frigöra resurser som kan användas bl.a. till skattekontroll. Till detta tillkommer att lagen (2005:1117) om deklarationsombud trädde i kraft . Den lagstiftningen beräknades av dåvarande regeringen frigöra medel. I förarbetena till den lagstiftningen uppges att medlen bör användas för ökad kontroll. Mot bakgrund av den stora osäkerheten i uppskattningen av dels kostnaderna, dels hur mycket resurser som kommer att frigöras kan regeringen inte säga nu att ytterligare anslag kommer att behöva ges till när lagstiftningen träder i kraft respektive skall börja tillämpas. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen. skall enligt förslaget få begära biträde av polisen vid tillsyn. Biträde bedöms endast behövas i undantagsfall och de ökade kostnaderna för polisen kan därför förutsättas bli försumbara och regeringen bedömer att dessa kan rymmas inom befintliga anslag. Beslut enligt den föreslagna lagen om kassaregister m.m. skall överklagas till allmän förvaltningsdomstol. De beslut som kan komma i fråga är främst beslut om undantag från lagen och beslut om kontrollavgift. Mål om utdömande av vite kan också bli aktuella. Hur stor ökning av måltillströmningen detta kan komma att innebära är mycket svårt att bedöma i förväg. En sådan bedömning förutsätter en uppskattning av hur många ansökningar om undantag som inkommer till , hur stor andel som avslås och hur stor del av avslagsbesluten som överklagas. Det är inte möjligt att med någon större Prop. 2006/07:105 grad av säkerhet göra en sådan bedömning avseende en ny lag som saknar tidigare motsvarighet. Det är på motsvarande sätt svårt att uppskatta i hur många fall kontrollavgift kommer att påföras och hur stor del av besluten om kontrollavgift som kommer att överklagas. Med hänsyn till den stora osäkerheten om hur många mål det kan bli fråga om enligt den föreslagna lagen kan regeringen inte nu säga att det finns skäl att tillföra ytterligare resurser till domstolarna. Det finns dock anledning att följa utvecklingen. 15.2Konsekvenser för små företag Skattelagstiftningen kan lätt kringgås i kontantbranscherna och problemen med illojal konkurrens är allvarliga. Regeringens förslag innebär att näringsidkare i kontant- branscherna skall vara skyldiga att använda certifierade kassaregister för att registrera försäljning. Såväl stora som små företag inom kontantbranscherna kommer att omfattas. Inom dessa branscher är dock en större del av företagen små. Det är mycket angeläget att vidta åtgärder så att de samhällsskadliga konsekvenser som skatteundandraganden medför kan motverkas. Om inga åtgärder vidtas kommer problemen att kvarstå. Till följd av regleringen kan de näringsidkare som omfattas bli tvungna att byta ut sina kassaregister mot certifierade kassaregister om det befintliga kassaregistret inte uppfyller kraven. Om näringsidkaren inte har något kassaregister blir han eller hon skyldig att investera i minst ett nytt kassaregister. Vid utformningen av förslaget har hänsyn tagits till det stora antalet små företag i kontantbranscherna. Dessa företags behov har beaktats och vid avvägningar mot andra behov har vikt lagts vid bl.a. att arbetsinsatserna och kostnaderna för näringsidkarna hålls på en så låg nivå som möjligt. Regeringens bedömningar redovisas löpande i propositionen. Som exempel kan nämnas att det ställs så låga krav som möjligt på kassaregistrets funktioner. Avsikten har varit att medge användning av billigare kassaregister som bygger på så enkla tekniska lösningar som möjligt. Nedan sammanfattas konsekvenserna för små företag. Lagstiftningen har ovan uppskattats omfatta 110 000 130 000 näringsidkare. De administrativa åtgärder som näringsidkaren måste vidta är att göra en anmälan till när ett kassaregister tas i eller ur bruk. Förfarandet för anmälan har utformats så enkelt som bedömts möjligt. För att minimera den administrativa bördan har regeringen frångått utredningens förslag på krav på att anmälan skall vara underskriven, vilket innebär att kostnaderna för att lämna in anmälan hålls på en låg nivå. Anmälan kommer att kunna lämnas elektroniskt. Kassaregister skall regelbundet genomgå återkommande teknisk kontroll som utförs av ett ackrediterat organ. Förutom denna tjänst bör regleringen inte innebära att näringsidkaren behöver köpa tjänster av någon expert. Regeringen har även beaktat företagarnas kostnader genom att dels inte ställa något krav på ansluten eller integrerad kortläsare, dels frångå utredningens förslag om att fakturerad försäljning i vissa fall skall registreras i kassaregistret. Om en näringsidkare som omfattas av lagens tillämpningsområde inte följer lagens krav skall en kontrollavgift utgå. Regeringen bedömer att det är nödvändigt att effektivt sanktionera lagens regler. Tidsåtgången som krävs för att hantera reglerna bedömer regeringen som begränsad. Det är fråga om att köpa in kassaregister och fylla i en anmälan med ett fåtal uppgifter. Ny anmälan skall göras om kassaregister tas ur bruk eller nytt kassaregister tas i bruk. För ett mindre företag torde i genomsnitt högst en anmälan bli nödvändig. Den regelbundet återkommande tekniska kontrollen skall vanligen genomföras en gång . De ackrediterade organen fastställer själva priset för kontrollen. En jämförelse kan göras med vad liknande kontroller av ackrediterade organ kostar. Kostnaden för omverifiering av vågar i näringsidkarens lokal varierar beroende på bl.a. hur många vågar det finns på samma ställe och hur lång resväg teknikern har. En omverifiering av en enstaka våg med tillhörande kassaregister kostar (inklusive i avgift till SWEDAC). En besiktning av en taxameter kostar 1 . Kostnaden för återkommande teknisk kontroll av kassaregister kan uppskattas till ca . Tillsynen som genomför skall inte vara avgiftsfinansierad. Näringsidkaren belastas således inte av kostnader för denna kontroll. När skattekontrollutredningen lämnade sitt betänkande kostade ett kassaregister som uppfyller Statens folkhälsoinstituts krav på kassaregister i restaurangbranschen från och uppåt. Kostnaden för inköp av certifierat kassaregister enligt förslaget kan väntas bli något högre på grund av att det kommer att ställas större krav i vissa avseenden och för att överensstämmelsen med föreskrivna krav skall bedömas genom certifiering. Å andra sidan kommer efterfrågan på certifierade kassaregister att bli omfattande vilket kommer att ha effekter på prisnivån. En taxameter kostar 10 . Regeringen har från erfarit att det kommer att vara möjligt att köpa ett nytt certifierat kassaregister för . Den föreslagna lagstiftningen omfattar inte torg- och marknadshandeln, vilket innebär att de flesta näringsidkare som omfattas av lagstiftningen har ett kassaregister som på grund slitage ändå måste bytas ut med jämna mellanrum. Det innebär i sin tur att den faktiska merkostnaden av ett inköp av ett certifierat kassaregister i många fall är lägre än . Det kommer vidare efter lagen har börjat tillämpas att uppkomma en marknad för begagnade certifierade kassaregister där priserna kommer att vara betydligt lägre. Om näringsidkaren har behov av ett kassaregister med fler eller mer avancerade funktioner än de som krävs enligt den föreslagna lagen, kommer kostnaderna givetvis att bli högre. Det finns också företag som har behov av fler än ett register eller av ett register med flera terminaler. Behoven varierar från företag till företag. Kostnaderna för återstående företag med specifika behov i dessa avseenden är inte möjliga att uppskatta med rimlig tillförlitlighet. En stor del av företagen som omfattas av kraven är dock små företag med behov av endast ett kassaregister. Förslaget kan sägas utgöra en etableringströskel eftersom det inte kommer att vara tillåtet att bedriva näringsverksamhet där kontant betalning förekommer i mer än obetydlig omfattning utan att använda Prop. 2006/07:105 certifierat kassaregister. Den kostnad det är fråga om är dock begränsad och de allra flesta näringsidkare som hanterar kontant betalning har ändå behov av ett kassaregister. Merkostnaden för ett certifierat kassaregister kommer därför vara av mindre betydelse för möjligheten att etablera sig i kontantbranscherna. Tillämpningsområdet har utformats för att minimera riskerna för tröskeleffekter och snedvriden konkurrens. Regeringen bedömer att regleringen inte kommer att leda till snedvridning av konkurrensförhållanden till nackdel för små företag. Regelverket kommer däremot att motverka illojal konkurrens från företag som skaffar sig konkurrensfördelar genom att inte betala skatter och avgifter i enlighet med gällande regler. Detta kommer att gynna det stora flertalet små företag. Det finns goda möjligheter att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna. Näringsidkarnas anmälningsskyldighet och den återkommande tekniska kontrollen har betydelse för kontrollen. skall vidare genom tillsyn och särskilda kontrollåtgärder kontrollera att reglerna efterlevs. Enligt förslaget skall krav på kassaregister träda i kraft först . Små företag får därmed möjlighet att förbereda sig för omställningen. 15.3Konsekvenser för den ekonomiska brottsligheten Syftet med den föreslagna regleringen är att minska möjligheterna till skatteundandragande och därmed också till skattebrott. Enligt förslaget skall ett tydligt krav införas på att registrera all försäljning i certifierat kassaregister samt att ta fram och erbjuda kunden ett kvitto. När reglerna införs skall näringsidkarna informeras om sina skyldigheter. Allmänheten i övrigt skall informeras om näringsidkarnas skyldigheter och om kvittots betydelse. Härigenom förebyggs regelöverträdelser. Efterlevnaden skall kontrolleras av som förses med befogenheter att göra oanmälda tillsynsbesök och utökade befogenheter för skattekontroll. Kassaregister skall enligt förslaget vara så konstruerade att manipulationer syns vid en kontroll i efterhand. Det blir svårare att fuska, risken för upptäckt ökar och utredningsmöjligheter förbättras. Vid regelöverträdelser som upptäcks i samband med kontroll skall ta ut en kännbar kontrollavgift. Sammantaget bedömer regeringen att regleringen kommer att minska den ekonomiska brottslighet som är relaterad till oredovisade inkomster i kontantbranscherna. I de föregående avsnitten har regeringen uppskattat vilka kostnader förslaget innebär för det allmänna och för små företag. Vissa positiva konsekvenser av förslaget har berörts. Fördelarna med förslaget motiverar väl de ökade kostnaderna för såväl det allmänna som Även om regeringens uppskattning av hur stor ökningen av skatteintäkterna kan förväntas bli är mycket osäker är det troligt att Prop. 2006/07:105 förslaget kommer att ha en betydande inverkan på storleken på Förbättrade konkurrensvillkor för företagarna är en viktig effekt av förslaget som det inte är möjligt att uppskatta värdet av. Värdet av ökat förtroende för skattesystemet och i förlängningen för rättsstaten och de demokratiska spelreglerna kan överhuvudtaget inte mätas i ekonomiska mått. De totala kostnaderna för förslaget är som tidigare nämnts svåra att uppskatta med någon säkerhet. Det är dock nödvändigt att vidta åtgärder och förslaget har utformats så att kostnaderna för näringsidkarna skall bli så låga som möjligt. För de minsta, i detta sammanhang känsligaste, företagen kan såväl investeringskostnader som övriga kostnader uppskattas. Regeringen bedömer att dessa kostnader är acceptabla. För större företag kommer kostnaderna att variera och det är svårare att uppskatta kostnaderna i de enskilda fallen. Det är emellertid fråga om kostnader i en storleksordning som ligger inom ramen för vad som är rimligt med hänsyn till de värden som står på spel. 16.1Förslaget till lag om kassaregister m.m. Lagens inledande paragraf upplyser om lagens innehåll och avgränsar I paragrafen finns huvudregeln för lagens tillämpningsområde. näringsverksamhet säljer varor eller tjänster mot kontant betalning omfattas av skyldigheter enligt lagen. Det är den skatterättsliga definitionen av begreppet näringsverksamhet i enlighet med 13 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) vara fråga om förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Förekommer det inte försäljning mot kontant betalning, är lagen inte Med kontant betalning likställs enligt 6 § betalning med Paragrafen innehåller sju undantag från när en näringsidkare omfattas av skyldigheter enligt lagen. Undantagen har behandlats i avsnitt 7.1. punkt 1 framgår att lagen inte gäller för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av punkt 2 framgår att den som är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen för intäkterna från sådana försäljningar som avses i 2 § faller utanför tillämpningsområdet. av juridisk person som är helt undantagen från skattskyldighet omfattas därmed inte av skyldigheter enligt Det gäller bl.a. staten kommuner (se 7 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229). Även andra juridiska personer som är befriade från skattskyldighet för vissa inkomster kan omfattas av undantaget. Hänvisningen till 2 § innebär dock att det endast gäller om den kontanta betalningen faller inom ramen för undantaget från skattskyldigheten. Ideella föreningar som uppfyller kraven i 7 kap. 713 §§ inkomstskattelagen och är befriade från skattskyldighet för bl.a. inkomst av verksamhet som är ett direkt led i främjandet av ett allmännyttigt ändamål är ett exempel på verksamheter som kan omfattas av undantaget i punkt 2. I punkt 3 undantas den som bedriver taxitrafik enligt 1 kap. 3 § 2 yrkestrafiklagen (1998:490). I sådan verksamhet ställs enligt 7 kap. 1 § yrkestrafikförordningen (1998:779) i stället krav på taxameter. Undantaget i punkt 4 vad gäller försäljning genom distansavtal är en följd av att betalning med kontokort skall likställas med kontant betalning. Det är vanligt förekommande att betalning av köp genom exempelvis telefon, postorder eller Internet sker genom uppgivande av kontokortsnummer. Undantaget omfattar även hemförsäljning. Punkt 5 undantar de försäljningar som sker genom varuautomater eller liknande. Punkten har utformats efter förebild av undantaget i 2 kap. 1 § 2 distans- och hemförsäljningslagen (2005:59). I punkt 6 undantas automatspel enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel eller enligt lotterilagen (1994:1000). lag tillämpas på sådana spel på mekaniska eller elektroniska spelautomater som anordnas för allmänheten eller som i annat fall anordnas i förvärvssyfte och som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten. De automatspel som omfattas av lotterilagen är varuspelsautomater, spel på penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater. Näringsidkare som bedriver torg- och marknadshandel undantas i punkten 7. Av 1 § lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m. framgår att med torg- och marknadshandel avses all handel utom sådan som en näringsidkare stadigvarande bedriver i permanenta lokaler eller i omedelbar anslutning till dessa. Det innebär att försäljning som sker från torg, gator, marknader, mässor, loppmarknader, tillfälligt utnyttjade lokaler eller liknande undantas (se prop. 1997/98:100 s. 213). Av paragrafen framgår att bedömningen av om lagen är tillämplig skall göras separat för varje självständig verksamhet som ingår i en näringsverksamhet. Om de olika verksamheterna är av helt skilda slag och är organiserade som separata verksamheter bör självständiga verksamheter anses föreligga även om verksamheterna bedrivs i gemensamma lokaler. Så är fallet t.ex. om det inom ramen för en näringsverksamhet bedrivs bageri- och åkeriverksamhet eller tobakshandel och lokalvård. Bedrivs likartade verksamheter eller verksamheter som har samband med varandra på olika platser bör de också betraktas som självständiga under förutsättning att de även i övrigt är organiserade som skilda verksamheter. Om sådana verksamheter däremot bedrivs i anslutande eller gemensamma lokaler bör de inte betraktas som självständiga verksamheter. Bageri- och caféverksamhet är exempel på verksamheter som har samband med varandra. Ett annat exempel är hotell- och restaurangverksamhet. Paragrafen har behandlats i avsnitt. I paragrafen finns en beskrivning av vad som avses med kassaregister. I sak motsvarar den, med undantag av att taxameter har uteslutits, andra meningen i punkt 1 i allmänna råd om systemdokumentation och behandlingshistorik för kassaregister (BFNAR 2004:1). Avsikten är att beskrivningen utöver själva registret där informationen lagras även skall omfatta annan apparatur som ingår i ett system som tar emot och bearbetar inslagna belopp, t.ex. skrivare, kortläsare.