prop · GU03116 · 2007-05-23 00:00:00 — mycket god och det finns mycket som talar för att den kommer att befäs- tas och ytterligare förbättras (bl.a. , utvecklingen av det europeiska säkerhetssystemet samt , och med- lemskap i Nato). Vidare har teknikutvecklingen inneburit att det är möj- ligt att inhämta detaljerad information från satelliter. Användningen av information som framställts med hjälp av satelliter har därför ökat. Vissa länder har tillgång till egna satelliter medan andra kan köpa satellitbilder kommersiellt. Tillgången till fri information har också ökat över huvud taget, bl.a. genom samarbetet inom ramen för Fördraget om observa- tionsflygningar av , som ger parterna i fördraget rätt att genomföra observationsflygningar över varandras territorium. Detta medför att kravet på tillstånd för fotografering eller liknande registrering från luftfartyg inom eller av restriktionsområden för luftfart enligt 4 § första stycket lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation bör kunna inskränkas utan att syftet med bestämmelsen går förlorad. Med hänsyn till att det kan finnas särskilda skäl att begränsa informationsfri- heten under höjd beredskap bör krav på tillstånd för fotografering eller liknande registrering från luftfartyg inom eller av restriktionsområden för luftfart gälla . Krav på tillstånd för fotografering eller liknande registrering från luft- fartyg inom eller av restriktionsområden för luftfart bör vidare gälla un- der annan tid som regeringen bestämmer med hänsyn till för- svarsberedskap. Vid en skärpt säkerhetspolitisk situation skall nämligen Försvarsmakten, om regeringen så beslutar, redan i ett tidigare skede än när det råder höjd beredskap kunna påbörja kompletterande åtgärder. har anfört bl.a. att det finns motsatsförhållande mel- lan förslaget och fotograferingsförbudet enligt 24 § lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. I 24 § lagen om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. finns bestämmelser om att utlänning- ar, inte utan tillstånd, får uppehålla sig inom militära skyddsområden när det råder höjd beredskap eller som regeringen med hän- syn till försvarsberedskap bestämmer. Ett sådant tillstånd får enligt 25 § samma lag bl.a. förenas med förbud att ta fotografier. nämnda 24 § ändrades genom prop. 1995/96:221, Militära skyddsområ- den. Ändringarna som då gjordes innebär att förbudet för utlänningar att vistas inom militära skyddsområden inskränks till att avse tid när det rå- der höjd beredskap eller annan tid som regeringen med hänsyn till Sveri- ges försvarsberedskap bestämmer. Skäl för ändringen var att den föränd- rade bilden av hotet mot säkerhet medfört att rätten till tillträde såvitt gäller bl.a. militära skyddsområden kunde utvidgas. I samband härmed uttalade sig regeringen även om det då gällande förbudet för luft- fart inom restriktionsområdena. Regeringen ansåg att förbudet borde in- skränkas till att avse samma tidsperioder som för de militära skyddsom- rådena, dvs. när det råder höjd beredskap eller som re- geringen bestämmer med hänsyn till försvarsberedskap, och aviserade en ändring i dåvarande förordningen (1979:969) om restriktio- ner för luftfart inom vissa områden, som sedermera kom till stånd. Den sistnämnda ändringen innebär huvudsakligen att luftfart inom restrik- tionsområden är förbjuden under höjd beredskap eller som regeringen med hänsyn till försvarsberedskap bestämmer. Det är regeringens uppfattning att den nu föreslagna ändringen i 4 § la- gen om skydd för landskapsinformation ligger i linje med den ovan re- dovisade, tidigare inställningen som låg bakom de nämnda tidigare änd- ringarna i 24 § lagen om skydd för samhällsviktiga anläggningar och förordningen om restriktioner för luftfart inom vissa områden. Det är ur Prop. 2006/07:116 ett regelförenklingsperspektiv viktigt att genomföra denna ändring. 7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelse Regeringens förslag: Ändringarna träder i kraft . De ärenden hos inskrivningsnämnden om förnyad prövning av beslut av , vilka inte avgjorts vid lagens ikraftträ- dande, skall överlämnas till och handläggas som överklagade ärenden. Utredningarnas och promemorians förslag: Några förslag eller syn- punkter har inte framförts i denna del. Remissinstanserna: Har inte haft några förslag eller synpunkter. Skälen för regeringens förslag: Samtliga ändringar bör träda i kraft Ändringarna bör gälla med omedelbar verkan. All- mänt gäller att ärenden hos inskrivningsnämnden som inte avgjorts före ikraftträdandet skall lämnas över till svaret som efter ikraftträdandet svarar för handläggningen. Som Lagrå- det påpekat bör dock en övergångsbestämmelse finnas. De ärenden vid inskrivningsnämnderna som inte är avgjorda vid ikraftträdandet skall handläggas enligt de nya reglerna i 11 kap. lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt. Det betyder inte att påbörjade förfaranden behöver göras om utan handläggningen fortsätter enligt de nya bestämmelserna. Förslaget om utvidgade möjligheter till drogtestning Förslaget kommer att innebära ökade kostnader för staten för det fall möjligheterna utnyttjas. De ökade kostnaderna får dock anses vara ringa. De uppvägs dessutom av den besparing som görs på avskaffandet av in- skrivningsnämnderna. Förslaget om avskaffande av inskrivningsnämnderna Den besparing som förslaget innebär kommer, som ovan nämnts, uppvä- gas av de ökade kostnader som förslaget om drogtestning innebär. Vad avser prövningen kommer den att effektiviseras och handläggningstiden fram till ett slutligt inskrivningsbeslutet kommer att bli kortare. Förslaget om inskränkning av kravet på tillstånd enligt 4 § lagen (1993:1742) om landskapsinformation De nu föreslagna ändringarna beräknas leda till minskade kostnader för Minskningen bedöms vara ringa. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt 5 kap. 1 § Det tredje stycket är nytt. Här föreskrivs en skyldighet för den som full- gör totalförsvarsplikt att på anmaning lämna urin-, utandnings-, saliv-, svett-, eller hårprov för kontroll av att han eller hon inte är påverkad av beroendeframkallande medel, dopningsmedel eller sådan vara som om- fattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Med beroende- framkallande medel avses alkohol och narkotika. Bestämmelsen är for- mulerad så att innehållet avseende vilka medel som avses motsvarar vad som omfattas av föreskrifter om drogkontroll i andra lagar, se t.ex. 52 d § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt och 26 kap. 15 § brottsbal- ken. Testerna enligt tredje stycket skall kunna ske vid misstanke om drog- påverkan och såsom slumpmässiga kontroller. Med slumpmässiga kon- troller avses det som utredningen benämner som slumpmässiga tester och stickprovskontroller. Den föreslagna regleringen innebär ingen föränd- ring avseende de tester som går att genomföra med stöd av 5 kap. 1 § andra stycket. Test enligt tredje stycket är således ett komplement till de testmöjligheter som följer av paragrafen i övrigt. Med hänsyn till de sanktioner som kan inträda vid vägran att genomgå test tillåter reglering- en att undantag får göras för de fall den totalförsvarspliktige av medi- cinska eller liknande skäl inte kan lämna ett prov av aktuellt slag. Det kan t.ex. förekomma fall där en totalförsvarspliktig efter recept från läka- re tar medicin som innehåller något sådant medel eller någon sådan vara som nämns i tredje stycket. Den totalförsvarspliktige bör i sådana fall inte behöva lämna något drogtest. I likhet med vad som gäller enligt andra stycket är det som har ett huvudansvar för beslut i dessa frågor med rätt att delegera beslutanderätten till andra statliga myndigheter. Av fjärde stycket framgår uttryckligen att det skall ske en proportiona- litets- och behovsbedömning. Proportionalitets- och behovsprinciperna är två självständiga principer som skall prövas oberoende av varandra. Des- sa båda principer skall beaktas både när beslutet om drogtestning skall ske och vid beslut om vilken typ av test som skall genomföras, se avsnitt 4.3. 11 kap. 15 §§ Ändringarna är en följd av avskaffande. Ändring- en i 1 § innebär att överklagande av Totalförsvarets pliktverks beslut en- ligt 3 kap. 1, 3 och 4 §§ sker till ret. Alla överklaganden av beslut av skall såle- des hanteras likartat. Bestämmelserna i 23 och 27 §§ förvaltningslagen (1986:223) gäller i Prop. 2006/07:116 fråga om överklagande av och omprövning av beslut som fattas av Total- Bestämmelserna behandlas i avsnitt 5. Lagändringen träder i kraft . De ärenden hos inskriv- ningsnämnden, vilka inte avgjorts vid ikraftträdandet, skall överlämnas till och handläggas där som överklagade ärenden. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. I ärenden om omprövning av beslut om extratjänst får den som omprövar beslutet, om beslutet är verkställbart, besluta att det tills vidare inte får verkställas. Ändringen beror enbart på att utegångsförbudet tagits bort från de disciplinära påföljderna, se avsnitt 5.3. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation Innehållet i paragrafens första stycke motsvarar delvis gällande rätt. Kra- vet på tillstånd för fotografering eller liknande registrering inom eller av restriktionsområden för luftfart inskränks emellertid till att avse tid när det råder höjd beredskap eller som regeringen bestämmer med hänsyn till försvarsberedskap. Några ändringar i sak, ut- över själva inskränkningen, är inte avsedd. Ändringen i paragrafens andra stycke är endast av redaktionell karak- tär. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.2. Sammanfattning av betänkandet Drogtestning av totalförsvarspliktiga (SOU 2006:85) Vilka möjligheter finns att genomföra drogtester inom totalförsvaret? Det finns möjlighet att genomföra medicinsk undersökning av total- försvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Bedömningen av när detta får ske måste dock göras i det enskilda fallet och med hänsyn tagen till den total- försvarspliktiges befattning och det verksamhetsställe där han eller hon skall tjänstgöra. Provtagningen får endast utföras i syfte att utreda den totalförsvarspliktiges möjligheter att tjänstgöra i just den befattning som han eller hon skall upprätthålla inom totalförsvaret. Den medicinska undersökningen bedöms innefatta drogtest. Regleringen ger möjlighet att vid misstanke om drogpåverkan företa drogtest men den ger ingen möj- lighet att företa slumpmässiga drogtester på totalförsvarspliktiga eller att genomföra stickprovskontroller. Vid mönstring kan drogtester företas med stöd av 2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt. När det gäller reglering avseende drogtester på offentligt anställd per- sonal bedöms den vara ofullständig och rättsläget är osäkert. Bör utvidgade möjligheter till drogtester införas? De undersökningar som är gjorda angående de totalförsvarspliktigas an- vändning av alkohol och andra droger visar att det finns ett problem inom totalförsvaret. Detta med hänsyn till att det förekommer både alko- holförtäring som inverkar på arbetet och användning av andra droger bland de totalförsvarspliktiga i mer än obetydlig omfattning. Att sådant förekommer är inte acceptabelt. Totalförsvar är en verksamhet av mycket speciell karaktär och art. Med hänsyn därtill finns ett starkt allmänt intresse av att drogfrihet råder. Även med beaktande av ett säkerhets- och skyddsintresse för de totalför- svarspliktiga, de anställda och även tredje man finns ett starkt intresse av drogfrihet. Därtill kommer den situation som de totalförsvarspliktiga be- finner sig i. Deras tjänstgöring bygger på plikt och inte frivillighet. I en sådan situation ställs högre krav på det allmänna avseende miljön för de totalförsvarspliktiga. Det bästa resultatet för att uppnå en drogfri miljö och höjd säkerhet är en kombination av preventionsprogram. Förutom de åtgärder som redan vidtas finns ett starkt intresse för att genomföra ytterligare drogförebyg- gande åtgärder. Att via information och utbildning som enskild insats påverka alkohol- och narkotikavanor har visat sig ha en mycket begrän- sad effekt. Slumpmässiga drogtester och stickprovskontroller torde vara ett led i arbetet att skapa en drogfri miljö. De argument och de intressen som finns för att tillskapa en säker och drogfri miljö är så tungt vägande att inskränkningar i integritetsskyddet och det obehag som den enskilde kan uppleva med att behöva genomgå olika kontroller av drogfrihet måste accepteras. Även med beaktande av proportionalitets- och behovsprincipen bör ett tillåtande av utvidgade möjligheter till drogtestning såsom slumpmässiga drogtester och stick- provskontroller få ske. En bestämmelse föreslås utformas i lagen om totalförsvarsplikt där ut- vidgade möjligheter till drogtestning införs. Tester skall kunna ske vid misstanke om drogpåverkan och såsom stickprovskontroller och slump- Bestämmelsen införs som ett tredje stycke i 5 kap. I regleringen bör preciseras att provtagningar får ske genom urin-, ut- andnings-, saliv-, svett- eller hårprov. I likhet med vad som gäller för beslut om andra medicinska undersökningar under utbildningen före- slås att det skall vara som skall ha huvudansva- ret för beslut i dessa frågor med rätt att delegera beslutanderätten till andra statliga myndigheter. Utredningen har övervägt om proportionalitets- och behovsprincipen skall skrivas in som en uttrycklig bestämmelse i lagen men kommit fram till att detta inte är erforderligt. Utredningen har även övervägt om regleringen i 2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt bör ändras eller förtydligas men kommit till ståndpunk- ten att så inte bör ske. Samtliga som fullgör värnplikt och civilplikt kommer med föreslagen reglering att omfattas av möjligheten att kunna slumpmässigt drogtestas eller genomgå stickprovskontroller. Förslaget är således inte begränsat till vissa kategorier av totalförsvarspliktiga. För att testningen skall ge resultat och få en preventiv effekt måste ett så stort antal testas så att det finns risk för att de pliktiga kan bli inkallade till en testning samt att de totalförsvarspliktiga känner till detta. En testning av av de totalförsvarspliktiga bedöms ha en rimligt hög upptäcksrisk. Av stor vikt är att testerna utförs på ett sätt som kränker provlämnarens integritet så lite som möjligt. Hanteringen från provtagningen till slutlig analys måste ske på ett tillförlitligt sätt. Kraven i SWEDACS dokument Narkotikaanalyser i urin, ME42, utgåva 7, Tillämningsområde: Laborato- riemedicin, SWEDAC DOC 01:37 och meddelandeblad, Narkotikatester av urin inom hälso- och sjukvården, , skall Provtagningen föreslås att utföras av hälso- och sjukvårdspersonal. bör regleras i förordning vilken typ av personal som skall utföra testerna. Vid positivt provresultat i en drogtest föreslås att en utredning företas som försöker kartlägga om det är fråga om ett missbruk eller det kan an- tas vara en engångsföreteelse. Vid en missbrukssituation bör den pliktige få hjälp att genom andra myndigheter behandla sitt missbruk. dock inte ligga på Försvarsmakten eller annan utbildningsansvarig att En vägran att genomgå drogtest föreslås tillmätas betydelse i samband med överväganden rörande behovet av rehabilitering och möjligheterna att få kvarstanna i tjänst. De sekretessregler som finns bedöms vara tillräckliga för att skydda den personliga integriteten. Information angående möjligheterna till drogtestning föreslås förmed- las vid mönstring av och när tjänstgöringen på- börjas av chefer. Lagförslag i betänkandet Drogtestning av totalförsvarspliktiga (SOU 2006:85) Förslag till lag (2007:000) om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § i lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt skall ha följande lydelse. Den som fullgör värnplikt eller civilplikt är skyldig att i den mån verk- samheten kräver det tåla inskränkningar såväl i sin frihet att förflytta sig inom landet och att lämna detta som i sin personliga frihet i övrigt. Den som fullgör värnplikt eller civilplikt är, efter beslut av Totalför- svarets pliktverk eller efter verkets bestämmande av en annan statlig myndighet, också skyldig att genomgå den medicinska och psykologiska undersökning som krävs för att utreda och bedöma hans eller hennes för- utsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. Den som fullgör värnplikt eller civilplikt är, efter beslut av Total- eller efter ver- kets bestämmande av annan statlig myndighet, skyldig att på anma- ning lämna urin-, utandnings-, saliv-, svett- eller hårprov för kon- troll av att han eller hon inte är påverkad av beroendeframkallan- de medel eller något sådant dop- ningsmedel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller någon sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Detta gäller dock inte om det finns medicinska eller liknande skäl mot sådan provtagning. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser (SOU 2006:85) ombudsmän (), Justitiekanslern (), , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Försvarsmakten, Krisbe- redskapsmyndigheten, , Styrelsen för psykologiskt försvar, Försvarshögskolan, , för totalförsvaret, , , (S 2001:02), Den nationella narkotikasamordnaren (2002:03), , , , vid , Institu- tet, Kommuner och Landsting, och För- svar, , akademikers central- organisation, i , , , , , och . Sammanfattning av betänkandet Från klassificering till urval En översyn av (SOU 2004:5) I föreliggande betänkande presenterar jag i enlighet med direktiven resul- tatet av den översyn av , fortsättningsvis kallat , som var mitt uppdrag. har utbildningsvolymen av totalförsvarspliktiga som tjänstgör minskat från ca 35 000 till ca 17 000 . Med utgångspunkt från Försvarsmaktens perspektivplanering som delvis ligger till grund för det kommande försvarsbeslutet finns det inte skäl att tro att utbildnings- volymerna kommer att öka i den närmsta framtiden. ökar de framtida åldersklasserna av 17-åriga män för att däref- ter sjunka till dagens nivå. ökar åldersklasserna stadigt från dagens nivå på ca 45 000 män till 60 000 män. sjunker sedan åldersklasserna igen för att 2014 vara under 50 000 män. Intresset bland unga kvinnor att antagningspröva och fullgöra plikttjänstgöring har också ökat och det finns skäl att tro att det fortsätter. Slutsatsen är att den framtida mönstrings- och uttagningsprocessen måste vara mer flexibel än dagens förfarande för att kunna hantera vo- lymförändringar både på behovs- och urvalssidan. Urvalsprocessen bör vara snabb, smidig och effektiv. Den bör medföra så små ingrepp för den enskilda individen som möjligt och därför bara mäta det som oundvikli- gen behövs för att ta ut den efterfrågade volymen totalförsvarspliktiga samt för att placera rätt person på rätt befattning ur både den totalför- svarspliktiges och den utbildningsansvariga myndighetens perspektiv. Jag föreslår ett reformerat mönstringsförfarande där , ge- nom ett ökat intygshanterande, kan utöka andelen totalförsvarspliktiga som av medicinska, psykologiska eller sociala skäl inte kallas till mönst- ring. bör även begära att de mönstrande skickar in hälsode- klarationen i förväg för att möjliggöra en mer effektiv hantering. En förutsättning för att en ökad intygshantering skall kunna tillämpas i större omfattning är att det finns en grundläggande kravprofil för uttag- ning till grundutbildning. I detta har Försvarsmakten ett stort ansvar. bedöms alla totalförsvarspliktiga män som har förutsättningar att genomgå grundutbildning. Endast en mindre del kallas emellertid in för sådan utbildning. Denna obalans blir allt större på grund av stora ålderskullar. Det ter sig därför allt mindre viktigt att vid- makthålla nuvarande system där varje individ klassificeras. Mönstringen bör därför ändra karaktär från klassificering till urval och inskrivnings- provet bör utformas så att förutsättningar för en differentierad mönst- ringsprocess skapas. Den differentierade mönstringen bör utformas så att endast de mätvärden som oundgängligen behövs för att skapa ett tillräck- ligt beslutsunderlag för inskrivningen tas fram. För att möjliggöra ett sådant förfarande bör de befattningskrav som utbildningsanordnarna be- slutar om förenklas. Förslagen syftar till att effektivisera mönstringsked- Vidare föreslår jag att får i uppdrag att i samråd med berör- da parter utreda möjligheten att genomföra en form av inskrivningsprov i gymnasieskolor eller i andra lokaler i syfte att ytterligare öka möjlighe- terna att minska antalet som behöver inställa sig vid region- kontoren för mönstring. Slutligen föreslår jag att verksamheten Stöd under grundutbildning, den verksamhet då stöder utbildningsanordnarna med psykologer m.m. för att minska antalet avhopp från grundutbildningen, fortsättningsvis finansieras via anslag. Jag föreslår att inskrivningen till befattning sker en gång . I ett renodlat urvalsförfarande är det en fördel om den slutliga fördelningen sker när alla har genomgått ur- valsprocessen och det föreligger ett fullgott beslutsunderlag. den enskilde totalförsvarspliktige bör ett system med ett inskrivningstill- fälle enligt mitt förmenande vara att föredra då hela åldersklassen kan jämföras avseende lämplighet och motivation. stor fördel för den enskilde, och även för och Försvarsmak- ten, är att ett inskrivningstillfälle förmodligen kommer minska antalet ärenden om ändrade inskrivningsbeslut. Vidare föreslår jag att inskrivningen till utbildningsreserven avslutas och att utbildningsreserven avskaffas. Om behov föreligger av ökat antal i grundutbildning kan det tillgodoses genom att fler tas ut ur den ålders- klass som är aktuell för tjänstgöring. Vid inskrivningen blir man uttagen till grundutbildning eller ej ianspråktagen. har två huvuduppgifter, mönstring och inskrivning av plikt- personal samt personalredovisning. Arbetet med att säkerställa att de bemanningsansvariga myndigheternas krigsorganisationer har på grund av utvecklingen inom totalförsvaret minskat i omfattning. Jag föreslår att begreppet personalredovisning hos definie- ras som den verksamhet som bedrivs i syfte att dels redovisa de beman- ningsansvarigas krigsorganisationer och dels redovisa vilka personer som kan disponeras av totalförsvaret. Jag föreslår att personalredovisningen inom sammanförs till en gemensam funktion i syfte att säkerställa kompetensbehovet och skapa utrymme för effektivisering. För att ytterligare säkra kompetens inom området föreslår jag att den grundläggande verksamhe- ten inom personalredovisningen finansieras med anslag medan ytterligare verksamhet inom området förblir avgiftsfinansierat. 2006/07:116 Bilaga 4 Vad avser de verksamhetsstödjande systemen konstaterar jag att syste- men stöder verksamheten på ett fullgott sätt. Det finns inte i dags- läget behov av större investeringar, utöver den investering som Pliktver- ket beslutade att påbörja, inom något av systemen. Det underlag som har kommit utredningen till del tyder på att förut- sättningarna för ett rationellt IT-stöd inom på lång sikt är re- lativt goda. De system som är i drift kan enligt med relativt små investeringar fortsätta att användas minst 2012 och jag har inte funnit några skäl till en annan bedömning. Det bör dock påpekas att det självklart finns risk att en snabb omvärldsförändring eller teknisk utveckling av något slag kan påverka denna bedömning. Regeringen styr numera underställda myndigheter genom s.k. målstyr- ning. Det minskar behovet av detaljregler och ger myndigheterna större utrymme för anpassning till styrande villkor och större flexibilitet. Denna styrning förutsätter dels tydliga målformuleringar och dels återkomman- de överläggningar mellan och myndigheterna.