prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — De studerande som redan beviljats rekryteringsbidrag skall ha möjlighet att fullfölja planerade studier med stödet. Övergångsbestämmelser skall utformas i enlighet med detta. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. behöver välutbildad arbetskraft för att klara den internationella konkurrensen och skapa ekonomisk tillväxt. En högre utbildning med en konkurrenskraftig kvalitet och möjlighet till studiefinansiering är en förutsättning för att åstadkomma detta. I jämförelse med andra länder har en hög andel studerande som förlägger delar eller hela sin utbildning utomlands. Det svenska studiestödssystemet bidrar starkt till denna internationellt sett höga mobilitet. Utgångspunkten för återbetalningssystemet är att samtliga låntagare skall återbetala sina skulder. är det viktigt att behålla de omfattande trygghetsregler som gör det möjligt för en låntagare att hantera en bristande betalningsförmåga. Räntan på studielånet subventioneras för att öka likvärdigheten mellan studielån och andra lån. Återbetalningen sker normalt och många låntagare har skulder även i tidigare återbetalningssystem. Antalet låntagare är högt och uppgår till cirka 1,4 miljoner personer och de flesta har lån i äldre återbetalningssystem. Därför är det viktigt att systemen ligger fast för eftersom ändringar kan försvåra för låntagare som redan har studieskulder. Regeringen avser att även fortsättningsvis följa utvecklingen på området eftersom ett stort antal personer berörs av systemet. CSN:s handläggning av ärenden har effektiviserats med kortare handläggningstider och lägre styckkostnader. Fler beslut har fattats och andelen ärenden som handläggs maskinellt har ökat. Det förekommer dock fortfarande att handläggningstiden för vissa ärendeslag överstiger . Den försöksverksamhet med elektronisk studiemedelsansökan som CSN bedriver har dock fallit väl ut. Regeringen anser att CSN skall handlägga alla kompletta ansökningar och bevilja studiestöd från den dag ansökan inkommer till myndigheten. Regeringen utgår från att CSN vidtar åtgärder för att korta handläggningstiderna. och har CSN:s tillgänglighet och service via telefon förbättrats. Regeringen anser att den höga servicenivån via telefon måste upprätthållas. Rättssäkerheten i handläggningen visar på brister. Regeringen anser att det är mycket viktigt med en hög rättssäkerhet och att arbetet med kvalitet i handläggningen därför måste fortgå. Regeringen avser att fortsätta arbetet mot att förhindra felaktiga utbetalningar från bl.a. studiestödssystemet. ekonomiska vårproposition aviserade den tidigare regeringen en förstärkning av CSN:s anslag med . Förstärkningen avser de ökade administrationskostnader som uppkom vid höjningen av studiebidraget i studiehjälpen. Regeringens bedömning är att förstärkningen även skall täcka administrationskostnader till följd av förslaget om möjlighet till delat barnbidrag och studiehjälp mellan föräldrar som inte lever tillsammans. Vissa engångsförstärkningar har också tillförts myndigheten bl.a. i samband med reformer på högskoleområdet och vid höjningen av beloppen i studiemedelssystemet. ÖKS har uppnått ett bra resultat vad gäller måluppfyllelse avseende handläggningstider och service, även om det är något sämre jämfört . Kraven på rättssäkerhet innebär att myndighetsutövningen skall kännetecknas av förutsägbarhet och likabehandling. Myndighetens beslut skall vara konsekventa och ta hänsyn till de personer som berörs. Nämndens verksamhet bidrar enligt 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regeringens bedömning till att rättssäkerheten upprätthålls i studiestödssystemet. har antalet studiestödstagare legat fast på en hög nivå. Resultaten av studiestödsverksamheten visar att ett stort antal personer kan studera utan att hindras av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Verksamheten har därmed i allt väsentligt nått sitt syfte och har bidragit till att fylla de platser som utbildningsväsendet erbjudit och att målen för politikområdet uppnåtts. Verksamheten bör fortsätta i samma omfattning som med undantag för rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:1 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 504 460 tkr prisnivå. 3Motsvarar 504 460 tkr prisnivå. () är sektorsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. skall bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet genom sina instruktionsenliga uppgifter, bl.a. att genom utbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och vuxnas lärande. Inom finns även en särskild funktion, barn- och elevombudet för likabehandling, som har till uppgift att tillvarata barnets och elevens rätt i mål om skadestånd enligt lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. uppgifter är koncentrerade främst på kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering, utbildningsinspektion samt utveckling av styrdokument. Prioriteringen av inspektionsuppdraget gör utbildningsinspektionen till den dominerande verksamheten. 44 kommuner och närmare 1 000 skolor inspekterades , vilket är i nivå med det nu gällande målet att alla kommuner och skolor skall inspekteras . En effektutvärdering gjord av visar att de inspekterade kommunerna och skolorna upplever att inspektionen inriktar sig på rätt områden och att den genomförs på ett bra sätt. Inspektionens viktigaste effekter bedöms vara att den påverkar det egna förbättrings- och utvecklingsarbetet i en positiv riktning. arbetar även med tillsyn bl.a. på grundval av anmälningar från elever eller föräldrar. För att effektivisera handläggningen av enskilda ärenden där det förekommit uppgifter om grava missförhållanden har myndigheten inrättat en särskild funktion som snabbt kan komma ut och genomföra tillsyn. har gett ut ett antal stödmaterial i serien Allmänna råd och kommentarer, bl.a. gällande kvalitet i förskolan, individuella utvecklingsplaner samt likvärdig bedömning och betygssättning. har genomfört en omorganisering av sin verksamhet i syfte att öka effektiviteten och säkerställa den interna kvalitetssäkringen. Inom myndigheten pågår även ett fortlöpande arbete med att förbättra den ekonomiska styrningen och administrationen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 berättelse var utan anmärkning och ekonomiadministrationen gavs betyget AA av . inrättades en särskild funktion, barn- och elevombudet för likabehandling, inom och verkets instruktion ändrades med anledning av detta. Ombudet har till uppgift att utföra uppgifter enligt lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever när det gäller att tillvarata barns och elevers enskilda rätt. Ombudet skall bedriva sitt arbete självständigt i förhållande till myndighetens övriga verksamhet. Ombudet skall i sitt tillsynsarbete beakta övriga tillsyn och förväntas ha ett nära samarbete med de delar av verket som har detta ansvar. har tillförts anslaget genom tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. ökas anslaget med motsvarande belopp genom minskning av anslag 25:4 . överförs 20072009 till utgiftsområde 4, anslag 4:5 domstolar som kompensation för ökad belastning på domstolarna i samband med införandet av lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Från anslag 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg överförs avseende nationella prov. Vidare avser regeringen att tillföra för främst utökad utbildningsinspektion. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:1 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.225:2 Myndigheten för skolutveckling Tabell 9.25:2 Anslagsutveckling för Myndigheten för skolut- 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 97 536 tkr prisnivå. 3Motsvarar 97 536 tkr prisnivå. Myndigheten för skolutveckling har i uppgift att stödja den lokala verksamhetsutvecklingen i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola och vuxenutbildning i syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdighet i utbildningen. Stödet ges i form av generella utvecklingsinsatser med fokus på nationellt prioriterade områden och i form av riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer. Myndigheten skall även främja kompetensutveckling av personal samt svara för den statliga rektorsutbildningen m.m. Myndigheten för skolutveckling har en roll när det gäller att stimulera den lokala utvecklingen inom förskoleverksamheten, skolbarns- omsorgen, förskoleklassen, skolan och insatser för vuxnas lärande. Myndigheten har sedan den inrättades utvecklat sin verksamhet för att möta målgruppernas olika behov av stöd i sitt utvecklingsarbete. Myndigheten skall prioritera insatser som leder till ökad måluppfyllelse i skolan. revisionsberättelse var utan anmärkning och ekonomiadministrationen gavs betyget AA av , dvs. det högsta betyget i skalan. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolutveckling vidtar för att stödja och stimulera kommunernas verksamhetsutveckling inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola och vuxenutbildning. Stödet avser såväl verksamheter med som annan huvudman. Anslaget används även för statlig rektorsutbildning och annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet samt för administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag. Anslagssparandet förklaras av att vissa utgifter förskjutits till innevarande år. Detta förklarar att utgiftsprognosen överstiger anvisat anslag. Tabell 9.25:2 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.325:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Tabell 9.25:3 Anslagsutveckling för Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 463 985 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 606 481 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att främja utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola och vuxenutbildning. Anslaget finansierar främst insatser som Myndigheten för För lärares kvalificerade fortbildning samt möjlighet till forskning och deltagande i forskarutbildning utökas anslaget med . Satsningen på lärares kvalificerade fortbildning samt möjlighet till forskning och deltagande i forskarutbildning avser regeringen att förstärka så att dessa insatser beräknas omfatta och 2009. Regeringen avser att utforma satsningen så att den beräknas omfatta /08. För fortbildning av obehöriga lärare och validering ökar anslaget med . För implementering av forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning ökar anslaget med . Anslaget utökas vidare med 2007 för utredning och ev. implementering av nya mål och betygskriterier, för utveckling och implementering av kontrollstationer och likvärdiga betyg, för utredning om gymnasieskolan och för satsningar på funktionshindrade elever, inklusive återupprättande av till statliga specialskolor. De i stycket nämnda insatserna beräknas 2008 omfatta . Ökningen hänförs i första hand till insatser för funktionshindrade elever. För att ytterligare förstärka resurserna till arbetet med skolor i segregerade områden ökas anslaget med 2007. För att förbättra måluppfyllelsen i de skolor med låg måluppfyllelse och/eller med hög andel elever med utländsk bakgrund får skolhuvudmän 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 möjlighet att söka statsbidrag för att anställa främst lärare. medfinansiering krävs enligt uppdraget. Anslaget ökas av den anledningen med . Vidare ökar anslaget med för bidrag till sommarskolor. En förbättrad studie- och yrkesvägledning är en prioriterad satsning för att elever skall kunna göra väl underbyggda val i förhållande till arbetsmarknadens efterfrågan. Anslaget har ökats med . För vardera och 2008 ökar anslaget med för att få till stånd en utökad samverkan mellan skola, polis, socialtjänst samt barn- och ungdomspsykiatrin. medfinansiering förväntas enligt uppdraget. I syfte att öka kunskaperna om skillnaderna mellan flickors och pojkars inlärning och finna åtgärder som förbättrar pojkars resultat ökas anslaget med för . För utvecklingsinsatser inom yrkesutbildningsområdet utökas anslaget med . Vidare utökas anslaget med för uppbyggnad av regionala yrkesutbildningscentrum. överförs till anslag 25:1 avseende nationella prov. Dessutom har verksamheten och därmed flyttats till anslaget 28:13 . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 1 för . Tabell 9.25:3 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.25:4 Anslagsutveckling för Specialpedagogiska 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 367 117 tkr prisnivå. 3Motsvarar 367 117 tkr prisnivå är en rikstäckande myndighet för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Institutets uppgift är att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra huvudmän som ansvarar för förskoleverksamhet, skola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och fristående skolor som står under statlig tillsyn. I uppdraget ingår att sprida information och kunskap inom det specialpedagogiska området samt att initiera och medverka i utvecklingsarbete inom området. Därutöver har institutet genom ett läromedelsråd i uppdrag att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. För redovisas ett anslagssparande på . Anslagssparandet kan bl.a. förklaras med minskande lokalkostnader samt omorganisation, t.ex. när det gäller läromedelsproduktion. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:4 Offentligrättslig verksamhet Intäkterna avser dels ersättning från kommunerna för elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk, dels intäkter från läromedelsförsörjningen. disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. Barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder skall ha tillgång till anpassade läromedel så att möjligheterna att utbilda sig blir så likvärdiga som möjligt jämfört med andra barn, ungdomar och vuxenstuderande i samhället. Regeringen anser det därför vara ändamålsenligt att ansvaret för det statliga läromedelsåtagandet finns hos läromedelsrådet, som förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. Anslaget får användas för att initialt finansiera utveckling och produktion av läromedel i nuvarande form och för att stimulera till att produktionen successivt förs över till den kommersiella marknaden. Därutöver ingår i läromedelsrådets funktion fastställande av behovsanalyser, prioritering av behov, beslutande om resursfördelning samt framtagande av strategier för samverkan med förlag. Regeringen förutsätter att läromedelsförsörjningen för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder på detta sätt kontinuerligt förbättras. Anslaget minskas med för att finansiera det nyinrättade barn- och elevombudet. Anslag 25:1 ökas med motsvarande belopp. har inga anmärkningar på myndighetens årsredovisning. har gett institutet högsta EA-värdet AA. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:4 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden är i behov av att kunna lämna förhandsbesked till förlag på den kommersiella marknaden. För att möjliggöra för myndigheten att göra framtida ekonomiska åtaganden föreslås att regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 25:4 besluta om bidrag inklusive gjorda åtaganden som medför utgifter på högst och högst . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.1 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:5 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 256 683 tkr prisnivå. 3Motsvarar 256 683 tkr prisnivå. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar som är döva, dövblindfödda eller hörselskadade en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i eller för berörda elever i särskolan. Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling är att de erbjuds en teckenspråkig miljö. Myndigheten består av sex skolenheter, varav fem är regionala specialskolor för döva och hörselskadade elever och en är en nationell specialskola för döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt för dövblindfödda elever. För redovisas ett anslagssparande på . Tabell 9.5 Offentligrättslig verksamhet Avgifterna utgörs av ersättning från kommunerna för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2006:2) om att avgifterna för elever i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per elev och år och att avgiften för elever från andra kommuner skall uppgå till per elev och år. Avgifterna utsätts för prövning . Det ekonomiska målet är att intäkterna från verksamhet delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsinkomster skall finansieras från detta anslag. har under verksamhetsåret genomfört fortsatta verksamhetsanpassningar för att få en budget i balans. Bakgrunden är ett minskat elevantal p.g.a. demografiska förändringar. Myndigheten bedömer att arbetet varit framgångsrikt och verksamhetsårets kostnader och intäkter är i balans. Vidare har myndigheten aktivt arbetat med den individuella utvecklingsplanen (IUP), utvecklingen av skolornas tvåspråkiga miljö samt skolornas arbete med att vara en tydlig samverkanspartner regio- nalt och nationellt. Utvärderingar visar att såväl elever som vårdnadshavare är nöjda med verksamheten. Den tidigare regeringen gav flera uppdrag i regleringsbrevet för som rör kvaliteten inom utbildningen. Exempelvis fick i samråd med i uppdrag att analysera och redovisa eventuella skillnader i måluppfyllelse mellan specialskolans elever och elever som är döva eller hörselskadade men deltar i annan skolform. Bättre komparativ statistik kring målgruppens måluppfyllelse behövs och det är tillgagn för såväl elever och för skolornas personal. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:5 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.625:6 Särskilda insatser på skolområdet Tabell 9.25:6 Anslagsutveckling för Särskilda insatser på skolområdet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 301 739 tkr prisnivå. 3Motsvarar 301 739 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för i huvudsak: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 -bidrag till kommuner för samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder och samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet, -ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet, -bidrag till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever (/RGH) och -särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. fick i regleringsbrev för i uppdrag att redovisa fördelningen av bidrag per skolform som har gjorts i enlighet med dels förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet, dels riktlinjerna för anslaget 25:6 Särskilda insatser på skolområdet. Enligt uppdraget skulle institutet även redovisa hur användningen av bidragen skulle kunna utvecklas och effektiviseras. inkom med en redovisning av hur bidragen har fördelats mellan olika skolformer. Efter anhållan från institutet om ett förlängt uppdrag vad avser bedömningen av bidragens ändamålsenlighet och hur institutets användning av bidragen skulle kunna utvecklas och effektiviseras, har regeringen beslutat att institutet skall redovisa detta. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:6 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.25:7 Anslagsutveckling för Sameskolstyrelsen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 26 026 tkr prisnivå.