prop · GU031d23 · 2007-01-01 00:00:00 — Insatserna under Miljöpolitik redovisas därför sakområdesvis medan resultatbedömningen redovisas enligt miljömålsstrukturen. Miljöproblemen är gränsöverskridande. För att nå flera av de svenska miljökvalitetsmålen fordras därför samverkan mellan länder, bilateralt, regionalt och globalt. För är det dessutom i många fall avgörande att beslut eller initiativ tas inom EU. På regional nivå sker miljösamverkan inom bl.a. i , Östersjöstaternas råd med Baltic 21, , , , UN ECE samt inom regionala konventioner för olika sakområden. På global nivå är FN:s miljöprogram () ett viktigt forum och har verkat aktivt inom EU för att bilda ett fackorgan för miljön. Inom det nordiska miljöministersamarbetet har en plan för miljöinsatser i antagits, ett särskilt samnordiskt dokument om miljöteknologi tagits fram och beslut om en plan för gemensamma insatser i samband med EU:s strategi fattats. inleddes också arbetet med att genomföra det nya miljöhandlingsprogrammet och den nya planen för hållbar utveckling som antogs 2004. arbete inom Östersjöstaternas råd har framförallt fokuserats på förberedelser inför ordförandeskap 20062007. Inom hölls ett miljöministermöte i . Arbetet med att eliminera stora föroreningar i regionen stod i centrum och det arbete som inletts av med renare produktion och åtgärder mot stora utsläppskällor lades fast. hölls Antarktisfördragets möte i och stod även värd för förhandlingarna när det gällde miljöprotokollet i Antarktisfördraget. stod värd för ett ministermöte på om miljö . miljö var också en viktig fråga vid statsministermötet för Östersjöstaterna och havsmiljöfrågorna har även uppmärksammats inom det nordiska samarbetet. planeras ett särskilt miljöministermöte mellan och för att ytterligare definiera miljösamarbetet. var ordförande för för miljö- och biståndsministrar. Ministrar från 28 länder enades om ett ramverk för närmare och effektivare samarbete mellan miljö- och utvecklingspolitiken i och inom . På ett möte med miljö- och utbildningsministrar i antogs en strategi för utbildning för hållbar utveckling för UN . Arbetet kommer att drivas vidare på det alleuropeiska miljöministermötet i . FN:s miljöprograms () nionde särskilda session ägde rum i , . Frågorna som var uppe för diskussion bland ministrarna var energi, kemikalier och turism samt internationell miljöförvaltning. Mötet fattade även ett centralt beslut i det att den globala kemikaliestrategin bekräftades av . arbetar i allt internationellt miljöarbete för att lyfta fram jämställdhetsperspektivet. I samband med arrangerades ett särskilt högnivå-semina- rium för att diskutera länkarna mellan miljö och hälsa, med särskilt fokus på barns utsatthet för kemikalier. Mer ämnesspecifika insatser redovisas under respektive sakområde. De miljökrav som ställs på företagen innebär inte bara fördelar utan också stora administrativa kostnader. Det är därför viktigt att göra förenklingar. Regelverket om vilka verksamheter som kräver tillstånd enligt ses över i syfte att anpassa kraven så att miljöprövningen inte är mer komplicerad än vad som är motiverat med hänsyn till skyddet för människors hälsa och miljön. Regeringen överväger att genomföra en omfattande ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd som innebär att en stor andel av de verksamheter som är tillståndspliktiga i stället blir anmälningspliktiga. Regeringen överväger också att ändra förordningen (1998:1388) om vattenverksamheter i syfte att för många vattenverksamheter ersätta den nuvarande tillståndsplikten med en anmälningsplikt. Ändringarna kommer inte bara att medföra en minskad administrativ börda för företagen utan innebär också att de resurser som samhället använder för miljöprövning kan koncentreras till verksamheter där en mer omfattande miljöprövning verkligen behövs. Regeringen avser att därutöver genomföra det ytterligare förenklingsarbete som behövs för att åstadkomma ett regelsystem som gynnar både en bra miljö och företagens utveckling. Förenklingsarbetet på miljöområdet skall bidra till att nå regeringens övergripande mål om en 25-procentig minskning av företagens administrativa börda. I proposition Nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:172, bet. 2005/06:MJU14, rskr. 2005/06:389) som beslutat om, fastställs att det klimatpolitiska delmålet att minska de svenska utsläppen med som ett medelvärde för perioden 20082012 skall ligga fast. Vidare har det i propositionen redogjorts för den fortsatta klimatpolitikens utformning. Lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel trädde i kraft . I den ekonomiska vårpropositionen förstärktes anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar med ca för att bidrag skall kunna lämnas för investeringar i utbyggda tankställen för förnybara bränslen. En förordning som reglerar förutsättningarna för utbetalning av bidrag har anmälts till . beviljade tio klimatinvesteringsprogram bidrag på totalt ca . Det internationella luftvårdsarbetet och arbetet inom EU har prioriterats 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 eftersom en stor andel av luftföroreningarna i härrör från andra länder, främst i . fattades beslut inom EU om nya utsläppskrav för tunga fordon. Även krav för arbetsmaskiner har införts. Dessa åtgärder kan förväntas minska utsläppen av partiklar i och i övriga . Inom EU pågår förhandlingar om ett nytt luftkvalitetsdirektiv. Dessutom förhandlas nya avgaskrav för personbilar och lätta lastbilar (Euro V). De nya kraven kommer att innebära att partikelfilter måste finnas på nya dieselbilar. Den tidigare regeringen har fastställt åtgärdsprogram för att klara miljökvalitetsnormerna för och . fattade den tidigare regeringen även beslut om att åtgärdsprogram skall upprättas för (för partiklar), , , och . En ny miljökvalitetsnorm för ozon har också införts. Sjöfarten är en stor källa till utsläpp av försurande ämnen. togs beslut om en ändring av EU-direktivet om svavelhalt i bränslen som innebär att en maximal svavelhalt på får användas i bränslen. Detta gäller alla på och på . trädde skärpta miljödifferentierade farledsavgifter i kraft i . Avgifterna ger bättre incitament för att minska utsläppen av både svaveldioxid och kväveoxider. Vattenmyndigheter och länsstyrelser har fortsatt arbetet med att genomföra och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, det s.k. ramdirektivet om vatten. Sammanställningar och analyser av vattenmiljödata pågår. Lokal samverkan och samråd ägnas stort utrymme. skall övervakningsprogram enligt direktivet vara klara. och geologiska undersökning samt andra centrala myndigheter bistår de regionala myndigheterna med underlag för genomförandet. I arbetet ingår bl.a. att ta fram nya reviderade bedömningsgrunder för sjöar, vattendrag och kustvatten. De skall ligga till grund för föreskrifter eller allmänna råd om miljökvalitetsnormer för vattenmiljön. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Inom pågår beredningen av ett förslag till ändring i i syfte att förstärka skyddet för värdefulla grundvattenförekomster. har tagit fram nya allmänna råd för enskilda avlopp i syfte att skydda känsliga vattenmiljöer mot övergödning. Kalkningen av försurade vatten har genomförts enligt plan. har fördelat till länsstyrelserna för kalkning av sjöar och vattendrag och dessa medel fördelas lokalt utifrån regionala åtgärdsprogram till 3 341 sjöar och rinnande vatten. utvidgades kalkningseffektuppföljningen (IKEU) för att skapa en bättre representation. Arbetet med att skydda hotade arter och miljöer i sötvatten genom att säkra markåtkomsten har fortsatt. Under 19992005 har köpt in ca sjöar och vattendrag till en kostnad av . Nio naturreservat i sötvatten har inrättats. När det gäller reservat i marin miljö finns nu tolv stycken i . Arbete pågår i samtliga kustlän med inventeringar m.m. i syfte att bilda ytterligare minst 14 naturreservat . Runt har ett fiskefritt område inrättats. har åtgärdsprogram inletts för tolv hotade arter. har ägnats särskild uppmärksamhet mot bakgrund av den allvarliga miljösituationen. arbete där varit starkt drivande har klassats som särskilt känsligt havsområde genom beslut av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). hade på initiativ av den tidigare regeringen ett ministermöte om miljöproblem (Hagamötet). Havsmiljöfrågorna har även uppmärksammats inom det nordiska samarbetet. Den tidigare regeringen har stått värd för ett ministermöte om miljöpåverkan från sjöfart och fiske inom ramen för i . presenterade EU- kommissionen en marin strategi, inklusive ett direktivförslag. Den tidigare regeringen har varit starkt pådrivande att få i gång () arbete med aktionsplan som skall färdigställas . har på uppdrag av den tidigare regeringen redovisat en nationell aktionsplan för havsmiljön, som tagits fram i samråd med 15 andra myndigheter. Genom beslut inrättade den tidigare regeringen en samordningsgrupp för havsmiljöfrågor. ökad samordning och samverkan mellan myndigheter med ansvar för havsmiljöfrågor. Ett nytt direktiv för badvatten har beslutats inom EU. Direktivet (2006/7/EC) ersätter det nuvarande badvattendirektivet och är bättre anpassat för svenska förhållanden. röstade om förslaget till en ny kemikalielagstiftning, REACH, . Rådet kunde inte acceptera parlamentets alla ändringsförslag men enades om valda delar i en politisk överenskommelse . Förhandlingarna om REACH fortsättsätter och förordningen förväntas kunna träda i kraft . Ett nationellt förbud för användning av det bromerade flamskyddsmedlet dekaBDE i andra varor än bilar och elektriska produkter beslutades av den tidigare regeringen . Förbudet, med vissa undantag, träder i kraft . Den tidigare regeringen gav och Kemikalieinspektionen i uppdrag att utreda konsekvenserna av ett förbud mot blyammunition vid jakt och målskytte. Därutöver skall myndigheterna utreda användning av bly i andra varor och lämna förslag till regleringar som är mest angelägna för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. En delrapportering om ammunition skall ske och slutrapportering . FN:s miljöprograms () nionde särskilda session ägde rum i . förhandlingar under svenskt ordförandeskap kunde den internationella kemikaliekonferensen (ICCM) anta en global kemikaliestrategi (SAICM, Strategic Approach to ). SAICM har till syfte att skapa ett globalt system för kemikaliehantering och minska förekomsten av de farligaste kemikalierna . Den kommer att lägga grunden till förbättrad nationell kemikaliekontroll i utvecklingsländer och ökad förmåga att genomföra internationella åtaganden. I den femåriga fonden för Quick Start-programmet som skapats för SAICM bidrar med ett stöd på . Medlen kommer att gå till kapacitetsuppbyggnad och biståndsinsatser som kommer att bidra till att förbättra kemikaliekontrollen internationellt. har Kemikalieinspektionen i dialog med Sida utvecklat ett bredare samarbete inom ramen för den svenska politiken för global utveckling. undertecknade de ett inledande samarbetsavtal. Kemikalieinspektionen inrättade ett internationellt sekretariat för att ge utvecklingsarbetet en tydligare ställning inom organisationen. inledde Kemikalieinspektionen 255 inspektionsärenden som omfattade av företagen i produktregistret. Resultatet blev att av inspektionsärendena ledde till polisanmälan för misstanke om brott. anmälde bekämpningsmedlet parakvat och kvicksilver till Rotterdamkonventionen. En expertgrupp kommer att bedöma om de skall läggas till konventionen. 3.6.1.7 Kretslopp och avfall presenterade på uppdrag av den tidigare regeringen en nationell avfallsplan. I den redovisas vilka miljömässiga förbättringar som de senare årens omställning av avfallsområdet har inneburit och vilka åtgärder som bör prioriteras för att minska miljöpåverkan ytterligare. överlämnade sitt slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) till den tidigare regeringen. I betänkandet behandlas bl.a. frågan om krav på fastighetsägaren att inrätta källsorteringsutrymmen. Betänkandet är remissbehandlat och bereds i . trädde den nya förordningen (2005:220) om retursystem för plastflaskor och metallburkar i kraft. Den tidigare regeringen har utsett en särskild utredare för utformning av slutförvar av kvicksilverhaltigt avfall (Dir. 2005:83). Utredaren skall stödja och samordna arbetet med att ta fram metoder och lämplig kemisk form på kvicksilvret för deponering. En första delrapportering, om kriterier för djupt bergförvar samt lämplig kemisk form för avfallet, skedde . presenterade EG-kom- missionen en temainriktad strategi för före- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 byggande och materialåtervinning av avfall och ett förslag till revidering av avfallsdirektivet. Kommissionen strävar efter att EU skall bli ett materialåtervinningssamhälle där avfall i möjligaste mån förebyggs och i annat fall används som resurs. För att uppnå detta har kommissionen föreslagit en rad åtgärder som bland annat syftar till att modernisera och förenkla avfallslagstiftningen inom EU. Med anledning av kommissionens strategi antogs rådslutsatser . antogs det nya direktivet om batterier och ackumulatorer. Direktivet ställer krav på insamling och återvinning av alla slags batterier till skillnad mot gällande direktiv som endast omfattar specificerade miljöfarliga batterier. Ambitionsnivån för insamling och återvinning höjs inom EU. Genom direktivet begränsas också mängden kadmium och kvicksilver i vissa batterier. Ett undantag om att få använda kadmiumbatterier i handverktyg kommer att ses över . Ett nytt direktiv för utvinningsindustrin (gruvavfallsdirektivet) slutförhandlades och trädde i kraft . Direktivet 2006/21/EG av om hantering av avfall från utvinningsindustrin innehåller ett regelverk som täcker tillståndsgivning och avslutning av utvinningsindustrins avfallsanläggningar samt mekanismer för att hantera allvarliga olyckshändelser och oförutsedda händelser. Direktivet skall vara genomfört i svensk rätt , utom den artikel i direktivet som innehåller bestämmelser om ekonomiska säkerheter som skall vara genomförd . Revideringen av rådets förordning (259/93) av om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen förhandlades och antogs av rådet och parlamentet . Revideringen syftar till att hantera de problem som uppkommit vid tillämpningen, genomföra beslut i gemenskapslagstiftningen samt bidra till global harmonisering i fråga om gränsöverskridande avfallstransporter. har fått i uppdrag att redovisa information om in- och utförsel av avfall samt göra en konsekvensbedömning av EU:s nya transportförordning och lämna förslag till kompletterande nationella regler. Uppdraget skall redovisas . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 antog rådet slutsatser om fartygsåtervinning. Slutsatserna uppmanar Internationella fartygsorganisationen (IMO) att skyndsamt fastställa obligatoriska krav för ett fartygsrapporteringssystem så att en kontrollnivå som är likvärdig med den kontrollnivå som fastställs i säkerställs. Ett förslag till konvention för fartygsåtervinning behandlades på . Konventionen beräknas bli klar . 3.6.1.8 Strålskydd och kärnsäkerhet Statens strålskyddsinstituts (SSI) och Statens kärnkraftinspektions (SKI) granskning av Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) arbete med att finna en plats för slutförvaret av det använda kärnbränslet fortsätter. Utöver själva anläggningen för slutförvaret kommer en anläggning för inkapsling av det använda kärnbränslet att byggas. Enligt SKB:s planering kommer denna anläggning att byggas i anslutning till det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) i . SKI och SSI har ett nära samarbete för att på bästa sätt samordna insatserna under det omfattande granskningsarbete som väntar. Den tidigare regeringen har angivit att SKB bör intensifiera arbetet med rivningsfrågor och presentera resultatet i ett program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall, inkl samhällsforskning, s.k. FUD-program 2007. Den tidigare regeringen lämnade propositionen Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring (prop. 2005/06:183, bet. 2005/06:MJU24, rskr. 2005/06:287) till som antog den i sin helhet. I propositionen föreslås bl.a. en ny enhetlig finansieringslag för all kärnteknisk verksamhet. redovisade den andra rapporten under Kärnavfallskonventionen. Rapporten har sammanställts gemensamt av SKI, SSI och SKB. anser liksom tidigare att konventionen efterlevs, men att det finns möjligheter till förbättringar. Rapporten mottogs väl vid det andra granskningsmötet under konventionen som hölls i . Det tredje granskningsmötet under Kärnsäkerhetskonventionen genomfördes i . gemensamt av SKI, SSI och industrin mottogs väl. Kraftproduktionen vid kärnkraftverket i och verksamheten vid forskningsreaktorerna i Studsvik upphörde . Stängningen av den andra reaktorn i föregicks av ett regeringsbeslut. I samband med detta upphörde också den förstärkta tillsynen som SKI utövat vid dessa båda anläggningar. Viss tillsyn fortsätter dock så länge anläggningarna klassas som kärntekniska anläggningar. Denna tillsyn kommer att få förändrad inriktning och innebära nya utmaningar när rivningen av anläggningarna närmar sig. SKI har granskat ansökningar om effekthöjning i vissa kärnkraftverk och lämnat yttrande till regeringen för beslut. Ansökningarna har gällt 3 samt , 2 och 3 där regeringsbeslut om tillstånd för drift vid högre effekt finns samt där regeringsbeslut ännu inte fattats. träder nya föreskrifter för fysiskt skydd vid de kärntekniska anläggningarna i kraft. Tillståndshavarna har inlett arbete med att anpassa anläggningarna till de nya kraven och SKI bedömer att samtliga tillståndshavare har förutsättningar att uppfylla kraven i de nya föreskrifterna. Nya föreskrifter för planering av beredskap vid kärntekniska anläggningar trädde i kraft . tar ett stort ansvar i det internationella samarbetet inom kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet. Främst sker detta inom (), , (), FN:s vetenskapliga strålningskommitté (UNSCEAR) samt inom Säkerhetsmyndigheterna i EU:s kärnkraftsländer (WENRA, ). Vid de inspektioner som SKI har genomfört tillsammans med och har inget framkommit som tyder på brister i den svenska kärnämneskontrollen. SSI har tagit fram nya föreskrifter med anledning av direktiv /122/Euratom om kontroll av slutna radioaktiva strålkällor med hög aktivitet och herrelösa strålkällor. Kontrollen består väsentligen av att tillståndshavarna skall föra register över sina strålkällor och rapportera dessa till SSI. Genom beslut har ett sextonde miljökvalitetsmål om biologisk mångfald fastställts inklusive tre delmål. Med anledning av det har den tidigare regeringen beslutat om en rad uppdrag till olika myndigheter i syfte att stärka arbetet med dessa mål. () har fått i uppdrag att ta fram ett nationellt program för traditionell och lokal kunskap. tillsammans med andra berörda myndigheter har i uppdrag att ta fram ett handlingsprogram för bevarande av genetisk variation. Sektorsmyndigheterna för de areella näringarna har fått i uppdrag att utveckla operativa definitioner och kriterier för ett hållbart nyttjande. Andra uppdrag rör pilotarbete med regionala landskapsstrategier, tillämpning av ekosystemansatsen samt åtgärder mot problemet med främmande arter. deltog i det åttonde partsmötet inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (CBD). Viktiga beslut togs för det fortsatta arbetet med bl.a. tillgången till och rättvis fördelning av vinster från genetiska resurser samt för skyddet av djuphaven. Den tidigare regeringen tog beslut om ytterligare områden till det ekologiska 2000 för att åtgärda de brister i dittillsvarande utpekade områden för vissa naturtyper och arter som konstaterats i tidigare utvärderingar på EU-nivå. har även deltagit i det utvecklingsarbete som sker i och samt deras expertgrupper. På den nationella nivån har arbetet på länsstyrelserna med att ta fram s.k. bevarandeplaner för vart och ett av Natura 2000- områdena fortsatt. Dessa beräknas bli klara . Stora insatser har gjorts inom områdesskydd och förvaltning av skyddade områden. Den tidigare regeringen har gett i uppdrag att analysera vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas inom områdesskyddet med anledning av CBD:s arbetsprogram för skyddade områden och som rör områdesskydd. Basinventeringen av innehållet av naturtyper m.m. i våra skyddade områden, inklusive Natura 2000-områdena, har fortsatt. Vidare har beslutat om riktlinjer för utvärdering av förvaltning av skyddade områden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Syftet med denna är att nå en kostnadseffektiv måluppfyllelse i skötseln av skyddade områden inom ramen för de resurser som satsas. har redovisat en inventering av särskilt skyddsvärd skogsmark som förvaltas bl.a. av och . har tillsammans med och berörda länsstyrelser redovisat en överenskommelse om hur de inventerade områdena skall hanteras. har fastställt en vägledning för naturskyddsåtgärder i skogsmyrmosaiker. Vägledningen innehåller bl.a. förutsättningar för skyddet liksom rekommendationer för reservatsavgränsning och reglering av skogsbruk med mera. I en rapport från utvärderas hur skötsel och nyttjande av skyddad natur kan bidra till den regionala och lokala utvecklingen. Rapporten visar att erfarenheter från flera håll i landet tyder på att skyddad natur som används för friluftsliv och turism kan få en stor betydelse för ekonomi och sysselsättning i regionen. Få kommuner och regioner utnyttjar möjligheten att göra skyddade områden tillgängliga för turist- och besöksnäringarna. har på uppdrag av den tidigare regeringen redovisat ett förslag om möjlighet att använda naturvårdsavtal som ett kompletterande verktyg inom naturvården, i områden utanför skyddade områden och på annan mark än skogsmark. Förslaget har remitterats och kommer att beredas vidare inom . har den särskilda satsningen på lokala och kommunala naturvårdsprojekt fortsatt. De två dominerande kategorierna av projekt är vård och förvaltning respektive projekt som rör information, folkbildning och kunskapsspridning. Satsningen skall utvärderas. Den tidigare regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att utreda effekterna av rovdjurstammarnas utveckling och frågor knutna till att uppfylla målen beträffande de stora rovdjuren björn, järv, lo, varg och kungsörn. Utredaren skall redovisa uppdraget . I samband med ekonomiska vårproposition redovisade den tidigare regeringen en särskild satsning för att förbättra samexistensen mellan människor och stora rovdjur. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Satsningen omfattar stöd till rovdjursakutgrupper, utveckling av förebyggande åtgärder, förstärkta resurser för länsstyrelsernas arbete med rovdjur samt utökade informationsinsatser. utarbetade ett förslag, Ett förnyat strandskydd (Ds 2005:23), som innefattade både förslag till skärpningar i vissa avseenden och lättnader i vissa områden men också klarlägganden i fråga om hur strandskyddsbestämmelserna bör tillämpas. Efter remissbehandling utarbetades ett i vissa avseenden reviderat förslag om ett differentierat strandskydd. Även detta förslag har varit föremål för remissbehandling och förslagen bereds nu vidare inom . Som en konsekvens av omställningen av försvaret från ett invasionsförsvar till ett modernt insatsförsvar finns det många fastigheter som inte längre behövs för försvarsändamål. Många av dessa ligger längs våra kuster och i våra skärgårdar. Detta ger samhället ett unikt tillfälle att genom fortsatt statligt ägande trygga en rad attraktiva områden för människors friluftsliv, men även för ändamål som naturvård och kulturminnesvård. har, i samråd med och , på den tidigare regeringens uppdrag redovisat en inventering av vissa områden som Försvarsmakten med stor säkerhet kommer att lämna. En del av dessa bedömdes som värdefulla att skyddas för det rörliga friluftslivet och föreslogs därför vara kvar i statlig ägo. Den tidigare regeringen har fattat beslut om att tjugo fastigheter/del av fastigheter skall kvarstå i statlig ägo till skydd för det rörliga friluftslivet.