prop · GU031d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Utöver den överföring som sker från anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. skall detta finansieras genom att överförs från 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. till anslag 38:1 Verket för näringslivsutveckling avseende verksamhet . Översyn av statens kostnader för kommunala samverkansorgan När kommunala samverkansorgan bildas skall vissa kostnader för samverkansorganet finansieras av staten. Detta sker genom en omfördelning från respektive länsstyrelses förvaltningsanslag. De beräkningar som ligger till grund för omfördelningen skall avse antalet årsarbetskrafter som överförs från länsstyrelse till samverkansorgan. En schablonersättning per årsarbetskraft tillämpas. Schablonen har bestämts till per årsarbetskraft. Någon årlig pris- och löneomräkning har inte skett sedan schablonen infördes. Ambitionen är därför att schablonen bör höjas motsvarande den årliga pris- och löneomräkningen. Regeringen avser återkomma i vårpropositionen 2007 i denna fråga. Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 803 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 803 tkr prisnivå. är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . inledde sin verksamhet 1993. De övergripande målen är enligt sametingslagen att skall verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamhet och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder även det samiska språkarbetet. ansvarar även för vissa delar av arbetet med EU-stöd riktat mot särskilda samiska intressen inom de nya EU-pro- grammen . Därtill har ett informationsuppdrag gentemot allmänheten i fråga om att sprida information om det samiska samhället, kulturen och historien. I propositionen 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande gjorde regeringen bedömningen att även bör överta vissa uppgifter från vissa länsstyrelser och som i huvudsak rör interna samiska förhållanden. fattade beslut i enlighet med förslagen i propositionen. Överföringen av arbetsuppgifter och medel kommer att ske fr.o.m. . har en särskild konstruktion som både folkvalt organ och statlig myndighet med ett brett arbetsfält som bl.a. näringsliv, samhällsplanering, kultur, språk, EU-programarbete och information. I enlighet med beslut och propositionen 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande sker en överföring av från utgiftsområde 1 anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. samt en överföring av från utgiftsområde 23 anslaget 43:1 till utgiftsområde 1 anslaget 45:1 fr.o.m. . Därutöver kommer anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. under utgiftsområde 23 att disponeras av fr.o.m. samma datum. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 45:1 . beräknas anslaget till 26 257 000 respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 7.2 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 45:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Politikområdet omfattar anslaget för åtgärder för nationella minoriteter. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 1 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Totalt för utgiftsområde 1 Totalt för politikområde Minoritetspolitik 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Ovanstående mål är beslutat av och gäller från och med (prop. 2000/01:1, utg.omr. 8, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Målet för minoritetspolitiken har formulerats med utgångspunkt i de åtaganden som har genom internationella konventioner på området. Dessa konventioner är dels ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen), dels den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen). Konventionerna har tagits fram genom det internationella samarbetet i . ratificerade konventionerna 2000. I samband med ratificering av konventionerna angavs också vilka grupper och språk som täcks av konventionernas skydd. De grupper som erkänts som nationella minoriteter är samer, som också är ett urfolk, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. De språk som erkänts som minoritetsspråk är samiska (alla varieteter), finska, meänkieli, chib (alla varieteter) och jiddisch. Samiska, finska och meänkieli är territoriellt bundna språk och har ett starkare skydd enligt minoritetsspråkskonventionen än chib och jiddisch. I ramkonventionen finns inte någon definition av nationella minoriteter, men vid utarbetandet av konventionen åsyftades grupper med långvarig anknytning till en stat. De grupper som omfattas i har samtliga långvariga eller historiska band till . Dessutom har de personer som tillhör gruppen en uttalad samhörighet och en gemensam religiös, språklig, traditionell eller kulturell tillhörighet och på olika sätt manifesterar de en vilja och strävan att behålla den egna identiteten. En viktig princip i ramkonventionen är principen om självidentifikation. Den innebär att varje individ själv avgör om han eller hon vill bli behandlad som tillhörande en nationell minoritet. Enligt minoritetsspråkskonventionen omfattas språk som har använts av hävd inom ett område i landet och som är annorlunda än det officiella språket. Rätten till skydd för de nationella minoriteterna och rätten att använda minoritetsspråken i privata och offentliga sammanhang är i enlighet med ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen en integrerad del av det internationella skyddet för de mänskliga rättigheterna. Erkännandet av minoritetsspråken är också ett utryck för att dessa språk utgör en del av det svenska kulturarvet och att det finns ett behov att skapa förutsättningar för att minoritetsspråken skall kunna bevaras som levande språk i landet. Minoritetspolitiken inrättades som ett eget politikområde 2000 till följd av beslut att godkänna en ratificering av ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). Med utgångspunkt i det övergripande målet för minoritetspolitiken kan åtgärder inom politikområdet delas in i tre huvudområden. Åtgärder för att skydda de nationella minoriteterna, åtgärder för att stärka möjligheterna till inflytande för de nationella minoriteterna, både kvinnor och män, samt åtgärder för att stödja de historiska minoritetsspråken. Minoritetspolitiken är ett sektorsövergripande politikområde. För att det minoritetspolitiska målet skall få genomslag krävs att insatser görs inom ett flertal andra politikområden, såsom utbildnings-, kultur-, social- och demokratipolitiken. Av den anledningen finns det ett behov av samordning av minoritetspolitiken och därför finns en interdepartemental arbetsgrupp I arbetsgruppen, som leds av , medverkar också representanter från Utbildnings- och kultur-, Social-, Utrikes- och Jordbruksdepartementen. Det är även viktigt att ett jämställdhetsperspektiv genomsyrar minoritetspolitiken. Samerna är också ett urfolk i . Det finns därför en särskild samepolitik som redovisas under utgiftsområde 23. Skydda de nationella minoriteterna Att skydda de nationella minoriteterna innebär att värna om de mänskliga rättigheterna, motverka diskriminering av personer som tillhör de nationella minoriteterna samt främja respekt i samhället för olikheter i ursprung och identitet. granskar periodiskt i vilken utsträckning lever upp till de folkrättsliga åtagandena som följer av att har ratificerat ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen. rapporterar till vilka åtgärder som har vidtagits för genomförandet av ramkonventionen. lämnar information om genomförandet av minoritetsspråkskonventionen till . sammanställer även rapporter med rekommendationer till om efterlevnaden av de båda konventionerna. Denna övervakningsmekanism fyller en viktig funktion för uppföljning och utveckling av minoritetspolitiken. överlämnade den andra rapporten till angående genomförandet av ramkonventionen. Rapporten innehåller information om de åtgärder som har vidtagits på området och ger även svar på specifika frågor som har ställts till av . En viktig del i sammanställningen av rapporten var det samrådsmöte som hölls tillsammans med organisationer som företräder de nationella minoriteterna för att informera dem om rapporten samt inhämta deras synpunkter. överlämnades skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006 2009 (2005/06:95) till . Skyddet för de nationella minoriteterna ingår som ett särskilt avsnitt och flera åtgärder för att främja skyddet aviseras i handlingsplanen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det är av största vikt att det finns kunskap på nivå om åtaganden enligt ram- och minoritetsspråkskonventionerna eftersom det i stor utsträckning är kommunerna som ansvarar för den verksamhet i vilken minoritetspolitiken skall genomföras. Därför pågår kontinuerligt en dialog med företrädare för kommunerna. Exempelvis behandlades specifikt de nationella minoriteternas rättigheter i samband med lanseringen på nivå av den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna . I syfte att ytterligare öka kunskapen på nivå om de nationella minoriteternas och minoritetsspråkens folkrättsliga skydd har fått ett uppdrag att ta fram en handbok om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter i verksamhet. skall vara ett praktiskt verktyg för kommunala förtroendevalda och tjänstemän för att konkretisera arbetet för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna. Uppdraget skall redovisas . Stärka möjligheterna till inflytande Enligt förpliktelserna i ramkonventionen skall skapa nödvändiga förutsättningar för att personer som tillhör de nationella minoriteterna effektivt skall kunna delta i det kulturella, sociala och ekonomiska livet samt i offentliga angelägenheter, särskilt de som berör dem. Sedan minoritetspolitiken inrättades genomförs därför ett särskilt samrådsmöte mellan regeringen å ena sidan och företrädare för de nationella minoriteternas organisationer å andra sidan. fördelas ekonomiskt bidrag till organisationer som företräder de nationella minoriteterna i syfte att underlätta verksamheten för dessa organisationer. Efter samråd med de nationella minoriteternas organisationer har en ny bidragsförordning beslutats för att anpassa bidragssystemet efter organisationernas behov samt tydliggöra kriterierna för fördelningen av medlen. Den nya förordningen gäller och har sammanlagt 11 organisationer beviljats bidrag. Det råd för romska frågor som inrättades 2002 har fortsatt sitt arbete . Rådet är ett rådgivande organ till regeringen i frågor som 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Som ett resultat av arbetet i rådet fick i uppdrag att göra en fördjupad studie av situationen för romer i den svenska skolan. Uppdraget, som genomförs med aktivt deltagande av romska företrädare, skall redovisas till regeringen senast . I rådet för romska frågor har även situationen när det gäller omhändertagande av romska barn behandlats. Efter dialog med ansvariga myndigheter har ett arbete initierats av för att kartlägga situationen. arbetsgrupp med romska kvinnor har intensifierat sitt arbete . Tre regionala seminarier har genomförts i , och för att ge tillfälle att diskutera romska kvinnors och flickors situation när det gäller utbildning och arbetsliv i . Romska kvinnor och kommunala tjänstemän har deltagit vid seminarierna. Syftet har varit att stärka de romska kvinnorna lokalt genom att underlätta kunskaps- och erfarenhetsutbyte på området. Stödja de historiska minoritetsspråken Att stödja minoritetsspråken så att de hålls levande i utgör en central del av den svenska minoritetspolitiken. Situationen för de fem minoritetsspråken ser olika ut i landet och åtgärderna för att stödja språkens bevarande måste därför anpassas efter dessa olika förutsättningar. Gemensamt för minoritetsspråken är emellertid att det är av grundläggande betydelse att språken används för att de skall kunna hållas levande i . Regeringen vidtar olika åtgärder för att främja förutsättningarna för enskilda att använda och utveckla sitt minoritetsspråk. I vissa kommuner i gäller en särskild minoritetsspråkslagstiftning (1999:1175 och 1176) som ger enskilda rätt att använda samiska, finska eller meänkieli i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar. Lagstiftningen ger också rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på något av dessa minoritetsspråk. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att analysera om det finns förutsättningar att utvidga de så kallade förvaltningsområdena för finska och samiska. Utredaren slutredovisade sitt uppdrag . remissbehandlats och bereds i . överlämnande den andra rapporten med rekommendationer till avseende efterlevnaden av minoritetsspråkskonventionen. Rapporten föregicks av andra rapport till om efterlevnaden av minoritetsspråkskonventionen och därefter av ett besök som företrädare för gjorde i för att samla in kompletterande information. och rekommendationer offentliggjordes . behandlade den tidigare regeringens proposition Bästa språket en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/:2). Därmed antogs nationella språkpolitiska mål. Av dessa mål framgår att alla har rätt till språk, bl.a. att bruka och utveckla det egna nationella minoritetsspråket. För att nå målen med språkpolitiken finns det ett behov att samordna och stärka språkvården i . Därför har den statliga språkvården, bl.a. för finska, meänkieli, chib och jiddisch, inordnats i den statliga myndigheten och folkminnen. skall dock även fortsättningsvis leda det samiska språkarbetet. Det är väsentligt att har kunskaps- och erfarenhetsutbyte med andra länder och internationella organ för att utveckla minoritetspolitiken. En anledning till detta är att minoritetspolitiken vilar på internationella folkrättsliga konventioner och principerna är desamma i samtliga länder som tillträtt dessa konventioner. En annan anledning är att flera av minoritetsgrupperna är transnationella och har status som nationella minoriteter i flera länder. Den finsk-svenska arbetsgruppen för minoritets- och minoritetsspråksfrågor, som skapades 2001, har fortsatt sitt arbete . hade ordförandeskapet i arbetsgruppen under verksamhetsåret . Därefter överfördes ordförandeskapet till . Under det svenska verksamhetsåret har arbetet ägnats åt att utbyta information och erfarenheter i aktuella minoritetspolitiska frågor. Fördjupning har skett bland annat i frågan om utredningen av den svenska minoritets- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 språkslagstiftningen samt finskspråkig radioverksamhet i . Vidare tillskapades 2004 en nordisk kontaktmannagrupp på tjänstemannanivå i minoritetspolitiska frågor. var värd för det årliga mötet som hölls . Fokus på mötet lades på situationen för små minoritetsgrupper. deltar också i olika minoritetspolitiska samarbeten inom . hålls två möten i expertgruppen för nationella minoriteter, med fokus på frågan om inflytande för de nationella minoriteterna. hålls även två möten i expertgruppen för romska frågor varav ett möte i , , med fördjupning i romernas situation där. 2006:8) och lämnade då bl.a. förslag för att underlätta etablerandet av dagstidningar på samiska respektive meänkieli. Förslagen bereds inom . i har i uppdrag att följa tillämpningen av språklagarna (1999:1175 och 1176) om rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakt med förvaltningsmyndigheter och domstolar i de så kallade 8.4.2Insatser utanför politikområdet förvaltningsområdena som omfattar ett antal har två slutbetänkanden överlämnats till den tidigare regeringen inom det samepolitiska området, Samernas sedvanemarker (SOU 2006:14) och Jakt och fiske i samverkan (SOU 2005:116). Därutöver har ett utkast till en nordisk samekonvention tagits fram av en nordisk expertgrupp som bl.a. innehåller förslag på hur förvaltningen och nyttjandet av mark och vatten respektive jakt och fiske skall ske i de traditionellt samiska områdena. Efter avslutad remissbehandling bereds förslagen i betänkandena och utkastet till nordisk samekonvention i . Myndigheten för skolutveckling har via webbportalen Tema Modersmål vidareutvecklat försöksverksamheten med modersmålsundervisning delvis på distans. infördes en möjlighet för vuxna samer, som talar men inte kan läsa och skriva på samiska, att söka bidrag vid korttidsstudier. Därtill har avsatts till en särskild satsning för att utveckla och producera läromedel på sydsamiska för vuxna samer. I propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112), anges de övergripande riktlinjer som skall gälla för , SVT och UR under den kommande tillståndsperioden. I propositionen föreslås att sändningar på de nationella minoritetsspråken även fortsättningsvis skall vara ett prioriterat område och att tillgängligheten skall fortsätta att förbättras. redovisade sitt betänkande Mångfald och räckvidd (SOU har också i uppgift att fördela statsbidrag till kommuner och i enlighet med förordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli. skall redovisa hur statsbidraget till kommunerna och fördelats samt resultaten av dessa regionala insatser och kostnaderna för dem. Enligt redovisningen har medel till kommunerna fördelats enligt följande. Statsbidragen har använts för att täcka kostnader till exempel för att säkerställa att kommunförvaltningen har tillgång till samiskspråkig kompetens. Riktade insatser inom äldreomsorg och förskola har bekostats av statsbidragen. Även kostnader för framtagande av informationsmaterial på minoritetsspråk samt översättningar har täckts av statsbidraget. har vidareutvecklat samarbetet med och med i frågor som rör nationella minoriteter. Till exempel har lämnat bidrag till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 botten för att stärka erfarenhetsutbytet mellan kommunerna i minoritetspolitiska frågor samt för att stödja kommunerna i framtagandet av minoritetspolitiska handlingsplaner. har under /påbörjat ett program för den tvååriga yrkeshögskoleutbildningen Nationella minoritetskulturer. i har lämnat bidrag kring upprättande av ett för nationella minoriteter vid . Flera kommuner har antagit minoritetspolitiska handlingsplaner. I till om efterlevnaden av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (se avsnitt 7.4.1) sammanställs vilka åtgärder som vidtagits på det minoritetspolitiska området i . Rapporten visar att flera steg har tagits för att främja skyddet av de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. I granskning av efterlevnad av minoritetsspråkskonventionen framförs att flera av åtaganden på området är uppfyllda. Granskningsrapporten innehåller dessutom ett antal rekommendationer som syftar till att ytterligare förstärka genomförandet av minoritetsspråkskonventionens principer i . Rekommendationerna omfattar områden såsom en eventuell utvidgning av det språkliga förvaltningsområdet för finska respektive samiska, utbildning i minoritetsspråken, situationen för sydsamiskan, dagspress på samiska och meänkieli samt allmänhetens kunskap och medvetenhet om minoritetsspråken. Processen inom förvaltningsområdena i för att utveckla det minoritetspolitiska arbetet har fortsatt . Arbetet med att utveckla minoritetspolitiska handlingsplaner har i flera kommuner lett fram till att handlingsplaner har antagits. Kunskaps- och erfarenhetsutbytet kommunerna emellan har förstärkts och samarbete med andra aktörer i med ansvar och intresse för minoritetspolitiska frågor har fördjupats. Dessa resultat visar sammantaget att det pågår ett kvalitativt utvecklingsarbete bland kommunerna och andra aktörer inom förvaltningsområdena för att förstärka skyddet för de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. De fördelade statsbidragen och uppföljningsarbete har påtagligt bidragit till denna utveckling. Ur granskning av efterlevnad av ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen framgår att flera viktiga steg har tagits i för att uppfylla åtagandena på området. Genom de rekommendationer som framförts av ges också en bild av inom vilka områden som det finns brister. Dessa rekommendationer, liksom de synpunkter som framförs av de nationella minoriteternas organisationer, tas till vara i det fortsatta arbetet för att omsätta konventionernas principer i praktiken. har inte haft några invändningar när det gäller verksamheten inom politikområdet minoritetspolitik. Den svenska minoritetspolitiken vilar på internationella överenskommelser om skydd för nationella minoriteter och minoritetsspråk. Detta innebär att politiken grundar sig på gemensamma principer som flertalet europeiska länder har enats om att tillämpa i förhållande till nationella minoriteter och minoritetsspråk. Dessa principer utgör en del av det internationella skyddet för de mänskliga rättigheterna. De innebär också ett skydd av minoritetsspråken i sig eftersom dessa språk utgör en del av det gemensamma europeiska kulturarvet som i olika grad hotas av att försvinna i de olika länderna. Principerna i ram- och minoritetsspråkskonventionerna skall tillämpas på de förhållandena som råder i . I detta arbete utgör granskning av efterlevnad av konventionerna ett stort värde. har avlämnat en rapport till om efterlevnaden av ramkonventionen och har redovisat en granskningsrapport till om efterlevnaden av minoritetsspråkskonventionen. Dessa rapporter inklusive rekommendationer och de processer som har lett fram till rapporterna har en stor betydelse för utvecklingen av politikområdet framöver och för ytterligare förverkligande av åtaganden på minoritets- och minoritetsspråksområdet. Skydda de nationella minoriteterna Utgångspunkten för skyddet för de nationella minoriteterna är att skall vara ett öppet samhälle präglat av respekt för varje människas värde och där olikheter och mångfald bejakas. Det är därför viktigt att de nationella minoriteterna ges utrymme att bevara och utveckla sin kultur, identitet och språk. En viktig del i att skydda de nationella minoriteterna är också insatser som syftar till att motverka diskriminering av individer som tillhör de nationella minoriteterna. För att minoritetspolitikens mål skall kunna förverkligas krävs att politiken får genomslag på alla nivåer i samhället. För detta krävs att det finns en god kunskap inom den statliga och kommunala förvaltningen om minoritetspolitikens mål, förpliktelser på området och om situationen för de nationella minoriteterna och minoritetsspråken.