prop · GU031d21 · 2007-01-01 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Samhällsplanering och bebyggelseutvecklingUT .. Byggande och förvaltningUT ................................. Samhällsplanering och bebyggelseutvecklingUT .. Byggande och förvaltningUT ................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fonden för fukt- och mögelskadorUT .............................................. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderUT ..................................... Omstrukturering av kommunala bostadsföretagUT ...................... Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostadUT ................ Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 18UT .................... 21TU .1 Bostadsbidrag,UT................................................................................ Åtgärder på konsumentområdetUT................................................... Bidrag till miljömärkning av produkterUT........................................ 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet .............................................................. Härledning av ramnivå 20072009, Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik................................ Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik................................ Skatteutgifter inom utgiftsområde 18, netto .......................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet Bostadspolitik......................................... Skatteutgifter inom politikområdet Bostadspolitik, netto .................................... Överklagade detaljplaner 20012005....................................................................... Andel personer fördelat på kön som avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt för våld 1980-2004 (procent)......................................... Antalet antagna kommunomfattande översiktsplaner 20012005 ........................ Anslagsutveckling för 31:1 ....................................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:1 ..................................... Anslagsutveckling för 31:2 Räntebidrag m.m......................................................... Utfasning av räntebidrag. Bidragsandel 20072012 angivet i procent................. Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:2 Räntebidrag m.m..................... Anslagsutveckling för 31:3 : Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:3 : Anslagsutveckling för 31:4 : Garantiverksamhet .. Garantiverksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier ...................................... Garantiverksamhet Verksamhetsgren Äldre garantier ..................................... Härledning av anslagsnivå 20072009 för 31:4 : Anslagsutveckling för 31:5 Fonden för fukt och mögelskador ........................... Härledning av anslagsnivå 20072009 för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och Anslagsutveckling för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder................. Härledning av anslagsnivå 20072009 för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i Anslagsutveckling för 31:8 Tusental kronor.......... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:7 .... Anslagsutveckling för 31:8 ....................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 31:8 .................... Anslagsutveckling för 31:9 ...................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:9 .................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslagsutveckling för 31:10 Byggkostnadsforum m.m........................................ Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:10 Byggkostnadsforum m.m...... Anslagsutveckling för 31:11 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag .. Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:11 Omstrukturering av 3.35 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Anslagsutveckling för 31:12 Ungdomsbostadssamordnare ................................. 3.37Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:12 Ungdomsbostadssamordnare55 3.38Anslagsutveckling för 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Härledning av anslagsnivån 20072009 för 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad...................................................................................... Anslagsutveckling 21:1 Bostadsbidrag..................................................................... Utvecklingen av utgifterna för bostadsbidraget 20002005................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 21:1 Bostadsbidrag............................ Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Anslagsutveckling för 40:1 .................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 40:1 .................. Anslagsutveckling för 40:2 ........................................................ 5.5 Råd & Rön ................................................................................................................. Härledning av anslagsnivån 20072009 för 40:2 ...................... Anslagsutveckling för 40:3 ................................ Härledning av anslagsnivån 20072009 för 40:3 Allmänna Anslagsutveckling för 40:4 .......................................... Intäkter i form av ansöknings- och årsavgifter...................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 40:4 ....... Anslagsutveckling för 40:5 Åtgärder på konsumentområdet............................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 40:5 Åtgärder på Anslagsutveckling för 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter.................... Härledning av anslagsnivån 20072009 för 40:6 Bidrag till miljömärkning av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Nytillskott av bostäder 20022006, påbörjade bostäder genom ny- och Den totala garantistocken för ny- och ombyggnad av bostäder fördelat på äldre och nya garantier .................................................................................................. Andelen (i procent) kvarboende i föräldrahemmet, män och kvinnor i Utbetalning till Byggkostnadsforums pilotprojekt, fördelat efter Fördelningen av energianvändningen i bostadssektorn ......................................... Enlottsavstyckning, genomsnittlig kostnad i kr kostnadsnivå ............. Fastighetsreglering med två berörda fastigheter, genomsnittlig kostnad i kr i 2006 Handläggningstider i månader för enlottsavstyckningar ....................................... Handläggningstider i månader för fastighetsreglering med två berörda 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner vad regeringen föreslår om avtrappning av den statliga bostadsbyggnadssubventionen, det s.k. räntebidraget (avsnitt 3.11.2), 2.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder intill ett gjorda åtaganden (avsnitt 3.11.4), 3.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier i samband med obeståndshanteringen intill ett belopp på högst inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 3.11.4), 4.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala 3 000 000 000 gjorda åtaganden (avsnitt 3.11.4), 5.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp på 1 inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 3.11.4), 6.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden intill ett belopp på högst 1 inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 3.11.4), 7.godkänner vad regeringen föreslår om statliga kreditgarantier för lån till ny- och ombyggnad (avsnitt 3.11.4), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 31:11 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20082011 (avsnitt 3.11.11), 9.för 2007 anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt följande uppställning: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Bidrag till miljömärkning av produkter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområdet är indelat i politikområdena Bo- stadspolitik och Konsumentpolitik. Vidare ingår vissa anslag inom politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Politikområdet Miljöpolitik innehåller dock endast äldreanslag. har utgiftsområdet en annan sammansättning jämfört med tidigare. Skillnaden är att politikområdet Regional samhällsorganisation flyttat till utgiftsområde 1. Konsumentpolitiken tillhör utgiftsområde 18 . Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 18 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utfallet för utgiftsområdet med den sammansättning av politikområden som gäller , uppgick till . Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 20072009, Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. anvisade medel 2006 minskar utgiftsramen för utgiftsområdet med ca 2007. Förändringen förklaras i huvudsak av att utbetalningen av bidrag inom utgiftsområdet har dragits ner, däribland märks särskilt räntebidraget som skall avvecklas . Tabell 2.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 1P P Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2P P Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3P P Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. Till största delen används anslagen under utgiftsområdet till transfereringar, framförallt till bostadsbidrag, räntebidrag och olika investeringsbidrag. Skatteutgifter för utgiftsområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas ekonomiska vårproposition. Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning (s.k. skatteutgifter). Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad. Avvikelsen utgör en skattesanktion om det rör sig om överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa avvikelser påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig redovisning av skatteutgifter finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande avsnittet redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som kan hänföras till utgiftsområde 18. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 18, netto Totalt för utgiftsområde 18 1P P Skatteutgiften har upphört eller beloppsmässigt ändrats sedan redovisningen ekonomiska vårproposition, bilaga 2. De enskilda skatteavvikelserna inom politikområdet Bostadspolitik redovisas separat i avsnitt 3.3 där även en kort förklaring av respektive skatteavvikelse ges. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Politikområdet Bostadspolitik omfattar fyra verksamhetsområden: Bostadsförsörjning, Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, Byggande och förvaltning samt Lantmäteriverksamhet. Politikområdet omfattar ca i anslag, se nedan. Sex myndigheter ingår i politikområdet: , , Fonden för fukt- och mögelskador, , , . I politikområdet ingår vidare en statlig lantmäterimyndighet i varje län. De myndigheter som verkar inom politikområdet bedriver också en relativt omfattande avgiftsfinansierad verksamhet. Huvuddelen av anslagen avser stöd i form av räntebidrag, äldre statliga kreditgarantier vid ny- och ombyggnad av bostäder, stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad samt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag på orter med vikande befolkningsunderlag. Räntebidraget avtrappas dock och kommer att upphöra helt 2012. Resurserna inom politikområdet avser plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor samt lantmäteriverksamhet, m.m. Det internationella samarbetet rör bland annat deltagande i arbetet inom UN-HABITAT, Europeiska Unionen, samt vissa bilaterala ländersamarbeten. Politikområdet har viktiga beröringspunkter med flera andra politikområden. Bostadsbidragen inom den Ekonomiska familjepolitiken liksom Integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Byggande och förvaltning av bostäder inkluderar bland annat energifrågor som även behandlas inom politikområde Energipolitik. Frågor som har anknytning till samhällsplanering och fysisk planering behandlas också inom politikområde Regional samhällsorganisation. Frågor om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö behandlas inom politikområdet Miljöpolitik. bostadsutskott har lämnat synpunkter på mål och resultatredovisningen för politikområdet Bostadspolitik. Regeringen har beaktat dessa synpunkter och fortsätter det långsiktiga arbetet för att utveckla resultatredovisningen inom politikområdet. lämnade den tidigare regeringen en resultatskrivelse (2005/06:202) inom politikområdet om Omstrukturering av kommunala bostadsföretag - resultatredovisning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Bostadspolitik Anslag inom utgiftsområde 18 31:5 Fonden för fukt- och mögelskador 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31:11 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna 2006 18 31:11 Investeringsbidrag för anordnande av 2005 18 31:14 Bidrag till installation av hissar 2003 18 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av Totalt för utgiftsområde 18 Totalt för politikområde Bostadspolitik I avsnitt 2.3, redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter till utgiftsområde 18. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna inom utgiftsområde 18 som hör till politikområdet Bostadspolitik. Skatteutgifter för utgiftsområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas ekonomiska vårproposition. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom politikområdet Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Försäljning av tomtmark och byggnader Investeringsstimulans till hyres- och Fastighetsskatt på konventionellt be- skattade hyreshus och småhus Totalt för politikområde Bostadspolitik *P P Skatteutgiften har upphört eller beloppsmässigt ändrats sedan redovisningen ekonomiska vårproposition, bilaga 2. Med eget hem avses småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen från eget hem beskattas inte inom ramen för inkomstbeskattningen. Däremot utgår fastighetsskatt . Enligt gällande norm inom kapitalinkomstbeskattningen skall all avkastning beskattas . Direktavkastningen förutsätts motsvara fastighetens marknadsvärde multiplicerat med statslåneräntan. Denna avkastning bör med andra ord beskattas . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalinkomstskatten () på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsskatten. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Beskattning av värdeökning på eget hem eller bostadsrätt sker först vid realisationstillfället. Dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov under vissa förutsättningar även då vinsten realiserats. Räntan på denna skattekredit är en avvikelse. Därutöver behöver endast två tredjedelar (hälften ) av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den tredjedel som inte beskattas ger upphov till en skatteavvikelse som avser skatt på kapitalinkomst. Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt borde beskattas. skall fastighetsskatteuttaget i princip begränsas till högst av hushållets beskattningsbara inkomst. Denna begränsning utgör en skatteutgift. års taxering skall den som tillgodoräknas skattereduktion för fastighetsskatt (skatteutgift Begränsningsregel småhus) och som betalar förmögenhetsskatt för sin permanentbostad kunna tillgodoräknas skattereduktion även för förmögenhetsskatten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 skattereduktion utgör en skatteutgift. Utgiften avser förmögenhetsskatt. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans utgår vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder. Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekt. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Investeringsstimulansen gäller för bostäder som är påbörjade fram t.o.m. . Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år inte överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapitalet. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatteutgift. Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på av taxeringsvärdet för fastigheter som är taxerade som hyreshus och för småhusfastigheter. Direktavkastningen förutsätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med statslåneräntan. Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten () på fastighetens reala 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. Regeringen avser att se över indelning och målformuleringen för politikområdet och återkommer . Nedanstående mål är beslutade av (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:BoU1, rskr. 2005/06:100). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. I syfte att följa upp det bostadspolitiska målet har ett antal indikatorer tagits fram. -Antalet byggda bostäder (se avsnitt 3.7.1) -Etableringstidpunkten på bostadsmarknaden (se avsnitt 3.7.1) -Antal till regeringen överklagade detaljplaneärenden (se avsnitt 3.7.1) -Antalet antagna kommunomfattande översiktsplaner (se avsnitt 3.7.2) -Energianvändningen i bostäder och lokaler (se avsnitt 3.7.3) Konkurrensen skall förbättras med långsiktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder. Snedvridande subventioner och detaljregleringar avskaffas. Fastighetsbeskattningen reformeras med inriktning att fastighetsskatten avskaffas och ersätts med en låg fastighetsrelaterad avgift. Beskattningen av schablonintäkten för bostadsrättsföreningar avskaffas. Konkurrens bör främjas och arbetskraftsinvandring bör underlättas för att motverka kommande arbetskraftsbrist. på bostadsmarknaden skall utvecklas och möjligheterna att äga den egna bostaden skall underlättas. Därmed stimuleras eget ansvarstagande, kostnaderna för boendet hålls nere och utanförskap och segregation motverkas. Regeringen anser att det finns hushåll som kan behöva stöd av det allmänna för att ordna en egen bostad. Frågan om i vilken form ett sådant stöd skall ske behöver dock beredas ytterligare. Det kommunala självstyret stärks genom att begränsande lagar upphävs. Regeringen ser hyresrätten som central för en flexibel bostadsmarknad och en väl fungerande arbetsmarknad och vill utveckla hyresboendet också . Regeringen avser att arbeta för en minskad miljöbelastning från bostadssektorn. En stor potential för detta finns såväl inom nybyggnation som i det nuvarande fastighetsbeståndet. Mot bakgrund av att det just nu byggs mycket nytt som de äldre bostadsbestånden behöver rustas upp är en fortsatt effektivisering av energianvändningen prioriterad. Skatter, avgifter och övriga ekonomiska styrmedel bör utformas så att de inte missgynnar miljöförbättringar i fastighetsbeståndet. En god inomhusmiljö och luftkvalitet, anpassad för den verksamhet som skall bedrivas i byggnaden, är ett grundläggande uttryck för en hållbar bygg- och fastighetssektor. Den fysiska planeringens potential för att främja en långsiktigt hållbar samhällsutveckling bör uppmärksammas i ökad utsträckning. Arbetet med hållbar utveckling förutsätter bl.a. en långsiktighet i beslutsfattandet, avvägningar mellan olika aspekter inom ramen för en helhetssyn, hänsyn till såväl globala som nationella, regionala och lokala perspektiv samt demokratiska beslutsformer. Den fysiska planeringen enligt PBL (1987:10), erbjuder instrument som främjar en sådan utveckling, främst på den kommunala nivån. Fortsatt utveckling av den statliga lantmäteriverksamheten i syfte att skapa en mer effektiv nationell infrastruktur för geografisk information och fastighetsinformation för ökad samhällsnytta.