prop · GU03122 · 2007-05-25 00:00:00 — Förslaget att ta hänsyn till bl.a. översvämnings- och erosionsrisker vid lokalisering av bebyggelse till viss mark innebär endast ett förtydligande av det som kommunerna skall beakta vid lokaliseringsprövningen enligt 2 kap. 3 §. Förtydligandet innebär att det står klart för myndigheter, en- skilda och företag att dessa frågor skall beaktas vid prövningen, vilket i sin tur minskar risken för att exempelvis drabbas av kostsamma åtgärder för att skydda byggnader och anläggningar mot översvämningar. Förslaget att förtydliga bestämmelserna om ändring av översiktsplan bedöms ha positiva effekter på så sätt att det blir tydligare för kommu- nerna vilka ändringar som kan göras och att olika typer av ändringar kan göras utan att hela översiktsplanen behöver göras om. Förslaget bedöms också ha positiva effekter för enskilda och näringsidkare eftersom upp- daterade eller fördjupade översiktsplaner underlättar deras planering för etablering av verksamheter exempelvis för vindkraft. Förslaget att i detaljplan kunna villkora bygglovsmöjligheten så att krav kan ställas på avhjälpande av markförorening innan bygglov kan ges för åtgärder som innebär väsentlig ändring av markens användning ökar förutsägbarheten för näringsliv och enskilda. Förslaget innebär att en detaljplan kan antas för ett område med föroreningar och att bygglov kan ges för byggnadsåtgärd enligt planen när föroreningarna har avhjälpts. Att en sådan möjlighet införs bör vara positivt för de som önskar exploa- tera marken. Också de föreslagna förändringarna om utökade möjligheter till undan- tag från bygglovsplikten i 8 kap. är positiva för enskilda som förslaget, enligt regeringens bedömning, endast kommer att beröra grannar i mindre utsträckning. Förslaget om tidsbegränsade bygglov innebär att regelverket förtydli- gas och risken för godtycke minskar genom att tydligare krav ställs. För- tydligandet underlättar tillämpningen av bestämmelsen för både enskilda och kommuner. Förkortningen av den tid för vilken tidsbegränsade bygg- lov kan lämnas gynnar dessutom grannar. Förslaget att lov kan användas för ändamål av säsongskaraktär innebär en förenkling eftersom den som har beviljats bygglov kan nyttja lovet under hela den tid lovet avser utan att behöva söka bygglov på nytt då åtgärden skall vidtas. Förenklingen bedöms underlätta och minska den administrativa bördan framför allt för mindre enskilda näringsidkare vars verksamhet är av säsongskaraktär. Det minskade antalet ansökningar om bygglov minskar även byggnadsnämndernas arbetsbörda. Förslagen om sanktionsavgifterna innebär att de höjs. Detta bör med- föra att den preventiva och avskräckande effekten av sanktionerna för- bättras. Kommunerna får dessutom bättre verktyg för sin tillsyn. Förslagen i sin helhet bedöms inte innebära några konsekvenser för statsfinanserna. Förslaget att förtydliga plan- och bygglagens bestämmelser om ändring av översiktsplanen bedöms underlätta planläggningen inom kommunerna. Förslaget bedöms även underlätta flera andra plan- och byggprocesser då uppdaterade respektive i vissa avseenden mer detaljerade översiktsplaner underlättar förutsägbarheten för efterföljande detaljplaneläggning och bygglovsprövning. Regeringen bedömer vidare att de utökade undantagsbestämmelserna från bygglovsplikten, möjligheten att bevilja tidsbegränsade bygglov och användande av bygglov för ändamål av säsongskaraktär sannolikt kom- mer att minska byggnadsnämndernas och enskilda näringsidkares arbets- börda, vilket bör kunna bidra till kortare handläggningstider generellt. Förslaget att införa en talerätt för miljöorganisationer i beslut om vissa detaljplaner skulle eventuellt kunna fördröja genomförandet av dessa pla- ner något. Om miljöaspekter beaktas i enlighet med bestämmelserna i 2 och 3 kap. är det dock inte säkert att den utökade möjligheten att överklaga detaljplaner verkligen leder till en ökad mängd överklaganden. Ser man till de avgränsningar som finns avseende vilka miljöorganisationer som får föra talan är det dessutom uppenbart att det i praktiken inte är många organisationer som uppfyller kriterierna för tale- rätt. I praktiken torde därför inte antalet överklaganden öka nämnvärt. har i sitt slutbetänkande ; miljökva- litetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter (SOU 2005:59 s. 189 f.) konstaterat att miljöorganisationer har en viktig roll vid miljöprövningar, att miljöorganisationer har överklagat få miljöären- den och att den undersökning kommittén har gjort inte har gett belägg för att organisationerna skulle missbruka möjligheterna att överklaga beslut. Regeringen har aviserat att många av de problem som finns beror på brister i tillämpningen av . Förslagen lägger grun- den för en förbättrad tillämpning av . Detta bör i sin tur leda till en snabbare hantering av ärenden i plan- och byggprocessen. Författningskommentar till förslaget till lag om ändring i (1987:10) 2 kap. 2 § Ändringen i första stycket syftar till att förtydliga att även den ekono- miska dimensionen av hållbar utveckling (skr. 2003/04:129) skall beak- tas vid planläggning. När det gäller detaljplaner och områdesbestäm- melser skall en avvägning mot eventuella motstående enskilda intressen I översiktsplanen skall däremot endast beskrivas vilka allmänna intressen som finns i olika områden och ibland också hur starka dessa Mer konkret innebär tillägget bl.a. att kommunen vid plan- läggningen skall beakta grundläggande förutsättningar för etablering och utveckling av näringslivet och kommersiell service, för byggande av be- hövlig infrastruktur för kommunikationer och teknisk försörjning samt I detta sammanhang skall kommunen beakta intres- set av att främja en effektiv konkurrens. Att de sociala och ekologiska dimensionerna av hållbar utveckling skall beaktas framgår redan av Prop. 2006/07:122 första stycket. Genom att även den ekonomiska dimensionen får ett ut- tryckligt författningsstöd läggs grunden för en balans mellan de tre di- mensionerna. Stycket är utformat i enlighet med Lagrådets förslag. Utöver ändringen i första stycket har paragrafen ändrats redaktionellt på så sätt att andra stycket motsvarar näst sista meningen i första stycket i den tidigare lydelsen och ett nytt tredje stycke motsvarar sista meningen i första stycket i den tidigare lydelsen. I tredje stycket har vidare språk- liga ändringar gjorts för bättre överensstämmelse med terminologin i 4 kap. 1 § andra stycket 3, 5 § första stycket 3 och 9 § andra stycket 2, 5 kap. 22 § första stycket 3 samt 12 kap. 1 § första stycket 3. Det nya fjärde stycket motsvarar andra stycket i den tidigare lydelsen. Med anled- ning av de redaktionella ändringarna i paragrafen har en konsekvens- ändring gjorts i fjärde stycket för att tydliggöra att bestämmelsen avser första, andra och tredje styckena. 2 kap. 3 § Paragrafen innehåller grundläggande krav på mark som skall användas för bebyggelse. Med bebyggelse avses också t.ex. vägar, grönområden etc. som hör till en samlad bebyggelse (prop. 1985/86:1 s. 472). Ordet lokalisera används för att ange att det här är fråga om vilka delar av kommunen som skall bebyggas. Frågor om val av en exakta plats på en fastighet behandlas i 3 kap. med användning av ordet pla- cera. Markens lämplighet skall bedömas med hänsyn till den bebyggelse som avses komma till stånd. De flesta av kraven i paragrafen kan upp- fyllas genom åtgärder av olika slag. Utgångspunkten för tillämpningen av paragrafen är att den mark som avses användas för bebyggelse skall ha naturliga förutsättningar för att de angivna kraven skall kunna uppfyllas. Extraordinära åtgärder skall inte behöva vidtas (prop. 1985/86:1 s. 472). Ändringen i första stycket 1 innebär att kommunens lämplighetspröv- ning utökas till att även avse de boendes och övrigas säkerhet. Ändringen har gjorts för att få överensstämmelse mellan den prövning som länsstyr- elsen gör av kommunens beslut enligt 12 kap. 1 § och kommunens pröv- ning enligt detta stycke. Första stycket 24 är oförändrade förutom det språkliga tillägget att det s.k. sammanbindningsordet och har införts efter fjärde punkten som är den näst sista i uppräkningen. Första stycket 5 är nytt och innebär att risken för olyckor, översväm- ning och erosion har lagts till som kriterier för kommunens lämplighets- prövning. Att ett krav ställs på hänsynstagande till risken för olyckor in- nebär att det blir överensstämmelse mellan kommunens prövning enligt denna paragraf och den prövning som skall göra av kom- munens beslut enligt 12 kap. 1 §. Att krav på hänsynstagande till över- svämning och erosion har lagts till är dels en följd av att långsamt inträff- ade översvämningar och erosion inte omfattas av olycka, dels en följd av att hänsyn till dessa naturhändelser inte har tagits vid tillämpningen av första stycket 2 så som var tänkt i tidigare förarbeten. Bestämmelsen behandlas i allmänmotiveringen, avsnitt 6. 4 kap. 1 § Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till miljö- och risk- faktorer har tagits bort. Ändringen är en följd av att miljö- och riskfaktor- erna, särskilt efter ändringen i 2 kap. 3 §, numera helt tas om hand i 2 kap. och därför inte behöver nämnas särskilt i denna paragraf. Den nu- varande regleringen har lett till en del oklarheter avseende de allmänna intressena i 2 kap. och om vissa miljö- och riskfaktorer verkligen ingår i de allmänna intressena. Genom att ta bort hänvisningen till miljö- och riskfaktorer har denna otydlighet undanröjts. Att hänvisningen till miljö- och riskfaktorer tas bort innebär inte att kommunernas eller länsstyrelser- nas redovisningsskyldighet minskas (jfr 4 kap. 9 §). I andra stycket har iaktta bytts ut mot följa för att innebörden bättre skall stämma överens med modernt språkbruk. 4 kap. 1 a § Paragrafen är ny och har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I första stycket anges att bestämmelserna i 1 § skall gälla även när en översiktsplan ändras. Bestämmelserna i 1 § tillämpas i de delar som är relevanta för ändringen. Vidare anges att en översiktsplan kan ändras på två sätt, dels genom en ändring för viss del av kommunen, dels genom ett tillägg för att tillgodose ett särskilt intresse. Intressen som kan motivera en ändring genom ett tillägg till översiktsplanen är exempelvis infrastruk- turplanering, regionala program, transportfrågor, huvudmannaskap för väghållare, vindkraft, vattenkraft, områden för jordbruket och öppna land- skap, grönområdesfrågor, bostadsförsörjning och kulturmiljövärden. I andra stycket anges att en ändring av översiktsplanen för viss del av kommunen får redovisas med en annan detaljeringsgrad för det aktuella området än för översiktsplanen i övrigt. Ofta redovisas ändringen som en fördjupning där det område som är aktuellt för ändringen redovisas med en högre detaljeringsgrad än den som gäller för översiktsplanen i övrigt. 4 kap. 5 § Jämför författningskommentaren till 1 § första stycket avseende ändringen i punkten 2 (punkten 1 i den tidigare lydelsen). I övrigt är ändringarna endast språkliga och redaktionella. Uttrycket och därvid i den tidigare lydelsen är ålderdomligt och oklart och har därför tagits bort. Uppgiften att ta till vara och samordna statens intressen är en självständig uppgift och ges en egen första punkt i den nya lydel- sen. I punkten 3 har ordet följs ersatt det tidigare iakttas för att inne- börden bättre skall stämma överens med modernt språkbruk. 4 kap. 7 § I första stycket har kravet på att en kungörelse om utställning måste ske minst före utställningstidens början tagits bort. skall en kungörelse om utställning dock ske före utställningstidens bör- jan. Vidare har en konsekvensändring gjorts i sista meningen med anled- ning av förtydligandet i 1 a §. Övriga ändringar är endast språkliga. 4 kap. 8 § Första stycket motsvarar första och andra styckena i den tidigare lydelsen och har endast ändrats redaktionellt för ökad tydlighet. Andra stycket motsvarar tredje stycket i den tidigare lydelsen. Utöver språkliga ändringar har i stycket förtydligats att om ett förslag till över- siktsplan avser en ändring skall sambanden med och konsekvenserna för översiktsplanen som helhet redovisas. 4 kap. 9 § I andra stycket har första punkten ändrats språkligt. I andra stycket andra punkten har överträds bytts ut mot inte följs för överensstämmelse med terminologin i 2 kap. 2 § tredje stycket, 4 kap. 1 § andra stycket 3 och 5 § första stycket 3, 5 kap. 22 § första stycket 3 samt 12 kap. 1 § första stycket 3. Fjärde punkten har ändrats för att få överensstämmelse med 2 kap. 3 § 1 och 5 samt 12 kap. 1 §. 5 kap. 7 § I första stycket 1 har en konsekvensändring gjorts med anledning av ändringarna i 8 kap. 6 §. I övrigt är ändringarna språkliga och redaktionella. I första styckets ingress har uttrycket meddelas bestämmelser om bytts ut mot bestämmas. Ändringen har gjorts för att i paragrafen åstad- komma en konsekvent användning av bestämma (jfr punkten 3). inkonsekventa användningen av bestämma och meddela bestämmel- ser ger dessutom intrycket att det skulle vara fråga om normgivning när det senare uttryckssättet används, vilket inte är fallet med beslut om de- taljplan (jfr Lagrådets yttrande i förarbetena till , BoU 1986/87:1 s. 458 ff.). I första stycket 3 har uttrycket varvid kan bestämmas bytts ut mot då det också får bestämmas, dels för att undvika det ålderdomliga ordet varvid, dels för att åstadkomma en konsekvent användning av ordet får (jfr t.ex. fjärde punkten). För ökad tydlighet av första stycket 4 har punkten delats in i under- Här har också uttrycket varvid får meddelas bestäm- melser bytts ut mot då det också får bestämmas (jfr kommentaren till första styckets ingress och tredje punkten). Detta har föranlett de kon- sekvensändringarna att uttrycken får meddelas varsamhetsbestämmel- ser och skyddsbestämmelser har bytts ut mot får bestämmas om varsamhet (punktens ingress tillsammans med underpunkten a) respek- tive får bestämmas om skydd (punktens ingress tillsammans med underpunkten b). Första stycket 4 d har språkligt ändrats för att göra den tydligare i frågan om vad som menas. Punkten d motsvarar den tidigare formuleringen samt sådana bestämmelser i fråga om andra ändringar av byggnader än tillbyggnader som får utfärdas med stöd av föreskrifter en- ligt 21 § lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, Den sistnämnda paragrafen är ett bemyndigande att meddela före- skrifter om tekniska egenskapskrav som byggnadsverk skall uppfylla. Med stöd av det normgivningsbemyndigandet har regeringen i 17 § för- ordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. föreskrivit att kommunen i detaljplan eller områdesbestämmelser får bestämma lägre krav vid andra ändringar av byggnader än tillbygg- Prop. 2006/07:122 nader än vad som krävs enligt förordningens bestämmelser om vilka krav som skall vara uppfyllda. Innebörden av den bestämmelse som ges beteckningen d är alltså att kommunen i detaljplanen får i fråga om andra ändringar av byggnader än tillbyggnader bestämma kravnivån för de tekniska egenskapskraven i den mån som ett sådant utrymme har getts i föreskrifter som har meddelats med stöd av 21 § lagen om tekniska egenskapskrav. Bestämmelsen har i underpunkten d formulerats så att detta framgår tydligare. Av samma skäl som framgått i det föregående har i första stycket 6 uttrycket varvid får meddelas skyddsbestämmelser för bytts ut mot då det också får bestämmas om skydd för . I punkten har dessutom, uttrycket för vilka kommunen inte skall vara huvudman bytts ut mot som kommunen inte skall vara huvudman för. En motsvarande ändring har gjorts i första stycket 13. I konsekvens med de nu gjorda språkliga förtydligandena har i andra stycket uttrycket får meddelas bestämmelser bytts ut mot får bestämmas. Sista meningen i stycket har också moderniserats språkligt. 5 kap. 8 § Fjärde punkten är ny. Bestämmelsen innebär att kommunen i detaljpla- nen får bestämma att bygglov inte skall ges till en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av markens användning förrän en markförorening har avhjälpts. För att markera att kommunen innan denna typ av villkor beslutas skall vara förvissad om att den villkorade åtgärden leder till lämplighet för byggande har lagts till om markens lämplighet för bygg- ande kan säkerställas med det. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 5 kap. 16 § I punkten 1 har en konsekvensändring gjorts med anledning av ändring- arna i 8 kap. 6 §. I övrigt har det i punkterna 4 och 5 gjorts likadana språkliga och redak- ändringar som i 5 kap. 7 §. 5 kap. 22 § Ändringarna är endast språkliga och i konsekvens med andra ändringar i liknande bestämmelser. I andra punkten har iakttas bytts ut mot följs för att innebörden bättre skall stämma överens med modernt språkbruk. 5 kap. 30 § I första stycket 2 har en konsekvensändring gjorts till följd av att vissa ideella föreningar har getts talerätt i vissa fall i 13 kap. 6 §. Dessa fören- ingar skall ha samma rätt att få information som övriga klagoberättigade. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 5 kap. 36 § I första stycket har förtydligats att lov inte får ges i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser i större utsträckning än vad som framgår av de paragrafer som räknas upp i första styckets inledning. Andra stycket har konsekvensändrats med anledning av uppdelningen av undantagsbestämmelserna från den tidigare 8 kap. 4 § till de nya 8 kap. 44 b §§ där innehållet i tidigare 8 kap. 4 § första stycket återfinns i 8 kap. 4 och 4 a §§. 6 kap. 16 § I första stycket har förtydligats att bygglov inte får ges i strid mot fastighetsplan i större utsträckning än vad som framgår av 8 kap. 11 §. Andra stycket har konsekvensändrats med anledning av uppdelningen av undantagsbestämmelserna från den tidigare 8 kap. 4 § till de nya 8 kap. 44 b §§ där innehållet i tidigare 8 kap. 4 § första stycket återfinns i 8 kap. 4 och 4 a §§. I tredje stycket har endast en språklig ändring gjorts. 8 kap. 1 § Tredje stycket har konsekvensändrats med anledning av uppdelningen av undantagsbestämmelserna från den tidigare 8 kap. 4 § till de nya 8 kap. 4 4 b §§. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. 8 kap. 3 § Andra stycket har konsekvensändrats med anledning av uppdelningen av undantagsbestämmelserna från den tidigare 8 kap. 4 § till de nya 8 kap. 4 4 b §§. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. 8 kap. 4 § Paragrafens första stycke motsvarar innehållet i tidigare 8 kap. 4 § första stycket 24 och avser undantag från bygglovsplikt oavsett om det avser byggnader inom detaljplanelagt område eller inte. Av 5 kap. 36 § andra stycket framgår att åtgärder enligt 8 kap. 4 § får vidtas även om de strider mot detaljplan eller områdesbestämmelser. Första stycket 1 avser anordnande av skyddade uteplatser med hjälp av murar och plank. För att öka möblerbarheten på sådana uteplatser utökas det avstånd som muren eller planket får ha från huset . I fråga om en mur eller ett plank som anordnas på två hussidor som möts i ett hörn, bör kravet att anordnandet måste ske inom från bostadshuset kunna tillämpas på så sätt att muren eller planket tillåts få en sträckning som ytterst, dvs. från vardera husväggen, följer de linjer som parallellt med de båda väggarna möts i ett hörn, även om resultatet blir att murens eller plankets ytterhörn på det sättet blir på ett något längre avstånd från hushörnet än . otydligheten i de nuvarande bestämmelserna om vilken gräns som avses förtydligas att undantaget från bygglovsplikten gäller anordnande på visst avstånd från en annan fastighet eller tomt. I första stycket 2 har storleken på skärmtak som kan anordnas på tomten utan bygglov utökats. Skärmtaken skall få uppföras i vilket antal och läge som helst utan bygglov, de får dock inte tillsammans täcka en större area än . Den sammanlagda arean bör beräknas utifrån den yta på marken eller motsvarande som skärmtaken täcker sett från ett fågelperspektiv och inte utifrån arean på taken som sådana. Vid beräkningen av den sammanlagda ytan skall även ingå sådana skärmtak som har anordnats bygglovsfritt med stöd av 8 kap. 4 § i dess tidigare lydelse. Liksom i första punkten tydliggörs vidare att det är en annan fastighet eller tomt som skärmtaket inte får placeras närmare än . I detaljplan kan anges att bebyggelse på tomt inte får ta upp större area än visst angivet mått. Skärmtak som är undantagna från bygglovsplikt i enlighet med denna punkt skall inte räknas in i sådan area enligt 5 kap. 36 § andra stycket. I första stycket 3 har komplementbyggnaders, s.k. friggebodars, bygg- nadsarea utökas . Begränsningen till två komplement- byggnader har tagits bort som det har tydliggjorts att samtliga komplementbyggnader som uppförs på tomten med stöd av denna be- stämmelse tillsammans får ta i anspråk maximalt . Vid beräkningen av den sammanlagda ytan skall även ingå sådana komple- mentbyggnader som har uppförts bygglovsfritt med stöd av 8 kap. 4 § i dess tidigare lydelse. Liksom i första och andra punkterna tydliggörs att det är en annan fastighet eller tomt som komplementbyggnaden skall an- ordnas på visst avstånd ifrån. Även för komplementbyggnader gäller att de inte skall räknas in i sådan area för bebyggelse på tomt som angetts i detaljplan. Jfr författningskommentaren till andra punkten. Andra stycket motsvarar de delar av tredje stycket i den tidigare lydel- sen som avsåg första stycket andrafjärde punkterna. Bestämmelsen är oförändrad i sak utöver förtydligandet att det även i denna bestämmelse handlar om avståndet till en annan fastighet eller tomt. Tredje stycket motsvarar sista stycket i paragrafens tidigare lydelse men har fått en annan språklig utformning som gör tydligt att undantag enligt den här paragrafen inte gäller om kommunen har bestämt annat med stöd av 6 § första stycket 1 a. Innehållsmässigt är stycket en nyhet på så sätt att den tidigare lydelsen inte innehöll någon hänvisning till de undantag som anges i första stycket 3 (tidigare första stycket 4). 8 kap. 4 a § Paragrafens första stycke motsvarar innehållet i tidigare 8 kap. 4 § första stycket 1 och avser undantag från bygglovsplikt inom detaljplanelagt område. Bygglovsfriheten har utvidgats till att även avse åtgärderna att byta fasadbeklädnad och taktäckningsmaterial. För att åtgärderna skall vara undantagna från bygglovsplikt ställs krav på att åtgärderna inte får innebära att byggnadens eller områdets karaktär ändras väsentligt. Andra stycket motsvarar sista stycket i den tidigare lydelsen av 8 kap. 4 § men har fått en annan språklig utformning som gör tydligt att undan- tag enligt den här paragrafen inte gäller om kommunen har bestämt annat med stöd av 6 § första stycket 1 a. Liksom för åtgärder enligt 8 kap. 4 § följer av 5 kap. 36 § andra stycket att åtgärder enligt 8 kap. 4 a § får vidtas även om de strider mot detalj- plan eller områdesbestämmelser. 8 kap. 4 b § Paragrafens första stycke motsvarar innehållet i tidigare 8 kap. 4 § andra stycket och avser undantag från bygglovsplikt utanför detaljplanelagt område. Andra stycket motsvarar de relevanta delarna av tredje stycket i den tidigare lydelsen av 8 kap. 4 §. Bestämmelserna är oförändrade i sak ut- över förtydligandet att det även i denna bestämmelse handlar om avstån- det till en annan fastighet eller tomt. Tredje stycket motsvarar sista stycket i den tidigare lydelsen av 8 kap. 4 § men har fått en annan språklig utformning som gör tydligt att undan- tag enligt den här paragrafen inte gäller om kommunen har bestämt annat med stöd av 6 § första stycket 2. 8 kap. 6 § Paragrafen anger kommunernas möjligheter att utvidga bygglovsplikten i några olika situationer där kommunerna behöver slå vakt om bl.a. värde- fulla miljöer. I detta lagstiftningsärende har endast redaktionella ändringar gjorts. Förarbeten med närmare redogörelse för hur bestämmelserna i paragrafen bör tillämpas finns framför allt i proposition 1985/86:1, men även i betänkande BoU 1986/87:4 och i propositionerna 1989/90:37, 1990/91:146 och 1997/98:90.