prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — Regeringen avser vidare pröva frågan om tidsbegränsade anställningar. Såvitt regeringen nu kan bedöma skulle sådana anställningar i kombination med tidigt planerad karriärväxling förbättra förutsättningarna för att bedriva en effektiv verksamhet inom Försvarsmakten och motsvara de nya krav som ställs på myndigheten. Befälsordningen och det därtill kopplade militära skolsystemet kommer att ses över. Det är nödvändigt att de verksamhetsanknutna kraven på kompetens- och åldersstruktur läggs till grund för skolsystemet och för in- och utflödet av personal i officerskåren. Enligt regeringens mening skulle personalförsörjningen inom officerskåren gynnas av ett uppbrott från dagens tydliga indelning i personalkategorierna yrkes- och reservofficerare. Detta utvecklas nedan. Regeringen vill också informera om att andra personalfrågor kommer att ägnas En sådan fråga är formerna för utnämningar av högre chefer i Försvarsmakten. Omställningen från ett omfattande invasionsförsvar till ett väsentligen mindre insatsförsvar har inneburit stora förändringar för reservofficerskåren. Många av dagens reservofficerare anställdes i då den militära identiteten fanns i krigsförbanden. I invasionsförsvaret bemannades många krigsbefattningar på nivåerna löjtnant, kapten och major med reservofficerare och reservofficerarna hade ett stort ansvar för den tidens krigsförberedelsearbete. För många reservofficerare innebar krigsplaceringen en närmast årlig tjänstgöring i allt från någon dags krigsplaneringsarbete till sex veckors krigsförbandsövning. Att de yttre förutsättningarna för reservofficersanställningarna förändrats innebär dock inte att behovet av denna personalkategoris kompetenser har försvunnit i Försvarsmakten. Regeringen är övertygad om att det även behövs människor som kombinerar ett civilt yrkesliv med olika former av tjänstgöring i Försvarsmakten. Försvarsmaktens svårigheter att anpassa reservofficerssystemet till den övergripande utveckling som myndigheten genomgår får enligt regeringen inte skymma värdet av att disponera personer som förenar civil och militär kompetens. Enligt regeringens mening bör dagens tydliga indelning i personalkategorierna yrkesofficerare och reservofficerare brytas upp. Istället bör kompetensaspekterna läggas till grund för sammansättningen av officerskåren. Det förändrade synsättet bedöms också bidra till regeringens generella ambition att öka det militära försvarets flexibilitet eftersom det förstärker möjligheterna att variera personalstyrkan utifrån uppgifternas svårighetsgrad och omfattning. Det senare är särskilt angeläget för att förverkliga regeringens ambition i den internationella verksamheten. En närmare koppling mellan de båda personalkategorierna bedöms också underlätta in- och utflödet i officerskåren vilket är gynnsamt för tillgången till kompetens. Lika viktigt som det är att personer som huvudsakligen har en civil gärning tillför Försvarsmakten kompetens är det att andra personer som huvudsakligen har en militär gärning inhämtar civila erfarenheter under en del av yrkeskarriären. Att utföra de uppgifter som arbetsgivaren har är en naturlig del i ett anställningsförhållande. Därmed bör den principiella synen vara densamma på alla officerares tjänstgöringsskyldighet i de internationella insatserna. En förutsättning för utbildning till och anställning som reservofficer bör således vara att acceptera denna tjänstgöringsskyldighet. Enligt regeringens mening kan utformningen av det framtida reservofficerssystemet inte skjutas upp längre. Regeringen avser därför uppdra till Försvarsmakten att komplettera den redovisning som lämnats beträffande reservofficerssystemets framtid. Såvitt regeringen nu kan bedöma bör ett sådant underlag ta sin utgångspunkt i en analys av det framtida behovet av kompetens och hur kompetensbehovet på ett kostnadseffektivt sätt kan tillgodoses. Förändringar i systemet för mönstring och inskrivning Regeringens bedömning: Ett nytt system med stegvis mönstringsförfarande bör införas . Förfarandet bör utformas på ett sätt som aktivt uppmanar kvinnor att genomgå antagningsprövning. Motivationen skall väga tungt då totalförsvarspliktiga skrivs in till värnpliktsutbildning. Viljan till senare tjänstgöring i utlandsstyrkan bör också vara ett tydligt urvalskriterium i arbetet med att hitta de bäst lämpade för tjänstgöring. Skälen för regeringens bedömning: I skrivelsen 2005/06:131 En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret uttalade den tidigare regeringen sitt stöd för det system med stegvis mönstringsförfarande som har föreslagits av (SOU 2005:96). Enligt det nya systemet sker i första skedet ett urval av den manliga delen av åldersklassen. I andra skedet kallas de män till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 mönstring som bedöms klara kraven för lång grundutbildning. har i budgetunderlaget redovisat hur en stegvis och rationaliserad mönstring kan införas. Myndighetens beslut om vilka män som skall kallas att personligen inställa sig till mönstring kommer att fattas på grundval av uppgifter som den totalförsvarspliktige lämnar genom en Internetbaserad enkät. Enligt den tidplan myndigheten har angett kommer det Internetbaserade systemet att kunna tas i bruk , och tillämpas fullt ut . har bland annat pekat på att de nya metoderna ännu inte kunnat utvärderas fullständigt. Myndighetens bedömning är emellertid att ett tillräckligt antal totalförsvarspliktiga för de bemanningsansvariga organisationernas behov kommer att kunna skrivas in . Enligt regeringens uppfattning bör möjligheterna för kvinnor att antagningspröva och skrivas in till tjänstgöring utökas och förbättras. Att kvinnor i genomsnitt har en lägre fysisk förmåga kan i hög grad kompenseras av andra fördelar som en jämnare könsfördelning medför. Regeringens bedömning är vidare att det finns utrymme för att bättre förbereda de totalförsvarspliktiga för de fysiska krav som utbildningen ställer, till exempel genom åtgärder före inryckningen eller i inledningen av grundutbildningen. Sådana insatser skulle även kunna leda till minskade avgångar, inte minst bland kvinnor. Den Internetbaserade enkät som kommer att föregå mönstringen kommer att sändas ut till alla kvinnor i åldersklassen. Regeringen ser positivt på denna möjlighet att nå fler kvinnor. I samband med att metoderna vid mönstringen rationaliseras pågår ett arbete för att se över befattningskraven för totalförsvarspliktiga. Enligt regeringens mening är det väsentligt att särskilt beaktar jämställdheten vid utvecklandet av dessa nya metoder och befattningskrav. Enligt regeringens uppfattning bör det förändrade mönstringsförfarandet införas i enlighet med den tidplan som redovisats av . Det är emellertid angeläget att i samverkan med de bemanningsansvariga organisationerna fortlöpande utvärderar 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 resultaten av det förändrade mönstringsförfarandet. Regeringen återkommer i avsnitt 3.10.4 i fråga om den överföring från anslaget för till Försvarsmakten som möjliggörs. Det förändrade mönstringsförfarandet kommer att innebära att vissa totalförsvarspliktiga som önskar fullgöra värnplikt eller civilplikt inte kommer att kallas till mönstring. Om någon anmäler missnöje över att inte ha kallats till mönstring har möjlighet att kalla den totalförsvarspliktige efter en förnyad prövning. Målet är att hitta de för värnpliktsutbildning bäst lämpade personerna. I detta arbete är det regeringens uppfattning att motivationen skall väga tungt då totalförsvarspliktiga skrivs in till värnpliktsutbildning. Viljan till senare tjänstgöring i utlandsstyrkan bör vara ett tydligt urvalskriterium i arbetet med att hitta de bäst lämpade för tjänstgöring. Att endast en av fyra som utbildas kommer till användning inom Försvarsmaktens internationella insatser är inte försvarbart. Yrkesofficerare och civilanställda personal- och avvecklingskostnader I tabellen nedan redovisas Försvarsmaktens bedömning av personalkostnadsutvecklingen i jämförelse med den bedömning som gjordes föregående år. Tabell 3.9 Försvarsmaktens bedömning av personalkostnadsutvecklingen (löner, arvoden, fasta lönetillägg och avvecklingskostnader) Miljoner kronor, fasta prislägen för resp. år Den kostnadsminskning som redovisas beror främst på att bedömningen nu kan grundas på ett faktiskt utfall och kunskap om vad som kommer att ske . I tabellen ovan ingår i likhet med fjolårets budgetproposition kostnaderna för personalavveckling. I tabellen nedan redovisas Försvarsmaktens detaljerade bedömning av personalavvecklingskostnaderna , dvs. som beslutade avvecklingsåtgärder leder till kostnader. Kolumnen till höger visar fjolårets bedömning. Tabell 3.10 Försvarsmaktens bedömning av personalavvecklingskostnaderna under 20062011 Miljoner kronor, fasta prislägen för resp. år Regeringen konstaterar att det tillvägagångssätt som Försvarsmakten valt för sin personalreduktion leder till betydligt lägre kostnader . De kostnader som kan förutses uppgår till ca . Trots att omfattningen av den personalreduktion som följer av riksdagsbeslut om försvarspolitisk inriktning är väsentligt större än försvarsbeslutets hänförs endast (ca ) till det senare beslutet. En jämförelse av kolumnerna Totalt BU 07 och Totalt BU 06 visar att Försvarsmakten bedömer att de totala personalavvecklingskostnaderna kommer att bli ca lägre än den bedömning som gjordes i budgetunderlaget . Dessa siffror är dock inte jämförbara till följd av att Försvarsmakten ändrat den underliggande beräkningsmodellen. Den reella minskningen av kostnaderna bedöms av Försvarsmakten uppgå till ca . Regeringens bedömning: Alla anställda, inklusive de totalförsvarspliktiga, skall känna sig respekterade och välkomna på lika villkor inom försvaret. Den organisation som vid ofred skall försvara de mänskliga fri- och rättigheterna måste också kunna respektera dessa i sin egen organisation i den fredstida vardagen. Arbetet mot diskriminering och trakasserier inom Försvarsmakten måste förstärkas. Skälen för regeringens bedömning: Det är av stor betydelse att inom Försvarsmakten, såsom överallt i det svenska samhället, ta tillvara och attrahera de kompetenser man behöver oavsett kön, etnisk bakgrund och sexuell läggning. I Försvarsmakten verkar män och kvinnor, människor med olika bakgrund, erfarenheter och läggning. finns dock negativa värderingar om bl.a. homo- och bisexuella. Vidare förekommer att kvinnor blir utsatta för sexuella trakasserier. Ett klimat där det förekommer diskriminering och trakasserier kan enligt regeringen inte godtas. Alla anställda, inklusive de totalförsvarspliktiga skall känna sig respekterade och välkomna på lika villkor. Den organisation som vid ofred skall försvara de mänskliga fri- och rättigheterna måste också kunna respektera och upprätthålla dessa inom sin egen organisation i den fredstida vardagen. Arbetet mot diskriminering och trakasserier inom Försvarsmakten måste förstärkas. Till exempel bör konstruktiv samverkan med olika former av nätverk och intresseorganisationer utökas. Chefer och andra nyckelpersoner måste få fortsatt stöd och handledning. Det är viktigt att Försvarsmakten aktivt uppmärksammar situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner och vidtar de åtgärder som krävs för att motverka fördomar, för att skapa öppenhet och för att säkerställa att alla bemöts med respekt oavsett sexuell läggning och könsidentitet. En särskild fråga är de problem som försvarsanställda kan råka ut för när de deltar i internationella operationer under utländsk ledning. Eftersom det i många länders 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvarsmakter fortfarande råder en institutionaliserad diskriminering av eller regelrätta förbud mot homosexuella kan detta också påverka situationen för svenska soldater. Försvarsmakten har därför en uppgift att säkerställa att svenska soldater inte utsätts för diskriminering eller annan särbehandling vid multinationella operationer utomlands. antog 2000 resolution , i vilken slås fast att genderperspektivet skall beaktas i all fredsfrämjande verksamhet. Världens kvinnor och män måste gemensamt ta avstånd från de avskyvärda krigsförbrytelser som riktas mot kvinnor och flickor i krig runt om i världen. Resolution får enligt regeringen inte bli enbart en läpparnas bekännelse. Därför måste verka för ett antal konkreta åtgärder. bör bl.a. arbeta för att fler kvinnor skall finnas med i de internationella insatsstyrkor som skickas ut. Vidare bör utbildningen av dem som skall delta i en mission förbättras ytterligare när det gäller respekten för kvinnor och förståelsen för vad kvinnor och barn kan råka ut för. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheten inom de frivilliga försvarsorganisationerna återspeglar de förändringar som sker inom Försvarsmakten i stort. behov och arbetet med internationella insatser skall även i denna verksamhet ha en framskjuten position och stödet till frivilligorganisationerna bör styras av myndighetens behov av rekrytering till främst de internationella insatserna. Försvarsmakten har redovisat vilket behov myndigheten har av frivilliga försvarsorganisationer. Myndigheten bör också kartlägga hur och i vilken utsträckning de frivilliga försvarsorganisationerna kan stödja Försvarsmakten med utbildning. Organisationsstödet används för frivilligorganisationernas ledning, administration, försvarsupplysning, rekrytering, ungdomsverksamhet och funktionärsutbildning. Fördelningen av organisationsstödet grundar sig på antalet medlemmar i en frivillig försvarsorganisation samt på en rad faktorer som förändras över tiden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ungdomsverksamhet är av betydelse, bl.a. för rekrytering till totalförsvaret, inte minst med tanke på alltjämt minskat antal personer som fullgör värnplikt. Försvarsmakten har framfört vikten av att kunna bedriva sådan ungdomsverksamhet som uppdragsverksamhet för Försvarsmaktens räkning. Regeringen föreslår därför i avsnitt 3.10 att för ungdomsverksamheten överförs från anslaget 6:8 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. De frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll i samhällets förmåga att hantera extraordinära händelser. Frivilligarbetet vid svåra olyckor och extraordinära händelser måste stimuleras och individens förståelse för sin egen roll och uppgift i samhällets krishanteringssystem förbättras. I då allt färre individer rekryteras till värnpliktsutbildning minskar också rekryteringsbasen till frivilligorganisationerna drastiskt. Därför måste samhället underlätta och hjälpa dessa organisationer att trygga återväxten. De frivilliga försvarsorganisationerna bör också ges ett tydligt uppdrag och även möjlighet att nyttja nya mötesplatser för informationsspridande. finns det frivilliga resursgrupper i ca 100 svenska primärkommuner. Syftet med dessa är att dels stärka den kommunala krisberedskapen dels att kanalisera det frivilliga engagemanget att hjälpa till vid kriser. Förutsättningarna för medverkan i dessa frivilliga resursgrupper bör klarläggas för de enskilda, arbetsgivare och kommunerna. Vidare bör frivilligas rätt till tjänstledighet för att kunna hjälpa till vid kriser ses över. 3.8.1.5 Verksamhetsgren 3 Utveckling Regeringens bedömning: En väl fungerande materielförsörjning är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjligheter att utföra sina uppgifter. Regeringen avser överväga hur styrningen av den framtida materielförsörjningen kan ske så att den nödvändiga flexibilitet statsmakterna eftersträvar i denna hantering kan uppnås. inflytande över styrning och uppföljning bör koncentreras till de tillfällen där en reell beslutssituation av vägvalskaraktär avseende förmågeutveckling och långsiktig materielförsörjning föreligger. Detta innebär att en mekanism behöver skapas som gör att regeringen effektivt kan styra verksamheten och fatta nödvändiga beslut, som krav på insyn tillgodoses. Regeringen redovisar därför i denna proposition hur en sådan mekanism bör kunna utformas. Utvecklingssatsningar inom de etablerade nationella nischerna bidrar effektivt till Försvarsmaktens materielförsörjning. Forskning och teknikutveckling bör fortsatt inriktas på ett begränsat antal nischer. Regeringen tydliggör en ytterligare fokusering inom de fastslagna nischerna och understryker därmed att inriktningen inte innebär en hög prioritering för utvecklingsbeställningarna inom alla delområden inom nischerna. Med denna inriktning av materielförsörjningen bedömer regeringen att krav på insyn tillgodoses, som den nödvändiga flexibiliteten statsmakterna eftersträvar uppnås. Skälen för regeringens bedömning: Styrningen av Försvarsmakten utgår från den politiska inriktningen för hur Försvarsmaktens förmåga skall utvecklas. Försvarsmaktens materielförsörjning är en följd av den inriktning som anges för politikområdet. Materielförsörjningen kännetecknas av många och komplexa beroenden såsom t.ex. internationella samarbeten, försörjningssäkerhet, industriell kompetens och infrastruktur för vidmakthållande. Vidare kännetecknas materielförsörjning av att den är långsiktigt syftande och att tiden från beslut till resultat vanligen är långa. Statsmakternas inflytande över styrning och uppföljning av materielförsörjningen bör ökas, och bör enligt regeringens mening koncentreras till de tillfällen där en reell beslutssituation av vägvalskaraktär avseende förmågeutveckling och långsiktig materielförsörjning föreligger. Av skäl som framgår i avsnitt 3.10.2 behöver en mekanism tillskapas som gör att regeringen effektivt kan styra verksamheten och fatta Regeringen avser fortsätta den påbörjade utvecklingen med att större och principiellt viktiga projekt bör etappindelas i lämpliga intervaller med reella möjligheter för regeringen att vid behov ominrikta eller avbryta projekten. Vidare avses kopplingarna till möjligheterna att vidmakthålla och utveckla befintliga system utvecklas ytterligare. De materiella behov som identifieras bör främst tillgodoses genom utnyttjande av befintlig materiel, genom att öka antalet eller vidareutveckla dessa befintliga system. Genom att behovet tillgodoses av produkter och tjänster som den internationella marknaden erbjuder kan nya utvecklingssatsningar och teknisk kravgenerering minskas. I första hand bör anskaffningar göras genom deltagande i samordnad internationell anskaffning och i andra hand på egen hand. När sådan anskaffning inte är möjlig, eller lämplig, kan nyutveckling övervägas. Nyutveckling bör ske i samarbete med internationella samarbetsparter. I detta sammanhang vill regeringen peka på vikten av att tidigt väga in exportmöjligheter som en faktor i materielförsörjningen. Egenutveckling bör undvikas, men kan t. ex. ske då det krävs för att kunna behålla ett systemkunnande inom landet eller då det utgående från Försvarsmaktens operativa krav kan vara lämpligt med utveckling av kompetens och materiel vid inhemsk försvarsindustri Särskild uppmärksamhet bör riktas mot avvägningen mellan behoven av att tillfredsställa kortsiktiga behov av materiell tillförsel och behoven av kompetens, handlingsmöjligheter och förutsättningar för säker materielförsörjning på . Vidare skall andra möjligheter till handlingsfrihet och effektivisering av materielförsörjningen beaktas. De mest väsentliga verktyg regeringen identifierat och utvecklat för denna styrning är handlingsfrihet genom forskning och teknikutveckling, synergier mellan civil och militär forskning och teknikutveckling, etablering av tillgänglighetsåtaganden vid industrin, nationella nischer, samt internationella samarbeten. Handlingsfrihet genom forskning och teknikutveckling Forskning och teknikutveckling bidrar till handlingsfriheten genom att bygga upp en 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kunskapsbas som förbättrar förmågan att möta framtida hot. Verksamheten kan visa på alternativa sätt att tillfredsställa befintliga, och framtida, operativa behov och bidrar till resurseffektivitet genom att reducera tiden för utveckling och realisering av system. I materielförsörjningen måste en balans finnas mellan den handlingsfrihet som forskning och teknikutveckling ger och den budgetmässiga handlingsfrihet som uppnås genom anskaffning av färdiga system. Verksamheten inom forskning och teknikutveckling är vidare en viktig förutsättning för en konkurrenskraftig inhemsk industri som kan bidra till att utveckla kompetens som är internationellt ledande och attraktiv för internationellt samarbete. Försvarsmaktens totala behov av forskning och teknikutveckling är därmed bredare än det forskningsbehov som baseras på svenska nischer. FoT-verksamheten måste beakta samtliga syften. Dessa behov, i kombination med de ekonomiska förutsättningar FoT-verksamheten som följer av Försvarsmaktens överföring av medel från FoT-verksamhet mot operativa uppgifter, ställer höga krav på styrningen av forsknings- och teknikutvecklingsverksamhet. Synergier mellan civil och militär forskning och teknikutveckling, Möjligheter till utökad innovationsspridning och synergieffekter inom bland annat forsknings- och teknikutveckling bör stärkas, i syfte att effektivisera materielförsörjningen och bidra till att stärka den nationella FoU- basen. Vidare bidrar en ökad innovationsspridning till förbättrade förutsättningar att behålla systemkunnande inom landet. För att säkerställa att innovationer utnyttjas i materielförsörjningen bör Försvarsmakten inom ramen för regeringens ekonomiska och politiska inriktning för materielförsörjningen utgå från den samlade förmågan i hela näringslivet. Bland annat bör små och medelstora företags förutsättningar att bidra i materielförsörjningsprocessen beaktas. Utvecklingsverksamheten inom Försvarsmaktens materielförsörjning genomförs för att uppnå flera syften. Huvuddelen av verksamheten syftar till att tillgodose identifierade operativa behov. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 verksamheten syftar till att uppnå handlingsfrihet inför framtida operativa behov och för att i internationellt samarbete få tillgång till teknik och kompetens. Den tidigare regeringen har redovisat inriktningen att prioritera s.k. nationella nischer vid beslut om resurser för kompetensuppbyggnad och materielutvecklingsprojekt. Syftet är att säkerställa tillgång till inhemsk kompetens som i internationellt samarbete kan bidra till ökad leveranssäkerhet genom att bygga ömsesidiga beroenden och förtroenden. Dessa internationella relationer bidrar till ökad leveranssäkerhet. Regeringen anser att resurser bör endast inriktas mot sådan kompetens vid myndigheter och vid i verkande industri som Försvarsmakten har ett operativt förmågebehov av, som är internationellt ledande eller konkurrenskraftig och som kan bidra till en kostnadseffektiv materielförsörjning genom internationella samarbeten. Den tidigare regeringen har tidigare redovisat följande nationella nischer; lättrörliga markstridssystem, luftburna fjärrstridssystem och robusta nätverksbaserade lednings-, kommunikations- och informationssystem. I dessa områden ingår liksom tidigare sensor- och datafusion, singatur-, skydds- och systemdesign. Försvarsmakten genomför en kartläggning av hur materielförsörjning inom det området bör genomföras . Denna kartläggning kommer att avrapporteras . De strategier för utvalda nischer som Försvarsmakten redovisat i budgetunderlaget tar sin utgångspunkt i myndighetens operativa behov av kunskap om materiel och teknik inom olika kompetensområden och redovisar förslag på utvecklingssatsningar inom respektive nisch. Genom att tydliggöra en ytterligare fokusering inom de fastslagna nischerna vill regeringen understryka att inriktningen inte innebär en hög prioritering för utvecklingsbeställningar inom alla delområden inom nischerna. Med inriktningen för satsningar på nationella nischer har regeringen omsatt Försvarsmaktens förslag i styrning. Satsningar skall fortsatt göras inom följande områden; Inom nischen luftburna fjärrstridssystem bör satsningar göras i internationellt samarbete för utveckling av bemannade och obemannade