prop · GU031d24 · 2007-01-01 00:00:00 — Hur dominerande de tre största i verksamma elproducenterna är beror på vilken geografisk marknad som betraktas som den relevanta, eller . Inom elhandeln är koncentrationen av ägandet inte lika stor. Trenden har varit att koncentrationen minskar. har de tre stora bolagens gemensamma marknadsandel, räknad i försåld energi, minskat från till (indikator 6). har även följt upp koncentrationen på marknaden för elhandel genom ett så kallat Herfindahl-index. Detta indikerar att den svenska elhandelsmarknaden är moderat koncentrerad. Kommissionen har ställt frågor avseende hur genomfört och rådets direktiv /54/EG om den inre marknaden för el (dnr. M2006/1728/R). Kommissionen önskar i tre avseenden närmare information, om regler för åtskillnad mellan nät- och andra dotterbolag inom en koncern, om reglerna för hur tillsyn över elnätstariffer tilllämpas i samt hur direktivets bestämmelser om tillsynen över den systemansvariges balansavtal tillämpas. har i en skrivelse till kommissionen redovisat på vilket sätt den svenska lagstiftningen uppfyller direktivets krav. I skrivelsen informerades kommissionen även om den utredning som tillsatts för att se över hur nättariffer skall regleras , Reglering av elnätstariffer m.m. (dir. 2006:39; se även under avsnitt 4.3.1). En av de grundläggande uppgifterna för som nätmyndighet är att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga. För att ge tillsynsmyndigheten en mer fristående roll och därigenom skapa en självständig och stark myndighet och öka fokus på tillsyn över elmarknaden bildades inom . har tre tillsynsärenden påbörjats efter anmälan och 219 på eget initiativ. meddelades 262 stycken förelägganden, vilket kan jämföras med 2004 då 109 förelägganden meddelades. Huvuddelen av föreläggandena rör- de rapportering angående avbrott orsakade av stormen . Övriga förelägganden avsåg nättariffer, årliga mätaravläsningar, mätaravläsningar vid inflyttning och leverantörsbyte, ekonomisk rapportering, kompletteringar av koncessionsansökan och anslutning av nya kunder. Tillsynen och första halvan av 2006 har präglats av att myndigheten fortsatt granskningen av nättariffer som påbörjades samt inlett och fortsatt granskningen av nättariffer. Granskningen sker i efterhand och kan påbörjas först när nätföretaget redovisat nödvändiga uppgifter till . Tillsynsmetoden för att bedöma nättariffernas skälighet är den s.k. nätnyttomodellen. Granskningen av nättariffer avser 43 elnätsföretag. Inspektionens beslut har medfört att totalt 21 nätföretag har ålagts att betala tillbaka totalt av nätavgiften till sina kunder. Nitton av ärendena har avskrivits. Tre ärenden gällande tariffer återstår per att fatta beslut i. Samtliga elnätsföretag har överklagat fattade beslut. I länsrätten har medgett en viss sänkning av de återbetalningsbelopp som inspektionen beslutade om avseende tariffer. De sammanlagda återbetalningskraven uppgår efter revideringen till ca . Processen i högre instans beräknas pågå under . inleddes granskningen av elnätföretagens nättariffer för . Föremål för granskning är ett 50tal nätföretag med sammanlagt 55 redovisningsenheter. inledde tillsynsarbete avseende elnätsföretagens årliga mätaravläsningar samt mätaravläsning vid elleverantörsbyten samt inflyttning. Granskningarna har resulterat i föreläggande mot enskilda elnätsföretag att efterleva regelverket. har också 195 klagomål och förfrågningar hanterats av . De flesta ärenden har rört elnätstariffer. Trenden är att klagomålen till myndigheten minskar . Detta beror sannolikt på att många konsumenter vänder sig till Konsumenternas elrådgivningsbyrå som inrättades 2002. När det gäller koncessionsprövning har antalet inkomna ärenden minskat från 155 till 106 stycken 2005. avslutades 122 koncessionsärenden. När det gäller prövnings- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ärenden inkom 929 ärenden , vilket kan jämföras med 2004 då 183 ärenden inkom. Detta var i sin tur betydligt fler ärenden än då antalet inkomna prövningsärenden var 31 stycken. Den extraordinära ökningen av antalet prövningsärenden beror till största delen på det stora antalet ärenden som inkommit rörande prövning av anslutningsavgifter av telemaster till elnäten, vilka väcker frågor där praxis saknas. har fattat beslut i ett antal pilotärenden. Ett tiotal av prövningsärendena har avsett småskaliga produktionsanläggningar, dels vilken avgift dessa företag skall betala för mätning, dels ersättningsnivå från elnätsföretaget. avslutades 132 prövningsärenden, vilket kan jämföras med de 34 prövningsärenden som avslutades . Handläggningstiden för prövningsärenden är fortfarande lång. Den genomsnittliga handläggningstiden överstiger . har fortsatt sitt arbete med att utarbeta föreskrifter enligt ellagen, exempelvis avseende bestämmelser om angivande av elens ursprung, mätföreskrifter för avläsning, uppdatering av elnätsföretagens ekonomiska redovisning, avbrottsrapportering och övervakningsplaner. lade också stora resurser på det regeringsuppdrag myndigheten fick med anledning av det omfattande elavbrottet till följd av stormen . M2005/2950/E) redovisades och ledde fram till nya bestämmelser i ellagen samt Rapporten (dnr. M2005/5753/E) har remissbehandlats. Stora resurser har även lagts på det regeringsuppdrag inspektionen fick och som rapporterades genom rapporten Prisbildning och konkurrens på elmarknaden (dnr. M2006/989/E). Ett av målen med Svenska kraftnäts affärsverksamhet är att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Antalet driftstörningar på stamnätet var 251 stycken, varav de flesta störningarna togs om hand av automatiken i de tekniska systemen 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utan att påverka elleveranserna. Dock medförde 22 stycken driftsstörningar leveransavbrott för elkunder. var driftstörningarna 187 stycken, varav 10 stycken medförde leveransavbrott för elkunder. Den energi som inte levererats uppgick dock endast till 4 MWh . Motsvarande värde var 25 MWh. Flertalet störningar berodde på åska . /06 upphandlade effektreserver om 1 994 MW, varav 503 MW utgjordes av förbrukningsreduktion, vilket är en betydande ökning från föregående år. I egenskap av systemansvarig skall ansvara för den momentana nationella elbalansen och den balansavräkning som krävs för en väl fungerande marknad. hade avtal om balansansvar med 31 företag i . , , och utgör en nordisk elmarknad. Länderna arbetar aktivt för att utveckla den gemensamma marknaden ytterligare. Det pågår löpande ett samarbete mellan de systemansvariga företagen i genom Nordel. har Nordels arbete rört möjligheten att skapa en nordisk slutkundsmarknad, hantering av överföringsbegränsningar samt planering och genomförande av de fem prioriterade ledningarna som identifierades av Nordel som viktiga i arbetet med att förstärka det nordiska transmissionsnätet (HallsbergHurva mellan centrala och sydliga , i , FennoSkan mellan och , NeaJärpströmmen mellan och samt Skagerakförbindelsen mellan och ). Arbetet har äveninkluderat diskussion av en plan för nästa steg i utbyggnaden av stamnätet i . Arbetet i ETSO, de europeiska stamnätsoperatörernas organisation, har även dominerats av frågan om kompensation för Då inte, som förväntat, lagt fram riktlinjer för beräkning av transitkompensation, har de nuvarande temporära reglerna förlängts . ETSO har i övrigt arbetat med centrala elmarknadsfrågor, bl.a. försörjningstrygghet och hantering av överföringsbegränsningar. Initiativ har även tagits till ett större projekt för att värdera tekniska och marknadsmässiga frågor i anslutning till vindkraftsutbyggnad. Svenska kraftnäts ekonomiska resultat Svenska kraftnäts verksamhet är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. Vidare finansieras verksamheten rörande elcertifikatsystemet och ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel respektive förnybar el med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . redovisade en omsättning på 2005, jämfört med . Som en följd av en anpassning till nya redovisningsregler (IFRS) bruttoredovisas intäkter och kostnader för systemansvaret, vilket förklarar en väsentligt ökad omsättning () jämfört med årsredovisning. Förändringen är av redovisningsteknisk karaktär och saknar resultatpåverkan. Den ökade omsättningen beror i övrigt främst på mer intäkter från flaskhalsintäkter och energiavgifter som en följd av mer överföring av el på stamnätet . Detta förklaras i sin tur av den goda tillgången på vattenkraft. tillkom även Svenska kraftnäts uppgift som systemansvarig på naturgasmarknaden som redovisas som en särskild verksamhetsgren. Tabell 5.1 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden 1T T Telekomverksamheten har utfört tjänster åt Nätverksamheten för 32 (32) , vilket redovisas som rörelseintäkt för Telekom och motsvarande andel av rörelsekostnaden för Nät. Målen är, liksom , att skall uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . skall även ha en skuldsättningsgrad på högst Tabell 5.2 Översikt av de ekonomiska målen 2003 2006 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och kostnadseffektiviteten skall vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektiviteten skall enligt beslutade mål vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektivitet mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. Sådana studier visar att hör till de mest kostnadseffektiva stamnätsföretagen i världen. Även de europeiska stamnätsoperatörernas organisation, ETSO, gör jämförelser av stamnätsavgifterna i medlemsländerna. Jämförelserna visar att den svenska stamnätsavgiften är låg och tillhör de lägsta inom EU. Räntabiliteten på justerat eget kapital blev jämfört , vilket är väsentligt högre än det uppsatta målet om efter schablonmässigt avdrag för skatt. Skuldsättningsgraden blev 0,22 (0,44), vilket är i överensstämmelse om målet på högst 0,55. 2005års resultat uppgår till vilket är högre än . Svenska kraftnäts resultat skall dock ses eftersom de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag enskilda år (se vidare tabell 5.2). eget kapital, % 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utfallet för elberedskapsverksamheten, som finansieras via utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, uppgick till jämfört med . Medlen avser bl.a. utbildning av civilpliktiga, ersättning till beredskapsreserven, inköp av materiel för omedelbara reparationer vid ledningshaverier i stamnät och regionnät och åtgärder i kraftverk för att möjliggöra s.k. ödrift. Mot bakgrund av utvecklingen av den nordiska elmarknaden till en allt mer integrerad och väl fungerande marknad samt Svenska kraftnäts mångfacetterade verksamhet är en finansiell och redovisningsmässig genomlysning med en tydlig uppdelning på verksamhetsgrenar av stor vikt. Kostnader för mer renodlade myndighetsuppgifter samt kostnader för annan verksamhet bör fortsatt särskiljas på ett tydligt sätt. Den tidigare regeringen har konstaterat att ett behov av ökad genomlysning också när det gäller att särskilja kostnader och intäkter för balanstjänst respektive nättjänst. Därför har i sin årsredovisning med början återrapporterat intäkter och kostnader per verksamhetsgren. har även slutfört den ratingprocess som påbörjades . har i uppdrag att genomgå en uppföljande rating även . En årlig rating av tillsammans med den fortsatta utvecklingen av redovisningen och uppföljningen per verksamhetsgren skall förbättra genomlysningen av verksamheten samt kommunikationen gentemot elmarknaden och andra intressenter. Mot bakgrund av de rapporter som redovisats av görs bedömningen att har en säker tillgång på elenergi framöver. Erfarenheterna från bl.a. den nordiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften stärks genom att våra nationella marknader stegvis integreras med våra grannländer. Effekterna av utsläppshandeln och de högre bränslepriserna, som kraftigt påverkade elpriserna uppåt i resten av , fick med den ökade produktionen i inte fullt genomslag . /2006 har det dock skett en dramatisk ökning av kraftpriset pga. av bl.a. höga bränslepriser, utsläppshandeln, låg vattentillrinning i magasinen samt avstängda kärnkraftsreaktorer. Huvudorsaken till de höga energipriserna är eftersatta investeringar och bristande åtgärder för energieffektivisering. Konkurrensen på elmarknaden har analyserats närmare . Prisbildning och konkurrens på den svenska och nordiska elmarknaden (dnr. M2006/989/E) från bedömdes att prisbildningen på elmarknaden tekniskt sett fungerar väl och att i ett europeiskt perspektiv kommit långt med en omfattande integration av den nordiska marknaden och ett kostnadseffektivt utnyttjande av produktionsstrukturen i de nordiska länderna. Konkurrensen på elproduktionsmarknaden kommer att vara ett prioriterat område för regeringens tillsyn och bevakning, bl.a. på grund av den starka dominansen som de tre stora aktörerna , E.ON och Fortum har på den svenska marknaden, samt på de stigande elpriserna. Regeringen prioriterar frågan om koncentrationen på elmarknaden och arbeta aktivt för en effektiv marknad. Det är även betydelsefullt att reglerna för tillsynen av elnäten vidareutvecklas. Fokus på tillsyn av elnätsverksamhet har dock stärkts genom inrättandet av . Det är dessutom av stor vikt att konsumenternas intressen på elmarknaden tillvaratas och att förutsättningar skapas för aktiva elkunder. Inrättandet av vid har bidragit till ökat fokus på tillsyn över elmarknaden. En av de grundläggande uppgifterna för som tillsynsmyndighet är att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga samt att förhindra oskäliga nättariffer och diskriminering vid tillträdet till elnätet. har tillämpat nätnyttomodellen för bedömning av nättariffernas skälighet. har fortsatt granskningen av 2003 och nättariffer. Det är angeläget och väsentligt för tilltron till elmark- nadsreformen att fortsätter sitt arbete med att aktivt granska skäligheten i nätföretagens tariffer. Det är också av stor vikt att myndigheten i sin expertroll på elmarknaden ser till att konsumenterna på elmarknaden har tillräcklig information för att kunna agera samt att ett starkt fokus på konsumenternas villkor på elmarknaden bibehålls. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som affärsverket ålagts. Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten är god i förhållande till jämförbara stamnätsoperatörer. Det är av stor vikt att arbetet med att vidta åtgärder för att ytterligare stärka stamnätets driftssäkerhet fortsätter samt att det nordiska arbetet är fortsatt prioriterat framöver. Förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för redovisas i avsnitt 8.2. Politikens mål är att skapa förutsättningar för en effektiv elmarknad med stabila spelregler och väl fungerande konkurrens på lika villkor. Det förutsätter bl.a. att inga eller få marknadshinder finns på den svenska och nordiska elmarknaden. För att elmarknaden skall fungera väl är det centralt att skapa ett tydligt, stabilt och långsiktigt regelverk för bl.a. investeringar, produktion och distribution av el samt att kunderna har möjlighet att vara aktiva på elmarknaden. En viktig del är att stärka konsumenternas ställning. En väl fungerande och effektiv elmarknad skapar goda förutsättningar för internationellt konkurrenskraftiga elpriser. För att lösa problemen på den svenska elmarknaden är inte en återreglering lösningen. För att öka konkurrensen på elmarknaden bör det undersökas om det finns förut 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 sättningar för att helt eller delvis lösa upp samägandet i kärnkraften. Elnätsverksamheten bedrivs som monopol. Elnätsföretagen har stor betydelse för den konkurrensutsatta elmarknaden eftersom de äger och förvaltar elnätet och därigenom har ansvar för att den nödvändiga infrastrukturen fungerar. En effektiv tillsyn av nätverksamheten är därför nödvändig bl.a. för att se till att nätföretagens priser är skäliga och att olika aktörer inte diskrimineras, genom t.ex. villkoren för överföring av el eller tillträdet till nätet. Samhällets ökade krav på tillgängligheten i elnäten har även lett till ökat fokus på leveranssäkerheten. skall ha en säker elförsörjning. Det är därför viktigt att långsiktigt säkerställa investeringar som kan göra elnäten mindre sårbara och komma tillrätta med de många och omfattande strömavbrotten som skett till följd av snöoväder. Regelverket på elmarknaden har successivt utvecklats då produktion av och handel med el konkurrensutsattes. Det är nu angeläget att regelverket för och tillsynen över elmarknaden ytterligare kan utvecklas och bli effektivare. Konkurrenstillsyn och övervakningen behöver stärkas både i och inom EU. Det stärker också kundernas förtroende för elmarknadens funktioner. För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas elmarknadspolitiken också mot att vidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, stärka överföringskapaciteten mellan länderna och främja en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom EU. På detta sätt skapas en elmarknad med fler aktörer och en ökad produktionskapacitet, vilket stimulerar ökad konkurrens och ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser. På den nordiska elmarknaden bör konkurrens och effektivitet fortsätta utvecklas. Marknaden i bör kännetecknas av få gränser och hinder mellan länderna samt ha en väl fungerande och effektiv handel med omvärlden. Fortsatt och fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna och marknadens aktörer ger fördelar och skapar tillväxt för samhället. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på annan ledningsbunden energi än elektricitet, dvs. på naturgas och fjärrvärme. De syftar till att, på motsvarande sätt som på elmarknaden, utveckla effektiva och väl fungerande marknader för dessa energiformer. Vidare bedrivs insatser för att följa och analysera utvecklingen inom bränsle- och drivmedelsmarknaderna. har i uppdrag att följa utvecklingen på naturgas- och värmemarknaderna och utöva tillsyn över de företag som bedriver verksamhet med överföring av naturgas. är systemansvarig myndighet för naturgasmarknaden. För Svenska kraftnäts ekonomiska resultat redogörs närmare i avsnitt 5.4.1. jande görs i förhållande till dessa mål. Regeringen avser återkomma med förslag till nya mål . Verksamhetsområdet energimarknadspolitik följs främst upp genom att regeringen följer strukturförändringar, prisutveckling och konkurrensförhållandena på naturgas- och värmemarknaderna. För värmemarknaderna sker uppföljningen bl.a. genom att kostnaderna för olika värmeslag för tre olika typfastigheter följs upp. Uppföljningen av naturgasmarknaden sker främst genom att naturgasföretagens årsrapporter analyseras. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen och resultatredovisningen i det föl- Den svenska naturgasmarknaden är förhållandevis liten med en årlig förbrukning på ca naturgas som uteslutande importeras från . Naturgas används i kraft- och värmeproduktion, som energikälla för industrin och direkt i industriella processer samt som fordonsbränsle. Det svenska naturgasnätet sträcker sig längs från upp till , med förgreningar österut. Nätet omfattar ett 30tal kommuner i vilka naturgasen svarar för i genomsnitt av energianvändningen, vilket är jämförbart med de delar av öv- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 riga där naturgasnätet är utbyggt. På nationell nivå svarar naturgasen för av den totala energianvändningen med totalt ca 55 000 slutanvändare. Naturgasnätet bidrar till att öka försörjningstryggheten och kan, , möjliggöra distribution och användning av andra gasbränslen som biogas och vätgas. uppgår antalet aktiva aktörer på marknaden till ett tiotal. Det nya gasmarknadsdirektivet 2003/55/EG genomfördes i svensk rätt genom en ny naturgaslag (SFS 2005:403, prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14) som trädde i kraft . antog rådet direktiv /67/EG om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning (gasförsörjningsdirektivet). Det innebär i korthet att medlemsstaterna skall definiera och offentliggöra aktörernas ansvar, ta fram beredskapsnormer särskilt för hushållskunder och ta fram en nationell strategi för försörjningstrygghet samt en nationell beredskapsplan. Kommissionen skall övervaka marknaden baserat på rapportering från medlemsstaterna. Det etableras också en krismekanism på gemenskapsnivå för mer betydande försörjningskriser på naturgasmarknaden. antogs och rådets förordning (EG) nr 1775/2005 om villkor för tillträde till överföringsnäten för naturgas (naturgasförordningen). Naturgasförordningen skall tillämpas från . Förordningen är ett viktigt led i fullföljandet av den inre marknaden för energi och innebär en detaljreglering av hur verksamhet med överföring av naturgas och systemansvaret skall bedrivas. Den tidigare regeringen lämnade i propositionen om Åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden, m.m. (prop. 2005/06:158) förslag till hur ovannämnda rättsakter skall genomföras i svensk rätt, vilka godkändes av (bet. 2005/06:NU18, rskr. 2005/06:346). inom har i uppdrag att följa och analysera utvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt avseende strukturförändringar inom gasanvändning, handel med naturgas och överföringsverksamhet samt prisutvecklingen på gas och på transporttjänster. Myndigheten skall till regeringen redovisa resultatet av dessa analyser samt föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja en vidareutveckling av gasmarknadsreformen, så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. Syftet med dessa årliga redovisningar är att snabbt kunna identifiera och belysa de problem som kan finnas på marknaden för att på ett tidigt stadium kunna åtgärda dessa. Myndigheten har i publikationen Energimarknad redovisat och analyserat utvecklingen av naturgasmarknaden. skall även enligt gasmarknadsdirektivet utarbeta en rapport om den liberaliserade gasmarknaden. Myndigheten har uppdraget att utarbeta rapporten i samråd med . Såväl gasmarknadsdirektivet som gasförsörjningsdirektivet innebär att frågor om försörjningstrygghet skall övervakas särskilt och avrapporteras till kommissionen. har även i uppdrag att i samråd med , övervaka försörjningstryggheten för naturgas och rapportera resultaten av sin övervakning till regeringen. Naturgasföretagens metoder för tariffsättning för har godkänts av myndigheten. Myndigheten har därutöver redovisat arbetet med utvecklingen av en metodik för att utöva tillsyn över överförings-, lagrings- och LNG-tariffer (LNG betecknar naturgas i flytande form) enligt direktivets krav. Metodiken är avsedd att tillämpas vid myndighetens skälighetsprövning av tariffer. El- och gasmarknadsutredningen har i sitt slutbetänkande SOU (2004:129) föreslagit att en motsvarighet till den områdeskoncession som finns på elsidan skall introduceras på naturgasmarknaden, i syfte att se till att en eventuell utbyggnad av infrastrukturen sker på ett balanserat sätt. Den tidigare regeringen gjorde bedömningen att frågan om koncession för distributionsledningar för naturgas behöver utredas ytterligare och även behandlas i samband med att motsvarande frågeställningar för elmarknaden analyseras närmare (se dir. 2006:39).