prop · GU03122 · 2007-05-25 00:00:00 — Alla de ändringar som kommittén har föreslagit bör dock inte genom- föras eftersom påverkan på omgivningen skulle bli för stor. Detta gäller förslaget om att uppförande av garage eller carport på högst 30 kvadrat- meter skulle undantas från bygglovsplikt. Det gäller också förslaget om bygglovsbefrielse för inglasning av uteplatser under skärmtak. förslaget att slopa de särskilda undantagen utanför områden med samlad bebyggelse är aktuellt att genomföra. Färg, fasadbeklädnad och taktäckningsmaterial De nuvarande bestämmelserna om undantag från kravet på bygglov för yttre ändringar av en- och tvåbostadshus gäller enbart i fråga om att färga om en byggnad, om byggnadens karaktär därigenom inte ändras väsent- ligt. Bygglovsfriheten i denna del bör utökas, men kommitténs förslag att undanta alla åtgärder i fråga om färg, form eller material bedöms, åtmins- tone , som alltför långtgående. Utökningen av bygglovsfri- heten bör därför begränsas till åtgärder motsvarande de som är bygglovs- pliktiga enligt 8 kap. 3 § första stycket 1 . Undanta- get i 8 kap. 4 § första stycket 1 bör alltså utökas till att gälla även byte av fasadbeklädnad och taktäckningsmaterial under den förstärkta förutsätt- ningen att byggnadens eller områdets karaktär inte ändras väsentligt. Vä- sentligheten bör bedömas i relation till ändringen av byggnadens utse- ende och inte till ändringarna i sig, vilket innebär att lovplikten inte bör bedömas t.ex. utifrån kulörförändringen som sådan utan utifrån effekten på byggnaden, som kan variera mycket mellan olika byggnader. När det gäller friggebodar bör undantaget från bygglovsplikt inte begrän- sas till antalet bodar utan enbart till en sammanlagd byggnadsarea om . Det innebär en utökning av den tillåtna bygglovsbe- friade ytan med ytterligare jämfört med dagens regler. En utökning av den tillåtna ytan för friggebodar innebär en större an- vändbarhet och flexibilitet för enskilda fastighetsägare. Den nuvarande förutsättningen om en taknockshöjd på högst bör bestå. Uppförande av friggebodar och andra bygglovsfria åtgärder är inte fri- tagna från de funktionskrav på byggnader som regleras i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Avsikten är inte heller att nu ändra kraven på varsamhet enligt 3 kap. . Åt- gärderna är inte heller fria från bygglovsplikt i de fall komplementbygg- nader eller andra byggnadsåtgärder placeras närmare gräns mot granne, gata eller park än . Som de nuvarande bestämmelserna är for- mulerade med ordet gränsen kan gränsen betyda vilken gräns som helst, vilket naturligtvis aldrig har varit avsikten med bestämmelserna. Den otydligheten bör åtgärdas. Det bör framgå att undantaget från bygg- lovsplikten inte gäller närmare gränsen mot annan fastighet eller tomt än . De nuvarande reglerna om grannes medgivande bör bestå. Skärmtak, plank och murar Skärmtak bör få uppföras i vilket antal och läge som helst utan bygglov, dock inte över en större sammanlagd area än . Den sammanlagda arean bör beräknas utifrån den yta på marken eller mot- svarande som skärmtaken täcker sett i ett fågelperspektiv och inte utifrån arean på taken som sådana. Förutom att det kan vara praktiskt för fastighetsägaren att kunna an- ordna något större uteplatser med skärmtak, underlättas installation av solfångare eller solceller genom att större skärmtak tillåts. och solceller används för att omvandla solenergi till värme respektive elektricitet. Solfångare kan placeras på hustak, garagetak, eller förråds- tak. Den yta som behöver tas i anspråk för solfångaren varierar beroende på det behov av uppvärmning som skall tillgodoses. För småhus behövs sällan mer än . Även murar och plank får, enligt de nuvarande reglerna, uppföras för att anordna skyddade uteplatser i anslutning till bostadshuset. Det tillåtna avståndet från bostadshuset bör utökas för att rymma en mer möblerbar uteplats. Kompletterande byggnadsåtgärder för att med dörrar eller glaspartier åstadkomma en tät klimatskärm mellan uteplatsen och omgivningen så att uteplatsen övergår till att bli ett tillbyggt rum bör dock även i fortsättningen kräva bygglov. I fråga om en mur eller ett plank som anordnas på två hussidor som möts i ett hörn, bör kravet att anordnandet måste ske inom från bostadshuset kunna tillämpas på så sätt att muren eller planket tillåts få en sträckning som ytterst, dvs. från vardera husväggen, följer de linjer som parallellt med de båda väggarna möts i ett hörn, även om resultatet blir att murens eller plankets ytterhörn på det sättet blir på ett något längre avstånd från hus- hörnet än . Också i bestämmelserna om skärmtak, murar och plank bör det förtyd- ligas att undantaget från bygglovsplikten inte gäller närmare gränsen mot annan fastighet eller tomt än . De nuvarande bestämmelserna om grannes medgivande bör bestå. Kommunens handlingsutrymme att reglera bygglovsplikten Kommunerna kan genom beslut om detaljplan eller områdesbestämmel- ser öka eller minska bygglovsplikten inom vissa ramar och under vissa förutsättningar. Enligt 8 kap. 6 § får kommunen genom detaljplan eller områdesbestämmelser besluta om ökad bygglovsplikt i områden med värdefull miljö. Utanför områden med detaljplan får bygglovsplikt införas för omfärg- ning och andra yttre ändringar av byggnader som avsevärt påverkar deras yttre utseende, och för att uppföra komplementbyggnader och mindre tillbyggnader till en- och tvåbostadshus utanför samlad bebyggelse. I om- råden med detaljplan får bygglovsplikt införas för omfärgning av en- och tvåbostadshus med tillhörande komplementbyggnader. Kommunen får vidare, om det finns särskilda skäl, bestämma att bygglov krävs utanför områden med detaljplan för att uppföra, bygga till eller ändra ekonomi- byggnader för jord- och skogsbruk samt i vissa fall även för skyltar och ljusanordningar. Kommunens möjlighet att kräva bygglov i områden som utgör en vär- defull miljö bör utökas till att avse alla ändringsåtgärder enligt 8 kap. 4 § första stycket 1 och även uppförande av komplementbyggnader enligt 8 kap. 4 § första stycket 4. Vid behov kan kommunen enligt bestämmelserna i 5 kap. dessutom bestämma om färg, material m.m. Eftersom utveck- lingen går snabbt när det gäller nya material och metoder, kan det dock vara lämpligt att inte låsa den framtida utformningen alltför hårt genom sådana planbestämmelser. Det kan anses tillräckligt att kom- munen genom att besluta om skyldighet att söka bygglov tillförsäkrar sig Prop. 2006/07:122 möjlighet att diskutera olika lösningar med sökanden mot bakgrund av eventuella informella riktlinjer som kan finnas utarbetade av kommunen för det aktuella området. Reglerna om undantag från bygglovsplikt för åtgärder som avser en- och tvåbostadshus finns i 8 kap. 4 § . Paragrafen har ett omfattande innehåll. För en bättre överskådlighet bör bestämmelserna re- daktionellt delas upp i tre paragrafer en för undantag som gäller oavsett detaljplan, en annan för undantag som gäller i områden med detaljplan och en tredje för undantag som gäller utanför detaljplan. För bättre överskådlighet bör även bestämmelserna i 8 kap. 6 § få en ny redaktionell utformning. 10Tidsbegränsade bygglov och bygglov som används för ändamål av säsongskaraktär 10.1Bakgrund och gällande bestämmelser Huvudregeln är att permanent bygglov skall beviljas för åtgärder som kräver lov. Om förutsättningarna för bygglov saknas, kan bygglov för tillfälliga åtgärder ges enligt 8 kap. 14 § . Ett till- fälligt bygglov kan avse uppförande av enkla byggnader, ändrad använd- ning av en byggnad eller andra åtgärder som är planstridiga eller inte långsiktigt lämpliga på platsen. Lov för tillfälliga åtgärder kan ges för högst och därefter för- längas i taget till sammanlagt maximalt . Bygglov för tillfällig åtgärd syftade ursprungligen till att mark, som är planlagd för viss användning, tillfälligt skall kunna tas i bruk för andra ändamål som kan genomföras i avvaktan på att planen genomförs och inte försvårar genomförandet. I rättspraxis har bestämmelsen tolkats så att åtgärdens provisoriska karaktär måste framstå som reell med hänsyn till dess syfte och till de tekniska och ekonomiska möjligheterna att återgå till ett planenligt användningssätt (RÅ 1994 ref. 13). Det har inte be- dömts vara tillräckligt att en byggnad är lätt demonterbar, om det sam- tidigt framgår att behovet av byggnaden har långsiktig karaktär (RÅ 1998 not. När den tillåtna tiden för den tillfälliga åtgärden har gått ut, är det men- ingen att den tillfälliga markanvändningen skall upphöra. Skulle så inte ske, kan besluta om handräckning och föreläggande enligt bestämmelserna i 10 kap. . Regeringens förslag: För en åtgärd som uppfyller något eller några men inte alla kraven för ett bygglov får ett tidsbegränsat bygglov ges, om sökanden begär det och åtgärden avses att pågå under en begrän- sad tid. Ett sådant lov skall ges, om åtgärden har stöd i en detaljplane- bestämmelse om tillfällig användning av byggnad eller mark. Ett tidsbegränsat bygglov får ges för högst . Tiden kan på sö- kandens begäran förlängas i taget. Den sammanlag- da tiden får överstiga endast om lovet skall användas för ända- mål av säsongskaraktär. Bestämmelserna om giltighetstiden för bygglov förtydligas med an- givandet att de gäller om inte annat sägs i bestämmelserna om tillfäll- iga bygglov. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Förslaget att tidsbegränsade lov skall kunna ges än om lovet skall användas för ändamål av säsongskaraktär omfattas inte av kommitténs förslag. Däremot innebär kommitténs förslag följande. Den tid som åtgärden kan tillåtas skall vara beroende av om åtgärden upp- fyller kraven på utformning av bebyggelsen. Om kraven uppfylls, kan åtgärden tillåtas . Åtgärder som uppfyller kraven fullt ut men som strider mot gällande detaljplan bör kunna accepteras . För att åtgärder skall kunna beviljas bör endast krävas att föreskrifterna enligt förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., BVF, är uppfyllda. I dessa fall får lovet inte förlängas. För att åtgärder skall kunna beviljas bör krävas att de tillgodoser både kraven i BVF och de nuvarande placer- ings- och utformningskraven i 3 kap. . De tekniska egenskapskraven skall i huvudsak vara uppfyllda för att lov skall kunna tillåtas gälla i totalt . Till ansökan om lov skall fogas och i bygg- lovsbeslutet fastställas en redovisning av hur avvecklingen skall genom- föras och marken återställas. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt förslaget. i har anfört att det bör krävas att åtgärden uppfyller grundläggande krav på utformning av bebyggelse och lokalisering för att tiden skall få uppgå till . har avstyrkt en begränsning av de nuvarande möjligheterna att ge tillfälliga bygglov, eftersom tidsbegränsade bygglov har kunnat fungera som en nödvändig ventil för näringsverksamheter, däribland handel. Hässle- holms, och kommuner har anfört att förslaget kommer att ställa krav på ändring av detaljplaner. kommun har anfört att den nuvarande maximala tiden bör behållas, eftersom det kan finnas situationer där en skälig förlängning av tillfälliga åtgärder är bättre än att tvingas göra en kortsiktig detaljplan eller avveckla en tillfällig verk- samhet, samt att kommunerna därför bör ges förtroendet att använda denna möjlighet med stor restriktivitet. kommun har efterfrågat en övergångsbestämmelse. nadsnämndssekreterare har avstyrkt förslaget eftersom det innebär en Många kommuner uppfattar det som positivt att krav kan ställas på redovisning av åtgärder för återställande och avveckling. Skälen för regeringens förslag När infördes ansågs det inte finnas några betänklig- heter från rättssäkerhetssynpunkt med bygglov för tillfälliga åtgärder. Ut- gångspunkten var att det inte var till nackdel för den enskilde att bara ha ett sådant bygglov till stöd för sin markanvändning. Bygg- lov för tillfälliga åtgärder skulle ses som en möjlighet som fanns i reserv för det fall att den gällande planen utgjorde hinder för ett lov som inte är tidsbegränsat. Reglerna om bygglov för tillfälliga åtgärder ansågs ligga i sökandens intresse (prop. 1985/86:1 s. 723). Berörda sakägares intresse och eventuella nackdelar för dessa till följd av bygglov för tillfälliga åt- gärder diskuterades inte. Varken i lagtexten eller i förarbetena sägs heller något om på vilka grunder ett sådant bygglov får ges, utöver att sökanden begär det. Den totala avsaknaden av reella prövningsgrunder i 8 kap. 14 § i förening med generösa tidsgränser har öppnat för en vid tillämpning, en rad tolkningsproblem och en betydande rättsosäkerhet. Det är oklart vad som avses med tillfällig åtgärd i 8 kap. 14 § . Av rättspraxis framgår att åtgärden skall ha tillfällig karaktär, dvs. att den praktiskt och ekonomiskt skall vara rimlig att av- veckla inom den avsedda tiden. har även funktionella aspekter an- lagts, såsom att åtgärden inte får vara långsiktigt oundgänglig på platsen. Lov för tillfällig åtgärd benämns ibland tillfälligt lov, vilket kan miss- uppfattas så att det är lovet som är provisoriskt, och att det kan ges i av- vaktan på ett pågående planarbete. Det händer att bygglov för tillfällig åtgärd begärs och beviljas för att undgå planändring för åtgärder som strider mot detaljplanen och inte kan betraktas som mindre avvikelse, men betecknas som tillfälliga åtgärder även om de är permanent avsedda. Varken lagtexten eller förarbetena till bestämmelserna i 8 kap. 14 § om bygglov för tillfälliga åtgärder ger någon vägledning för prövningen av en ansökan om ett sådant lov. Bygglovsbestämmel- serna i 8 kap. 11 och 12 §§ är satta ur spel och därmed helt eller delvis såväl eventuella fastighets- och detaljplaner som lämplighetskraven i 2 och 3 kap. Inga andra prövningskriterier är angivna eller uteslutna. Reger- ingsrätten har dock uttalat att en lämplighetsbedömning skall göras som innefattar en avvägning mellan de intressen som talar för åtgärden och de motstående allmänna och andra intressen som skyddas av plan- och bygg- lagen eller annan lagstiftning (RÅ 1991 not. Reglerna om bygglov för tillfälliga åtgärder har fått karaktären av en generalklausul som tillämpas utifrån de syften som i sammanhanget be- döms beaktansvärda. Det kan innebära att grannar får leva med olägen- heter . En varaktighet uppfattas av de berörda grannarna normalt inte som en tillfällig åtgärd. Detta kan jämfö- ras med att byggarbeten, byggbodar och annat som kan vara till olägen- het i näromgivningen bara skall behöva accepteras . Av framgår vad som måste ske när eller innan tiden för ett bygglov för en tillfällig åtgärd går ut, men det följs inte all- tid. Det som har uppförts eller vidtagits med stöd av lovet måste tas bort eller upphöra, om inte en planändring gör att man kan ge ett bygglov som inte är tidsbegränsat. Bygglov för en ny tillfällig åtgärd kan sökas och ges , efter en prövning på obestämda grunder. I likhet med kommittén anser regeringen att bestämmelserna i 8 kap. 14 § om bygglov för tillfälliga åtgärder bör revideras och kompletteras. Tillämpningen av bestämmelserna behöver styras upp. Utrymmet för tidsbegränsade bygglov För det första bör ett bygglov som ges för en tillfällig åtgärd benämnas tidsbegränsat bygglov för att tydliggöra att lovet ges för en begränsad tid. Ett tidsbegränsat bygglov bör kunna ges för alla slags bygglovspliktiga åtgärder. Den nuvarande begränsningen till vissa åtgärder i 8 kap. 14 § andra stycket bör därför tas bort. I vissa fall kan tidsbegränsade bygglov dessutom vara aktuella även för icke bygglovs- pliktiga åtgärder enligt 8 kap. 21 § . Möjligheten till tidsbegränsade bygglov bör därför omfatta alla åtgärder som uppfyller kraven för tidsbegränsat lov. Huvudregeln bör även i fortsättningen vara att permanent bygglov i första hand skall ges enligt 8 kap. 11 och 12 §§ för åtgärder som kräver bygglov. Först om ett sådant lov inte kan ges, bör ett tidsbegränsat lov bli aktuellt. För att ett tidsbegränsat bygglov skall kunna ges bör krävas att ett antal av kraven i 8 kap. 11 eller 12 § är uppfyllda. Vilka krav eller i vilken grad kraven skall vara uppfyllda får bedömas av i det en- skilda fallet, och de eventuella olägenheterna av åtgärden får vägas mot nyttan av åtgärden. Normalt bör det krävas goda skäl för att ge bygglov för en åtgärd som bedöms innebära större olägenheter än som accepteras i fråga om bygglov som inte är tidsbegränsade. behöver det finnas ett visst handlingsutrymme för att göra en av- vägning. Ett grundläggande krav som dock normalt bör vara uppfyllt är kravet att en byggnad inte skall placeras så att den eller dess avsedda an- vändning inverkar menligt på trafiksäkerheten eller på annat sätt medför fara eller betydande olägenhet för omgivningen enligt 3 kap. 2 § . Regeringen delar inte kommitténs bedömning att åtgärdens varaktighet bör styra vilka krav som skall ställas. Syftet med den planerade åtgärden, snarare än dess planerade varaktighet, bör vara avgörande för vilka krav som är rimliga. Exempelvis måste en provisorisk av- sedda användning vara avgörande för vilka krav som är rimliga att ställa. Liksom enligt de nuvarande bestämmelserna om tillfälligt lov bör ett tidsbegränsat bygglov ges om åtgärden har stöd i en detaljplanebestäm- melse om tillfällig användning av byggnad eller mark. Avveckling av den åtgärd som fått tidsbegränsat bygglov Avvecklingen av den byggnad eller motsvarande som omfattas av lovet bör vara en naturlig del av de åtgärder som vidtas med stöd av ett tidsbe- gränsat bygglov. Byggherren bär ansvaret för att avvecklingen sker och att platsen återställs. För att en kommande avveckling skall bedömas vara trovärdig bör det redan i bygglovsansökan redovisas varför bygglovet Prop. 2006/07:122 behövs bara och hur avvecklingen skall gå till. Av 8 kap. 20 § framgår att de ritningar, beskriv- ningar och uppgifter i övrigt som behövs för prövningen skall lämnas in tillsammans med ansökan. Om ansökningshandlingarna är ofullständiga får förelägga sökanden att avhjälpa bristen . Därför finns det inte skäl att, som kommittén har föreslagit, författ- ningsreglera att ansökan skall innehålla en redovisning om hur avveck- lingen skall genomföras och marken återställas. Den sammanlagda tillåtna tiden för tidsbegränsade bygglov bör vara be- gränsad. Tidsbegränsade bygglov bör ge möjlighet att effektivisera markanvändningen genom att kunna tillåta en åtgärd som är angelägen eller önskvärd . Att tillåta en sådan åt- gärd framstår dock inte som rimligt. Även är en relativt , särskilt med beaktande av att grannars och andras intressen kanske får stå tillbaka under den tiden. bör vara en tillräckligt för att kunna lösa t.ex. en lokalfråga vid renovering eller ombyggnad av en skola genom tillfälliga byggnader. Det får också anses rimligt att efter så skall kunna avgöra om en planändring behöver göras för den fortsatta mark- användningen. Mot bakgrund av detta bör den sammanlagda tiden för tidsbegränsat bygglov inte överstiga . Endast när bygglovet behövs för ändamål av säsongskaraktär bör ett tidsbegränsat lov kunna ges än . Den frågan behandlas i nästa avsnitt. Bestämmelserna om giltighetstiden för lov i 8 kap. 33 § plan- och bygg- lagen bör kompletteras med ett förtydligande om att särskilda bestäm- melser om upphörande av bygglov finns i 8 kap. 14 §. Bygglov för ändamål av säsongskaraktär Regeringens förslag: Om ett bygglov används för ett ändamål som har en sådan säsongskaraktär att den åtgärd som omfattas av bygglo- vet behöver upprepas under två eller i följd, får åtgärden vidtas igen utan ny prövning, om det sker från det att åtgärden Bestämmelserna om giltighetstiden för bygglov förtydligas med an- givandet att de gäller om inte annat sägs i bestämmelserna om bygg- lov för ändamål av säsongskaraktär. Kommitténs förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Länsstyrelserna i , , och har tillstyrkt förslaget om periodiska bygglov. i har anfört att förslaget om periodiska bygglov är bra eftersom det kan förenkla prövningen och nytt bygglov inte behöver sökas för varje period av året. bottens län kommer periodiska bygglov att uppfattas av kommunerna som en praktisk nyhet som kommer att underlätta prövningen rörande t.ex. uteserveringar och kiosker. Åre kommun har anfört att det är bra att mark och byggnad kan användas medan kommunen faststäl- Prop. 2006/07:122 ler en slutlig markanvändning. har anfört att perio- diska bygglov bör kunna beviljas . kommun har efterfrågat en övergångsbestämmelse. Kommuner och Landsting har anfört att det finns ett behov av periodiska bygglov och att lagförslaget behöver kompletteras så att sådant lov kan beviljas i intervaller än om platsen är lämplig för ända- målet. Föreningen har anfört att förslaget innebär en anpassning till vad som redan görs . Skälen för regeringens förslag: Det finns behov av att införa en möj- lighet att använda bygglov för periodiska åtgärder, dvs. åtgärder som är säsongsbundna eller på annat sätt återkommande på samma plats. Exem- pel på sådana åtgärder är att anlägga kioskverksamhet som bara bedrivs under en del av året, åtgärder för återkommande evenemang såsom till- fälliga parkeringsplatser eller skyltar som sätts upp under en del av året. För periodiskt återkommande åtgärder innebär de nuvarande reglerna i 8 kap. att bygglov måste sökas även om åtgärden uppfyller kraven i 11, 12 eller 14 §. Detta är inte rimligt och föranleder onödigt merarbete både för och enskilda. När det av en ansökan om bygglov framgår att bygglovet avses att an- vändas för ändamål av säsongskaraktär bör byggnadsåtgärden kunna vid- tas och avvecklas inom ramen för den tid som beslutet om bygglov avser utan att en ny ansökan måste ges in och en ny bygglovsprövning göras varje gång samma åtgärd behöver vidtas igen. Det skulle underlätta för verksamhetsutövarna och minska byggnadsnämndernas arbets- börda. En sådan möjlighet bör dock begränsas till de situationer då åt- gärden verkligen vidtas . I annat fall bör bygglov sökas på nytt. När ett bygglov avses att användas endast för ändamål av säsongska- raktär bör sökanden i sin ansökan redovisa hur avvecklingen av den upp- förda byggnaden eller motsvarande kommer att genomföras och marken återställas då lovet inte används. Bestämmelserna om giltighetstiden för lov i 8 kap. 33 § plan- och bygg- lagen bör kompletteras med ett förtydligande om att särskilda bestäm- melser om upphörande av bygglov finns i 8 kap. 14 a §. 11 Skärpta sanktioner vid överträdelser 11.1Bakgrund och gällande bestämmelser skall enligt 10 kap. 1 § ta upp frågan om påföljd och ingripande så snart det finns anledning att anta att det har skett en överträdelse av lagens bestämmelser om byggande eller av föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av lagen. Påföljder och ingripanden regleras i 10 kap. De sanktioner som kan användas är förbud, avgifter, föreläggande och handräckning. kan också ingripa på olika sätt, bl.a. genom att förbjuda att byggnadsarbeten fortsätter eller förbjuda användning av byggnadsverk. kan också förelägga fastighetsägaren att vidta rättelser eller andra åtgär- Alternativt kan begära särskild handräckning från Prop. 2006/07:122 kronofogdemyndigheten så att rättelse sker. Enligt 10 kap. kan tre olika sanktionsavgifter tas ut byggnadsavgift, tilläggsavgift och särskild avgift. Typen av avgift beror på överträdelsens natur. De administrativa rutinerna för de olika sanktionsavgifterna skiljer sig åt. För åtgärder som kräver bygglov, rivningslov eller marklov och som har utförts utan sådant lov skall en byggnadsavgift tas ut. Byggnadsav- giften skall enligt 10 kap. 4 § bestämmas till ett be- lopp som motsvarar fyra gånger bygglovsavgiften. Avgiften skall bestäm- mas till . Vid ringa överträdelser kan avgiften efterges.