prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Se- dan 2003 deltar alla kommuner i maxtaxan och får del av den ekonomiska kompensationen. Ut- över kompensationen för de minskade avgiftsintäkterna får också kommunerna använda till kvalitetssäkrande åtgärder. är ett mångkulturellt land med många olika etniska, religiösa eller språkliga grupper som har band till sitt ursprung och sin kultur. Närmare 50 000 barn, , i förskolan har annat modersmål än svenska. Att kunna stödja kulturell mångfald och bejaka flerkulturella identiteter är därför en viktig uppgift för förskolan. Forskning och erfarenhet visar att tidiga insatser ger resultat och minskar skolmisslyckanden längre fram i . Läroplanen för förskolan (Lpfö 98) har ändrats så att ett nytt mål att sträva mot infördes för förskolan för barn med annat modersmål än svenska. Förskolan skall ge stöd i deras identitetsutveckling samt i deras förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Myndigheten för skolutveckling fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit inom arbetet att implementera förändringen i förskolans läroplan. Inom ramen för Myndigheten för skolutvecklings uppdrag att stödja kommunernas arbete med att förbättra utbildningsvillkoren i områden präglade av mångfald och social utsatthet, har ett antal förskolor valts ut som idéförskolor för mångfald. De utvalda skall fungera som idéförskolor . Under den tiden åtar de sig att i olika sammanhang sprida sina erfarenheter och kunskaper, bl.a. genom att ta emot studiebesök, svara på frågor och presentera sin verksamhet på myndighetens webbplats. I skolan liksom i andra samhällssektorer finns människor med olika etnisk och kulturell bakgrund. Alla elever i skolan måste oavsett bakgrund ges möjlighet att nå utbildningens mål. Alla elever i behov av särskilt stöd skall ha rätt till det stöd de behöver för att kunna nå målen för utbildningen. Elever med utländsk bakgrund har som grupp sämre resultat i skolan än elever med svensk bakgrund. Inom gruppen finns dock stora variationer. Många elever med utländsk bakgrund klarar sig minst lika bra i skolan som de som har svensk bakgrund. Satsningar på segregerade områden beslutade den tidigare regeringen att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. För att ytterligare förstärka satsningarna på skolor i segregerade områden aviserades i budgetpropositionen att det skall avsättas 70 respektive för förstärkta satsningar för detta ändamål. gavs Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram en planering för hur medlen skulle fördelas. I uppdraget angavs ett antal utgångspunkter för myndighetens arbete. Myndigheten redovisade uppdraget i form av en handlingsplan . Handlingsplanen innehåller en rad förslag på insatser för skolor i de mest utsatta områdena som bygger på bl.a. kommunernas behov, erfarenheter från myndighetens tidigare arbete samt aktuell forskning. Goda språkkunskaper är nyckeln till allt lärande och tyngdpunkten i myndighetens insatser ligger därför på att på olika sätt stärka språkutvecklingen. Den tidigare regeringen beslutade innevarande år att myndigheten skall få använda för att genomföra handlingsplanen. Strategi för nyanlända barn och ungdomar ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) framfördes att en särskild nationell strategi för utbildning av nyanlända barn och ungdomar skall tas fram. Strategin skall innehålla de utvecklingsinsatser som behövs för att alla barn och ungdomar skall få tillgång till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att arbeta fram en sådan strategi (U2006/5104/S). Myndigheten skall i sitt arbete bl.a. utgå från de pågående utvecklingsinsatserna inom myndighetens mångfaldsarbete. Enligt uppdraget skall en delredovisning ske och slutredovisning senast . Som ett led i arbetet med den nationella strategin fick i uppdrag att utarbeta förslag på nationella mål och riktlinjer för utbildningen av nyanlända barn och ungdomar. Enligt uppdraget skall återrapportering till regeringen ske senast . ekonomiska vårproposition föreslogs att det skall anställas 1 000 resurspersoner på skolor i segregerade områden och i skolor med låg måluppfyllelse i syfte att förbättra elevernas resultat i skolan. Resurspersonerna bör, enligt den tidigare regeringens förslag i första hand vara pedagoger som har kunskaper i elevernas modersmål men även annan personal skall kunna anställas. De skall fungera som stöd i undervisningen och därigenom bidra till att fler barn och ungdomar kan gå ut skolan med fullständiga betyg. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att börja teckna överenskommelser med kommuner om anställning av resurspersoner. satsas på detta. ekonomiska vårproposition aviserades att satsningen skall fortsätta i utökad omfattning även med . Regeringen avser att revidera satsningens inriktning så att kommunerna främst anställer lärare. För att en elev skall vara behörig att söka till gymnasieskolans nationella och specialutformade program krävs lägst betyget Godkänd (G) i ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik. Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag att, inom ramen för sitt arbete med utvecklingsdialoger, erbjuda kommuner och fristående skolor bidrag för anordnande av sommarskolor. Sommarskolorna skall vända sig till elever i åldrarna som har svårigheter att nå målen för utbildningen. fick myndigheten använda högst till uppdraget vilket tillsammans med kommunernas medfinansiering gjorde det möjligt för fler än 3 000 ungdomar att få ta del av en sommarkurs. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ekonomiska vårproposition aviserades att satsningen skall fortsätta även i samma omfattning, dvs. Utbildningssituationen för de nationella minoriteterna Grunden för minoritetspolitiken finns i den tidigare regeringens proposition (prop. 1998/99:143) Nationella minoriteter i . nationella minoriteter är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch. har anslutit sig till europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk samt ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Enligt konventionerna har personer som tillhör en nationell minoritet rätt att lära sig sitt minoritetsspråk och staterna skall säkerställa möjligheterna till undervisning i eller på minoritetsspråket. har av bl.a. rekommenderats att vidta åtgärder för att förstärka tillgången på utbildning på landsdels- eller minoritetsspråk, utveckla läromedel samt att förbättra lärarutbildningen på alla utbildningsnivåer. redovisade ett uppdrag att kartlägga utbildningssituationen för de nationella minoriteterna. En viktig del av minoritetspolitiken är att ge stöd till minoritetsspråken så att de hålls levande. En stor del av studie behandlade därför elevernas möjligheter att läsa de nationella minoritetsspråken i skolan. konstaterade att det finns brister i utbildningssituationen för de nationella minoriteterna. föreslår en tydligare harmonisering av svensk lagstiftning med intentionerna i de nämnda konventionerna. Som en komplettering till nämnda kartläggning har den tidigare regeringen uppdragit åt att genomföra en fördjupad studie av situationen för romer i den svenska skolan. Enligt uppdraget skall redovisning ske . Syftet är att få en bild av hur romers rätt till utbildning på lika villkor uppfylls. Myndigheten för skolutveckling ger stöd till utbildningen för de nationella minoriteterna framför allt genom webbplatsen Tema Modersmål. har satsats på uppbyggnad och utveckling av webbplatsen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 finns ett läromedelsråd som skall ansvara för att tillgången till och tillgängligheten av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder främjas, se 12 a § förordningen (2001:286) med instruktion för . förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. Rådet skall se till att behovsanalyser görs, utvecklingsarbete bedrivs, teknikutvecklingen bevakas och att ny teknik tas till vara i utvecklingen av läromedel för funktionshindrade, att forsknings- och utvecklingsarbete bevakas samt att institutet ger råd till läromedelsproducenterna i fråga om läromedel för funktionshindrade En särskild utredare har haft i uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna för personer att använda teckenspråket, liksom av dövas och hörselskadades tillgång till samhällets utbud av kultur och medier (dir. 2003: 169). I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga förutsättningarna för likvärdig utbildning på teckenspråk för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade barn, ungdomar och vuxna. Genom tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att i sitt arbete även inkludera barn och vuxna som är hörande men som inte kan tillgodogöra sig det talade eller skrivna språket och som därför är beroende av dövas teckenspråk för sin kommunikation (dir. 2005: 100). I betänkandet Teckenspråk och teckenspråkiga Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) redovisar utredaren sina förslag och ställningstaganden. I betänkandet föreslås bl.a. att all driftsrelaterad statlig verksamhet för teckenspråkiga barns och ungdomars utbildning förs till en myndighet . RGD/RGH och rh-gymnasierna Utbildningen på riksgymnasierna för döva och hörselskadade elever (/RGH) är organiserad vid fyra av kommuns skolenheter. Elevantalet har under /06 varit 419. För elever med svåra rörelsehinder anordnas rh-anpassad gymnasieutbildning enligt 5 kap. 7 § skollagen i , , och kommuner. /06 omfattade verksamheten 171 elever. redovisade 2004 ett regeringsuppdrag att följa och analysera utvecklingen av den rh-anpassade gymnasieutbildningen för den grupp elever som i liten eller obefintlig utsträckning följer kurser på gymnasienivå. Även om uppföljningen inte syftade till att jämföra kvaliteten på de fyra riksgymnasierna noterade kvalitetsskillnader mellan skolorna. För de ungdomar som tillhör målgruppen för rhanpassad utbildning är det givetvis av särskilt stor vikt att de får en utbildning av hög kvalitet som ger bästa möjliga förutsättningar för vidare studier eller arbete. Särskolan som skolform omfattar den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan. Ut- bildningen i särskolan syftar till att ge barn och ungdomar med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. Den tidigare regeringen lämnade skrivelsen Kvalitet i samverkan om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning till (skr. 2005/06:151). Skrivelsen baserar sig i huvudsak på betänkande, För oss tillsammans - Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98). Enskilda förskolor och fristående skolor Etableringsfrihet för enskilda förskolor och fritidshem har beslutat om ändringar i skollagen (1985:1100) som medför etableringsfrihet för enskilda förskolor och fritidshem (bet. 2005/06:UbU13, rskr. 2005/06:240). Beslutet innebar att en gemensam reservation av fem partier i utbildningsutskottet (m, fp, kd, c, mp) bifölls av . Lagändringen innebär att kommunerna skall vara skyldiga att lämna tillstånd för enskilda förskolor och fritidshem som uppfyller vissa kvalitetskrav. Kommunerna skall också, om tillstånd finns och verksamheten är öppen för alla barn, lämna bidrag till verksamheten. Ändringen i skollagen gäller fr.o.m. . Bidrag till enskild förskola Regeringens förslag: 2 a kap. 17 § första stycket 2 skollagen (1985:1100) ändras på sådant sätt att förutsättningarna för kommunala bidrag till enskild som bedriver allmän förskola enligt 2 a kap. 8 a § skollagen blir desamma som för bidrag till annan enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg som regleras där. Ärendet och dess beredning: har i yttrande anfört att verket inte har något att erinra mot lagförslaget. Skälen för regeringens förslag: Som framgår ovan har beslutat om ändringar i 2 a kap. skollagen avseende bestämmelserna om tillstånd och bidrag till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (bet. 2005/06:UbU13, rskr. 2005/06:240). I den nya lydelsen av 2 a kap. 17 § skollagen anges vissa förutsättningar för att kommunen skall lämna bidrag till den enskilda verksamheten. En av dessa förutsättningar regleras i 2 a kap. 17 § första stycket 2. Där sägs att verksamheten skall vara öppen för alla barn som har rätt till motsvarande offentlig verksamhet enligt 2 a kap. 6, 6 a, 6 b och 9 §§ skollagen, med undantag dels för sådana barn som det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter att ta emot för den enskilda verksamheten, dels för fall där kommunen medger undantag med anledning av verksamhetens särskilda karaktär. Som framgår saknas i 2 a kap. 17 § första stycket 2 en hänvisning till 2 a kap. 8 a § skollagen (allmän förskola). För att lagregleringen om bidrag skall bli fullständig bör en sådan hänvisning införas. Regeringen lämnar därför ett sådant förslag här. Regeringen bedömer att lagförslaget inte innehåller sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. Förslag till lagtext finns i avsnitt 2.1. Rätten till offentliga bidrag för fristående skolor Den tidigare regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag till reglering av rätten till offentliga bidrag för fristående skolor (dir. 2006:3). Regeringen anser att frågan om användningen av eventuella vinster som kan uppkomma i verksamheten inte är något som närmare behöver regleras. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen avser därför att lägga ned utredningen. har tillkännagivit (2005/06 UbU:14 punkt 59 reservation 61, rskr 2005/06:241) att det skall finnas möjlighet för skolor att införa flexibel skolstart. Det innebär att elever skall kunna börja årskurs ett i på höstterminen eller vårterminen det år barnet fyller sex eller , beroende på föräldrarnas beslut. Skolmognadsprov skall erbjudas föräldrarna som ett underlag för beslutet. Förskolans och förskoleklassens verksamhet skall samordnas med så att övergången sker på ett sätt som gagnar elevens intressen. 5.1.3Trygghet, respekt och ansvar Varje individ i förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, förskoleklassen, , gymnasieskolan, kommunernas vuxenutbildning och motsvarande skall bemötas med värdighet och respekt oavsett könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Barn, ungdomar och vuxna har rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Förekomsten av diskriminering och andra former av kränkningar är mycket allvarligt. Den principiella utgångspunkten är att skyddet mot diskriminering i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. fattade beslut om en ny lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever som trädde i kraft . Lagens ändamål är att främja barns och elevers lika rättigheter samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder samt annan kränkande behandling. Lagen innebär att barn och elever nu fått skydd även mot annan kränkande behandling som 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lagen skall tillämpas på såväl kommunalt som enskilt bedriven verksamhet. Lagen omfattar förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, förskoleklassen, grund- och gymnasieskolan, specialskolan, sameskolan, fristående skolor samt kommunernas vuxenutbildning. All verksamhet som omfattas av skollagen (1985:1100) ingår i lagens tillämpningsområde. För varje separat verksamhet skall det finnas en likabehandlingsplan som utgår från verksamhetens eget behov. I planen skall planerade åtgärder redovisas. Den skall ses över och följas upp för att hållas aktuell. Likabehandlingsplanen ersätter läroplanernas (Lpo 94 och Lpf 94) bestämmelser om handlingsprogram för att förebygga och motverka kränkande behandling. Krav på likabehandlingsplan gäller även förskolan. Läroplanernas terminologi har anpassats till lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . Barns och elevers delaktighet i det förebyggande arbetet Delaktighet och engagemang i arbetet mot diskriminering och annan kränkande behandling är av stor betydelse. En verksamhet med bristande delaktighet för barn och elever löper större risk att utlösa kränkande beteenden än den verksamhet som präglas av ömsesidig respekt och möjligheter till inflytande. Av den anledningen beslutade den tidigare regeringen om en ny förordning (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med en likabehandlingsplan. Den trädde i kraft . Barn- och elevombud för likabehandling Den tidigare regeringen utsåg ett särskilt barn- och elevombud för likabehandling . Detta utgör en särskild funktion inom för tillsyn enligt lagen (2006:67). Barn- och elevombudet skall tillsammans med (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och () se till att lagen följs inom sina respektive ansvarsområden. I barn- och elevombudets uppgift ingår vidare att ge råd beträffande lagens tillämpning samt att konkret hjälpa ett barn eller en elev tillrätta i ärenden som gäller trakasserier och annan kränkande behandling. Ombudsmännen och barn- och elevombudet har enligt lagen rätt att som ombud föra ett barns och en elevs talan i domstol i en skadeståndstvist. Kunskap om förekomsten av diskriminering I propositionen (prop. 2005/06:38) konstaterades att behovet av kunskap har ökat om förekomsten av olika former av kränkningar i skolan. Det gäller inte minst förekomsten av trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier. På uppdrag av den tidigare regeringen analyserar ett urval av grund- och gymnasieskolans läroböcker för att ta reda på om de avviker från läroplanernas värdegrund (Lpo 94 och Lpf 94) utifrån homosexuellas, bisexuellas och transpersoners perspektiv (HBT). Uppdraget, som skall redovisas , utgör en del i arbetet med att kartlägga förekomsten av diskriminering i grund- och gymnasieskolornas verksamhet. har vidare fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering i form av trakasserier på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder i förskolan, grund- och gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. I uppdraget, som gavs , ingår även att följa upp hur lagen tillämpas i dessa verksamheter. Dessutom skall inventera den fysiska tillgängligheten till lokaler för elever med funktionshinder i grund- och gymnasieskolan. Den delen av uppdraget skall redovisas till regeringen. Kartläggningen av förekomsten av diskriminering i form av trakasserier samt uppföljningen av tillämpningen av lagen skall redovisas . Värdegrund och mänskliga rättigheter har anslutit sig till flera internationella överenskommelser om grundläggande fri- och rättigheter som har betydelse för förskoleverksamhetens, skolbarnsomsorgens, förskoleklassens, skolans och vuxenutbildningens verksamhet. Verksamheternas värdegrund bygger på principer om de mänskliga rättigheterna och vilar på grundläggande demokratiska värderingar. har utarbetat allmänna råd (SKOLFS 2004:19) för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling. Inom pågår arbetet med att anpassa de allmänna råden till lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Delegationen för jämställdhet i förskolan Den tidigare regeringen beslutade om en jämställdhetsdelegation för förskolan . Delegationen för jämställdhet i förskolan (U2003:12) har haft i uppdrag, till , att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan samt föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas. I delegationens uppgift ingick även att fördela medel till jämställdhetsprojekt. Sammanlagt har 34 projekt, spridda över landet och av varierande omfattning och verksamhetsinriktning, fått tillsammans för att arbeta praktiskt och pedagogiskt med jämställdhet. Delegationen har överlämnat två betänkanden till den tidigare regeringen med förslag till åtgärder. Delbetänkandet Den könade förskolan om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2004:115) överlämnades och överlämnades slutbetänkandet Jämställd förskola om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2006:75). Flertalet jämställdhetsinsatser i skolan har varit riktade främst till flickor och kvinnor. är flickors och pojkars studieval i hög grad könsbundna. Flickor når dessutom kunskapsmålen i högre utsträckning än pojkar i stort sett i alla ämnen. Den tidigare regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) en satsning med på att fördjupa kunskaperna om de olikheter som finns mellan flickors och pojkars resultat i grund- och gymnasieskolan. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fortsätter men inriktningen kan komma att revideras. Arbetsmiljö i förskola, skola och fritidshem Elever omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160) från i skolan. Elevernas delaktighet och medverkan i skolans arbetsmiljöarbete är både en viktig arbetsmiljöfråga och en demokratifråga. Arbetsmiljölagen är utformad för att reglera samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det har medfört vissa svårigheter att tillämpa den för elever i skolan. För att förbättra elevskyddsombudens möjligheter att delta i skolans arbetsmiljöarbete har på uppdrag av regeringen utfärdat föreskrifter om elevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud (2004:13). Utredningen om arbetsmiljölagen (dir. 2004:91) påbörjade sitt arbete 2004. I uppdraget ingick bl.a. att se över elevrepresentanternas befogenheter och pröva om det är möjligt att stärka bevakningen av elevernas arbetsmiljö samt att utreda om arbetsmiljölagen även bör omfatta barn i förskola och fritidshem. Utredningen har lämnat ett delbetänkande Bättre arbetsmiljöregler i, samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44). Utredningen anser inte att den rätta vägen att angripa bristerna i förskolans och fritidshemmens arbetsmiljö är att utvidga arbetsmiljölagen. Något sådant förslag lämnades därför inte. För elever i förskoleklassen, , specialskolan samt gymnasieskolan lämnar utredningen förslag som ger eleverna och elevskyddsombuden ökade befogenheter. Betänkandet har sänts ut på remiss . Hälsa och trygghet i skolan Skolan har en viktig uppgift att fylla både genom att förebygga ohälsa bland alla barn och ungdomar och genom att stödja enskilda elever i behov av särskilt stöd. I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) gör den tidigare regeringen bedömningen att elevhälsa bör införas som ett eget verksamhetsområde i skolan. ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) aviserade den tidigare regeringen 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökade resurser för samverkan för att stärka det förebyggande arbetet med hälsa och trygghet i skolan. Samverkan mellan skolan och myndigheter inom det sociala och det polisiära området i ärenden som rör barn i behov av särskilt stöd är betydelsefull. Tidiga, adekvata och samordnande insatser bör bidra till en förbättring av elevers lärande, hälsa och trygghet samt förebygga mer kostsamma insatser i ett senare skede. Den tidigare regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att fördela medel till projekt inom grund- och gymnasieskolan för att få till stånd en utökad samverkan mellan skola, polis, socialtjänst samt barn- och ungdomspsykiatrin. En kompetent och utbildad lärarkår är avgörande för verksamheternas kvalitet och för elevernas möjligheter att prestera goda resultat. har andelen lärare utan behörighet ökat kraftigt.