prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — Den svenska lagstiftningen har bearbetats för att ta hänsyn till dessa förordningar genom den tidigare regeringens proposition om anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. (prop. 2005/06:128) som antogs av (bet. 2005/06:MJU 23, rskr. 2005/06:357). I och med detta har bl.a. en ny lag om foder och animaliska biprodukter och en ny livsmedelslag antagits. Lagändringarna trädde i kraft . är ledande i när det gäller kunskap om smittvägar för campylobacter i slaktkycklingsbesättningar. Det svenska campylobacterprogrammet som drivs av , SVA och näringen tillsammans har som mål att identifiera smittvägar och därigenom minska smittan i slaktkycklingsbesättningar. SVA har efter en omfattande ansökningsprocess utsetts till centralt referenslaboratorium för campylobacter inom EU. har bidragit till att kommissionen beslutade om obligatorisk salmonellaprovtagning av köttberedningar i hela EU. Hittas salmonella får köttberedningen inte exporteras till andra länder utan endast säljas på den inhemska marknaden. De förhandlingar som inleddes om ett veterinärt avtal mellan och för att underlätta handeln med levande djur samt varor 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och livsmedel med animaliskt ursprung pågår fortfarande. Parterna enades om utformningen av intyg som fr.o.m. har använts av samtliga medlemsländer vid export till . Ett datorbaserat beslutsstödssystem för att stödja arbetet vid utbrott av smittsamma djursjukdomar har utvecklats och slutförts av . Flera övningar har genomförts, även i samarbete med andra nordiska länder. SVA har ständig jourberedskap och möjlighet att med kort varsel påbörja analysarbete gällande ett stort antal djursjukdomar. svarar för basorganisationen i fält för att förebygga smittsamma djursjukdomar, samt upprätthåller beredskap för åtgärder vid eventuella utbrott. Vidare har organisationen ansvar för att djurägare dygnet runt har tillgång till djursjukvård. Den tidigare regeringen förordnande en särskild utredare för Utredningen (dnr Jo2005:04) om veterinär fältverksamhet och viss veterinär myndighetsutövning. Utredaren skall analysera nuvarande organisation och alternativa organisatoriska lösningar av den veterinära fältverksamheten, av den myndighetsutövning som utförs av praktiserande veterinärer och av tillsynen över veterinär yrkesutövning. Utredningen skall vara klar . Den tidigare regeringen lade fram en skrivelse till om husdjursgenetiska resurser. I det förslag till nytt landsbygdsprogram för perioden 20072013 som den tidigare regeringen överlämnat till den europeiska kommissionen kan bl.a. nämnas ersättning för bevarande av utrotningshotade husdjursraser. har deltagit aktivt i det nordiska samarbetet inom Nordiska genbanken för husdjur samt i arbetet med husdjursgenetiska frågor inom FAO. Den tidigare regeringens proposition om etisk prövning av djurförsök m.m. (prop. 2004/05:177) antogs av den 17 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2005/06:MJU5, rskr. 2005/06:31). Lagändringarna trädde i kraft och syftar till att förtydliga och strama upp regelverket om djurförsök. beslutades om en ändring av 49 a § djurskyddsförordningen som innebär att det anges vilka paragrafer i förordningen som under vissa förutsättningar får frångås vid djurförsök. Beslutet har även inneburit att de djurförsöksetiska nämnderna skall rapportera beslut om undantag från vissa av paragraferna till . Betänkandet Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård (SOU 2005:98) överlämnades . Utredaren föreslår en ny lag om yrkesverksamhet inom området för djurens hälso- och sjukvård. Betänkandet har remissbehandlats. Behovet av tjänstehundar i analyseras i utredningsbetänkandet Hundgöra att göra hundar som gör nytta (SOU 2005:75) som överlämnades . Betänkandet har remissbehandlats. presenterade den europeiska kommissionen en handlingsplan om djurskydd och djurens välfärd 20062010 för EU:s jordbruksministrar. Dokumentet är en handlingsplan som beskriver hur kommissionen avser att arbeta med djurskyddsfrågorna under 20062010. En multilateral konsultation inom ramen för den Europeiska konventionen om skydd av ryggradsdjur som används till försök och annat vetenskapligt ändamål hölls . Vid denna beslutades om ändringar i rekommendationerna för hållande och skötsel av försöksdjur. antog OIE internationella rekommendationer rörande djurskydd, vilket på lång sikt kan innebära att det inom ramen för kan bli tillåtet att ställa krav på regler för djurhållning vid internationell handel med djur och produkter av djur. Den som jagar är skyldig att betala en viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Ungdomar som inte har tillstånd att inneha skjutvapen för jaktändamål behöver dock inte längre erlägga viltvårdsavgift. Medlen i Viltvårdsfonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med syftet med jaktlagen. Fonden finansierar bl.a. viltforskning, bidrag till olika naturvårdsorganisationer samt medel till jägarorganisationernas arbete med jakt- och viltvård. har, utöver för återkommande ändamål, beviljats för rovdjursinformation och att fördela till naturvårdande organisationer för angelägna projekt inom viltvården. Svenska Jägareförbundets uppdrag att leda delar av jakten och viltvården i preciserades 2005. I det s.k. allmänna uppdraget ingår att tillhandahålla objektiv och lättillgänglig sakkunskap om vilt (undantaget stora rovdjur), jakt- och viltvårdsfrågor samt viss information om viltforskning. Ett tillägg i uppdraget 2006 fastslår att förbundet särskilt skall prioritera arbetet med en högre jaktsäkerhet och ett minskat antal skadeskjutningar. beslutade att vildsvinen skall anses som en del av den svenska faunan. Antalet vildsvin har ökat dramatiskt. Stammen bedöms uppgå till ca 50 000 djur och den årliga avskjutningen ligger på omkring 20 000 vildsvin. Vildsvin orsakar bl.a. skador på jordbruksgrödor och annat markutnyttjande. För att skapa en långsiktigt hållbar förvaltning av vildsvinen har getts i uppdrag av den tidigare regeringen att göra en översyn av vildsvinsförvaltningen. har 28 § jaktförordningen (1987:905) ändrats så att det är tillåtet att döda rovdjur inom inhägnat område avsett för tamdjursskötsel om det finns skälig anledning att befara att rovdjuret där angriper tamdjuren. har den tidigare regeringen ställt medel till förfogande för rovdjursakutgrupper i och . Rovdjursakutgruppernas uppgift är bl.a. att vidta åtgärder för att minimera skadeverkningar vid förekomst av stora rovdjur, verkställa beslut om skyddsjakt eller bortdrivande av rovdjur samt tillhandahålla information. Samverkan om krisberedskap är god på djurhälsoområdet. SVA, , och har gemensamt formulerat mål om risk- och krishantering, vilka har lämnats till Krisberedskaps- myndigheten (KBM). KBM stödjer och beredskapsverksamhet. Kommunerna ansvarar för den operativa djurskyddstillsynen. Uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, finansierar till som i övrigt finansieras av anslag över statsbudgeten. Olika producentorganisationer finansierar en betydande del av de svenska kontroll- och bekämpningsprogrammen. Läkemedelsindustrin ger vissa bidrag till forskning om alternativ till djurförsök. Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Den tidigare regeringen har valt att redovisa sju indikatorer för en bedömning av måluppfyllelsen inom politikområdet. För en bedömning av djurhälsan används följande indikatorer; indikator 1 andel hälsokontrollerade slaktsvin, indikator 2 andel registrerade sjukdomsanmärkningar på svin vid slakt, indikator 3 andel registrerade fall av juverinflammation hos mjölkkor, indikator 4 antibiotikaresistens i djurhållning samt indikator 5 antal utbrott av salmonella och övriga smittsamma djursjukdomar (epizootier). För en bedömning av situationen på djurskyddsområdet används följande indikatorer; indikator 6 försöksdjursanvändningen och indikator 7 andel kommuner med tillsynsplan. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utifrån de indikatorer som tidigare redovisats konstateras att djurhälsoläget i i allmänhet är gott, dock finns det några oroande tendenser. Av slaktsvinen är hälsokontrollerade, vilket är en oförändrat hög nivå. Andel sjukdomsanmärkningar hos svin vid slakt har dock ökat marginellt jämfört med och uppgår till . Andel juverinflammationer låg på samma nivå som föregående år (18,) för svensk låglandsboskap (SLB) medan den har ökat något, till 2004/05 för svensk röd och vit boskap (SRB). Smittläget gällande zoonoser och epizootier är generellt fortsatt gott. har djur i endast drabbats av enstaka fall av s.k. epizootier, smittsamma sjukdomar som kan ge upphov till epidemier bland djur. rapporterades åtta sådana utbrott, vilket är i nivå med situationen under föregående år då sju utbrott skedde. drabbades av sitt första bekräftade fall av BSE bland nötkreatur. Detta bedöms dock vara ett enstaka fall utan spridningseffekt men som en följd av detta fall har BSE-klassificering ändrats med utökad provtagning som följd. Aggressiv fågelinfluensa konstaterades hos vilda fåglar i främst sydöstra under februarimaj 2006. beredskapsplan för att hindra smitta till tamfjäderfäbesättningar sattes i verket och allmänheten hölls löpande informerad. Antalet djurbesättningar som har isolerats på grund av salmonellautbrott uppgick till 18, varav 13 var nötkreatursbesättningar. Det totala antalet drabbade besättningar ligger på samma nivå som , med undantag då 51 gårdar spärrades av i samband med ett större utbrott som hade sitt ursprung i en foderfabrik. Ytterligare ett större utbrott med koppling till en foderfabrik inträffade . På grund av detta utbrott spärrades 29 svingårdar. En oroande utveckling är att antalet svinbesättningar, som drabbats av PMWS (Postweaning Multisystemic Wasting Syndrome), uppgick till 24 fall 2005, vilket är en ökning från 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 15 fall 2004. Sjukdomen konstaterades i då ett fall upptäcktes. Antibiotikaresistensläget i den svenska djurhållningen bedöms vara tillfredsställande och en förhållandevis låg frekvens av resistenta bakterier påträffas. De försålda kvantiteterna antibiotika till djur ligger på en stabilt låg nivå. Det finns dock oroande tecken gällande ökande antibiotikaresistens. Bland annat noteras en ökning av andelen resistenta tarmbakterier hos nötkreatur. Dessutom har andelen vancomycinresistenta tarmbakterier hos slaktkyckling ökat kraftigt, från 2005. Denna ökning är svår att förklara eftersom den typ av antibiotika som leder till denna resistens inte har använts i svensk djurhållning . Bakterien orsakar inte sjukdom hos kyckling men kan leda till infektioner hos människor varför detta är en oroande utveckling. och deltar aktivt i internationellt samarbete. SVA deltar i olika internationella nätverk som ger bra överblick över olika länders arbete och därmed kan dubbelarbete undvikas. Internationellt kan konstateras att utvecklingen av antibiotikaresistens samt det internationella smittläget är oroande. Vissa sjukdomar som är utrotade eller aldrig konstaterade i är relativt vanliga i många länder inom det utvidgade EU. Försöksdjursanvändningen (exklusive fisk i provfiske) i , en indikator för djurskydd, visar att användningen av försöksdjur har ökat jämfört med . Försök som bidragit till uppgången är bl.a. beteendeförsök rörande hönsfåglar och en storskalig utfodringsstudie avseende utplantering av fisk. Bland de traditionella försöksdjuren märks en ökning av användningen av möss. En annan indikator för djurskydd, andel kommuner med tillsynsplan, visar på förbättrade förhållanden. hade av landets kommuner en tillsynsplan för djurskyddsarbetet, vilket kan jämföras 2004. Antalet årsarbetskrafter som avsätts för djurskyddstillsynen på lokal nivå ökade med jämfört med . Ökningen beror på förändringar i 16 § djurskyddslagen om kravet på tillstånd, vilket har medfört att kommunerna satsat stora resurser på tillståndsprövningar av djuranläggningar. I övrigt har frekvensen av djurskyddskontrollerna inte ökat. Kommunernas handläggning av ärenden varierar stort i landet. Antalet inspekterade djurskyddstillsynsobjekt utan anmärkning i förhållande till antalet inspekterade objekt var , vilket utgör en viss ökning i förhållande till (2004) och kan vara ett uttryck för en allmän förbättring av djurskyddet i landet. Kommunernas handläggning av tillståndsprövningar, anmälningar till om omhändertagande av djur samt djurförbud har dock ökat markant . Redovisningen från landets länsstyrelser visar att de personella resurserna inom djurskyddsområdet fortsätter att minska och uppgick till endast 18 årsarbetskrafter för landet totalt, vilket är en minskning jämfört med och mer än en halvering jämfört med . De begränsade resurserna medför att besök hos kommuner och övrig tillsynsvägledning inte har kunnat bedrivas i nödvändig utsträckning. Handläggning av djurskyddsärenden av allvarligare karaktär prioriteras hos länsstyrelserna som har beslutat om fler djurförbud och omhändertagande av djur än föregående år. Endast sex länsstyrelser har utfört besök hos kommuner i den omfattning som rekommenderas i de allmänna råden om tillsyn. Den djurförsöksetiska prövningen har förstärkts genom de lagändringar som trädde i kraft och genom att personal har anställts med huvuduppgift att bidra med råd och stöd till nämnderna. inkom ca 1 700 ansökningar om etiskt godkännande, vilket motsvarar nivån . har stött utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök genom att fördela medel till ett trettiotal projekt. Av de ca 6 miljoner höns som finns i hölls 38 500 i olagliga burar utan rede, sittpinne och sandbad . Detta är en kraftig minskning då antalet var 392 000 i sådana burar. beräknar att de olagliga burarna kommer att vara borta /07. Arbete med skydd av nötkreatur har inletts och pågår nu inom . Handlingsplanen för EU om djurskydd och djurens välfärd för 20062010 är en tydlig markering från kommissionens sida om att detta är en viktig fråga för EU och att man avser fortsätta arbetet med att förbättra djurskyddet i gemenskapen. Kommissionen pekar också på det nödvändiga i att EU arbetar på den globala arenan i dessa frågor. De stora rovdjuren har ännu en ojämn förekomst i landet även om förändringar har skett . Enstaka djur, undantaget järv, kan numera påträffas i hela landet. Arternas huvudsakliga reproduktionsområden förändras dock i betydligt långsammare takt. Inventeringar visar att antalet lodjursföryngringar var något fler 2005 än 2004. Däremot skedde en minskning av antalet järvföryngringar. Den femåriga trenden av ett ökande antal järvföryngringar har därmed brutits. Vargarna har ökat något i antal och den utvecklingen förväntas fortsätta kommande år. Inavel och illegal jakt påverkar dock tillväxten i stammen, vilket resulterar i en långsammare tillväxt än vad som annars kunde förväntas. fastställdes 13 föryngringar av varg och det beräknades finnas 130 vargar i . Antalet häckande kungsörnar bedöms vara färre vid utgången av 2005 än föregående år. Den tidigare regeringen har följt upp sin skrivelse till (2003/04:54 Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn) genom att 2006 avsätta för åtgärder inom hästområdet. används för att främja ett livskraftigt hästföretagande (), satsas på verksamhet som främjar utvecklingen av säkerhetsfrågor inom hästhållningen () och avser forskning inom området. Inom används medlen för analys av hästnäringens utvecklingspotential, insatser som stödjer utveckling av hästföretag och ridskoleverksamhet samt utbildning och kompetensutveckling bland hästföretagare. arbetar genom lokala projekt för att förbättra säkerheten på hästgårdar och ridskolor. En ny vägledning till systematiskt säkerhetsarbete för konsument- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 tjänster håller på att tas fram. deltar även i ett projekt inom riktat till hästturismföretagare. Vad gäller forskningen är ett forskningsprogram på hästområdet under beredning i Stiftelsen svensk hästforskning i vilken för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är representerat. För hästforskning finns dessutom ett ramprogram för hästforskning Hästen för arbete, sport och fritid inom ramen för samordningsprojektet (centrumbildning mellan SLU och SVA). Programmet beräknas pågå till 2010 och finansieras av parternas basresurser. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att resultaten inom djurpolitiken visar att utvecklingen i sektorn generellt sett kan betecknas som tillfredsställande. Ett antal händelser är dock oroande. Det gäller särskilt förekomsten av fågelinfluensa och salmonella. Läget är dock stabilt och det är glädjande att den beredskapsorganisation som byggts upp just för situationer liknande den som varit har visat sig fungera. Även utvecklingen av vissa antibiotikaresistenta bakterier är oroande. Det nya regelverket om offentlig kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om djurhälsa, djurskydd, foder och livsmedel m.m. förväntas utgöra ett kraftfullt redskap för att se till att den nya hygienlagstiftningen efterlevs. Att kontrollerna fungerar väl och tydligt dokumenterar det goda läget, är en garanti gentemot handelspartners inom såväl som utom EU för att det som marknadsförs som svenska mervärden upprätthålls. Den redovisade rapporteringen om djurskyddstillsynen visar generellt att arbetet med djurskyddet har utvecklats tillfredsställande, men skulle behöva utvecklas mer i en del kommuner. Internationellt är djurhälsoläget mindre tillfredsställande, särskilt vad gäller fågelinfluensa. Globalt sett skapar antibiotikaresistens stora hälsoproblem när tidigare behandlingsbara sjukdomar nu är mycket svårbehandlade. Det finns en trend med ökande antibiotikaresistens även inom svensk animalieproduktion. Regeringen har som ambition att fortsätta arbeta aktivt i EU och internationella fora för att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bidra till en positiv utveckling avseende djurskydd och djur- och folkhälsa. I jämförelse med föregående år och de mål som satt upp för de stora rovdjuren konstateras en positiv utveckling avseende arterna björn, lo och varg. Däremot har antalet järvföryngringar och antalet häckande kungsörnspar minskat. Satt i relation till de mål som beslutade för rovdjursstammarna 2001 är det endast björnen som har uppnått för arten avsedd miniminivå. Regeringen drar slutsatsen att måluppfyllelsen med de medel som har avsatts nationellt för djurpolitiken är god. Den internationella utvecklingen är mindre positiv och bör följas noggrant. Årsredovisningarna för och har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. har lämnat en invändning i revisionsberättelsen för (). anser att SVA:s interna styrning och kontroll uppvisar väsentliga brister på sådant sätt att myndigheten inte uppfyller kraven enligt sin instruktion och därmed verksförordningens 7 § punkt 6. SVA har inkommit till den tidigare regeringen med en redogörelse över åtgärder för att komma till rätta med problemen. Åtgärderna innefattar bl.a. förbättrade system för avgiftsberäkning och redovisning samt utbildning av berörda befattningshavare. Regeringen avser att följa upp myndighetens åtgärder. Regeringen arbetar för att skapa förutsättningar så att det goda djurhälsotillståndet och det goda djurskyddet i upprätthålls. Grundtanken i den svenska djurpolitiken är att lägga stor vikt vid förebyggande åtgärder och kontrollprogram. Den svenska modellen bygger på aktiva producenter som samarbetar med myndigheterna i denna strävan. Den nya EG-lagstiftningen om fågelinfluensa är ett verksamt redskap för att förebygga att smittan sprider sig inom unionen. Inom är det viktigt att de operativa myndigheter som hanterar fågelinfluensa har en fortsatt god kunskap och beredskap för att kunna vidta adekvata åtgärder vid utbrott. Den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel innebär i många stycken nya principer och arbetssätt för de olika kontrollmyndigheterna. Myndigheterna skall utarbeta kontrollvägledningar som vilar på de nya gemenskapsprinciperna, utbilda personal vid de lokala kontrollmyndigheterna samt ge stöd och råd till företag, kommuner och länsstyrelser. Regeringen anser att arbetet mot ökad antibiotikaresistens bland djur är mycket viktigt då en ökande antibiotikaresistens är ett hot mot såväl djursom folkhälsan. Utredningsdirektivet Veterinär fältverksamhet och viss veterinär myndighetsutövning (dir. 2005:71) skall ses över. Regeringen föreslår flera åtgärder för att effektivisera den statliga administrationen och avser att föreslå nedläggningar eller sammanslagningar av vissa myndigheter för att arbetet skall bedrivas mer kostnadseffektivt. Som ett led i denna process avvecklas fr.o.m. . För att målet ett gott djurskydd skall kunna uppfyllas med bibehållen hög kvalitet kommer vid avvecklingen verksamhetsområdet djurskydd att inordnas under . En extern snabbanalys kommer att göras för att se över formen för överflyttning till . Regeringen avser därefter att återkomma till avseende nödvändiga lagändringar m.m. Utredningsdirektivet Överklagande av de djurförsöksetiska nämndernas beslut (dir. 2006:32) skall ses över i ljuset av avvecklingen av . Regeringen avser att fortsätta att arbeta aktivt inom EU och internationellt avseende djurskydd samt djur- och folkhälsa. EU-arbetet är fortsatt av särskilt stor betydelse mot bakgrund av att en stor del av lagstiftningen beslutas inom EU. Den europeiska kommissionen överväger att inom ramen för sin handlingsplan om djurskydd och djurens välfärd 20062010 inrätta ett europeiskt centrum eller laboratorium för djurskydd och djurs välbefinnande. Även i nordiskt samarbete, i arbete inom och inom OIE kommer att bidra aktivt. Viltvården syftar till att förvalta de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet. Risken för viltskador skall motverkas genom jakt och skadeförebyggande åtgärder. För den svenska älgförvaltningen är målet en livskraftig älgstam av hög kvalitet där stammen är i långsiktig balans med betesresurserna. Älgstammens storlek skall genom lämplig avskjutning vara anpassad till betestillgången, de areella näringarna och trafiksäkerheten. En enkel, rättssäker och kostnadseffektiv administration skall eftersträvas. En utredare har tillsatts för att analysera den nuvarande älgförvaltningen (dir. 2005:142). Uppdraget skall redovisas . Förslag på hur den s.k. dubbelregistreringen av jakträtt skall kunna hanteras finns i Jakt- och fiskerättsutredningens slutbetänkande Jakt och fiske i samverkan (SOU 2005:116). Utredningen är på remiss t.o.m. och skall därefter beredas i . Det övergripande politiska målet avseende de stora rovdjuren är att ta ansvar för att arterna björn, järv, lo, varg och kungsörn finns i så stora antal att de långsiktigt finns kvar i den svenska faunan. För att förbättra förhållandet mellan människa och rovdjur, och därigenom även förutsättningarna för tamdjursskötseln är bedömningen att utveckling av skadeförebyggande åtgärder bör fortgå. Regeringen föreslår att SLU ges tillfällig förstärkning i syfte att utveckla skadeförebyggande åtgärder avseende rovdjur. Regeringen har därtill för avsikt att se över 28 § jaktförordningen i syfte att åstadkomma en förändring som ger förbättrade möjligheter att freda tamdjur. Regeringen föreslår att en ersättning riktad till fäbodbrukare som satsar på ökad övervakning av djuren genom nattfållor och vallning skall kunna ges inom ramen för det nya landsbygdsprogrammet för programperioden 20072013. Den tidigare regeringen har gett Länsstyrelserna i och i uppdrag att fr.o.m. bilda rovdjursakutgrupper. Grupperna skall förstärka länsstyrelsernas möjlighet att hantera praktiska frågor som rör de stora rovdjuren. Regeringen har för avsikt att utvärdera verksamheten . Vad gäller ersättning vid skador orsakade av de stora rovdjuren har utredningen om effekterna av rovdjursstammarnas utveckling (dir. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23