prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Minskningen för- främst av de orealiserade valutadifferen- serna som 2006 reducerade räntekostnaderna med (2005 verkade denna post i motsatt riktning och då med ). En jämförelse mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntor () och nettokostnaden efter intäkter men exklusive skuldskötselåtgärder () visar på en skillnad på . Skillnaden förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupongräntor och orealiserade valutakurs- förändringar redovisas på olika sätt i stats- budgeten och i resultaträkningen (se även bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten). Diagram 3.9 Transfereringar per sektor 20022006 I diagram 3.9 visas transfereringarna per sektor 20022006. De totala kostnaderna för transfere- ringar har ökat med eller . Merparten av kostnaderna avser statliga transfereringar till hushållen inklusive hushållens övriga organisationer (2006). Transfereringarna till hushållssektorn har ökat med eller . Tabell 3.12 Transfereringar 20022006 I tabell 3.12 visas utvecklingen av olika trans- fereringar . Nedan lämnas en närmare redovisning av delområdena socialförsäkring, arbetsmarknad, bistånd m.m. samt utbildning och studiestöd. Diagram 3.10 Socialförsäkringar 20022006 Kostnaderna för socialförsäkringarna har ökat . ökade kostnaderna med eller . var ökningen totalt eller . Tabell 3.13 Socialförsäkringar 20022006 pensionskostnader och till ersättning vid arbetsoförmåga. Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämn , men ökning var betydligt högre än andra år (). De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet och att den genom- snittliga pensionspoängen ökat, men även på indexomräkning av pensionsbelopp (se även kapitel 4, not 4 Transfereringar). I tabell 3.14 respektive 3.15 visas antalet pensionstagare med ålderspension och utbetald ålderspension . Tabell 3.14 Pensionstagare med ålderspension 20022006 var drygt 1,7 miljoner personer pensionstagare med ålderspension och av dessa var kvinnor och män. Antalet pensionstagare har ökat med . Tabell 3.15 Utbetald ålderspension 20022006 Miljoner kronor/kronor utbetalades nästan , varav eller till kvinnor och eller till män. Kvinnors medelersättning var och mäns var . Kvinnornas medelersättning var således lägre än männens medelersättning 2006. Barnbidraget har varit oförändrat då det höjdes till per barn och månad. infördes ett flerbarnstillägg fr.o.m. det andra barnet och flerbarnstillägget fr.o.m. det tredje barnet höjdes med . Tabell 3.16 Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2002 2006 Antal ersatta nettodagar med föräldrapenning var 43,5 miljoner 2006, varav uttagna av kvinnor och uttagna av män. An- delen dagar uttagna av kvinnor har minskat . Kostnaderna för ersättning vid arbets- oförmåga m.m. ökade med sammanlagt eller . Det trendbrott som inträffade föregående år har förstärkts och de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning har fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med eller 2006, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar fortsatt att minska. Kostnaden för aktivitets- och sjukersättning (tidigare benämnt förtidspension) ökade däremot med eller . Diagram 3.11 Arbetsmarknad 20022006 Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken ökade med ca . har ett trendbrott skett då kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken har minskat. Minskningen förklaras av att arbetslöshetsersättningen har minskat med till följd av minskad arbetslöshet. Tabell 3.17 Arbetslösa personer i genomsnitt Källa: , SCB Av tabell 3.17 framgår antalet personer som var arbetslösa i genomsnitt perioden 20022006. förändrade SCB sin statistik i enlighet med EU:s normer varför uppgifterna inte är direkt jämförbara . Statistiken grundar sig dessutom endast på månaderna aprildecember. Antalet arbetslösa var 245 600 i genomsnitt . Av dessa var kvinnor och män. Det motsvarar 114 300 kvinnor och 131 300 män. Andelen kvinnor bland de arbetslösa har ökat successivt från . Skillnaden mellan könen med avseende på andelen arbetslösa har utjämnats. Diagram 3.12 Bistånd m.m. 20022006 Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med eller . ökade kost- naderna med ca till följd av bland annat att biståndsmålet höjts från av BNI och på grund av förändrade BNI-prognoser. I posten ingår även samarbete med och bidrag till utlandet utöver bistånd. Diagram 3.13 Utbildning och studiestöd 20022006 Kostnaden för utbildning och studiestöd har minskat med . Kostnaden för studiestöd, inklusive av- och nedskrivningar, har ökat med 2006 jämfört med . Kostnaden för utbetalda studiestöd har ökat marginellt. Någon post motsvarande fjolårets återföring av reservation för lånefordringar som då gjorde att nettokostnaden för studiestöd minskade med har inte förekommit detta år. Återföringen berodde bl.a. på ett lägre ränteläge som medförde att flera kunde betala sina skulder. ökade kostnaderna för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar med ca , beroende på kostnad för reservation av lånefordringar som beräknats enligt en ny modell. De största förändringarna var borttagandet av nuvärdeberäkningen och ändrad beräkning av den framtida inkomstutvecklingen samt åtgärder för att stabilisera modellen (se även kapitel 4, not 29 Utlåning). De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock lämnas med en högre bidragsdel, men i detta avseende är studiemedlet inte rättighets- styrt. Studiemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande som läser på eftergymnasial nivå vid t.ex. universitet och högskola. Studiemedel kan även lämnas till studerande som läser på gymnasial nivå. Studiehjälpen består av studiebidrag, inack- orderingstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med per studiemånad till den som är och som studerar på gymnasial nivå inom t.ex. gymnasieskola, folkhögskola eller vuxenutbildning. Antalet studerande med studiemedel har varierat . har antalet studerande med studiemedel minskat, vilket framgår av tabell 3.18 respektive 3.19. Tabell 3.18 Studerande med studiemedel 20022006 Tabell 3.19 Studerande med studiemedel 20022006: Studielån Totalt fick 414 695 studerande studiemedel , vilket är en minskning med 13 834 studerande jämfört med . 296 058 studielån, medan 118 637 studerande endast utnyttjade studiebidrag. Andelen studerande som tar studiemedel för att studera har minskat stadigt . Av de som fick studiemedel var kvinnor och män. Andelen kvinnor av det totala antalet studerande har ökat . Diagram 3.14 Statens egen verksamhet 20022006 Statens egen verksamhet avser främst kostnaderna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskriv- ningar och nedskrivningar samt övriga drift- kostnader. För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändring av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos ). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av avsättningar för förluster i garanti- och utlåningsverksamhet hos och från (20022005), vilka även särredovisas i resultat- räkningen (se även kapitel 4, not 8 Vissa garanti- och kreditkostnader). Av diagram 3.14 framgår att kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden ökat med totalt eller . Den största ökningen inträffade då framför allt Försvarsmaktens driftkostnader ökade på grund av avsättningar för omstruktureringskostnader och stora nedskrivningar av beredskapsvaror. Kostnaderna för statens egen verksamhet minskade däremot något 2006. Det beror främst på att kostnader för avsättningar och nedskriv- ningar som uppstod 2005 inte har haft någon motsvarighet 2006. De högsta personalkostnaderna (se även kapitel 4, not 6 Kostnader för personal) finns hos , och samt . har lönekostnaderna ökat vid , vid och vid . Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler. De högsta lokalkost- naderna finns hos Försvarsmakten, Rikspolis- styrelsen och (se även kapitel 4, not 7 Kostnader för lokaler). Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet. Köpta varor och tjänster är av stor omfattning vid bl.a. och , som har omfattande köp av entreprenader, men också vid Försvars- makten (se även kapitel 4, not 9 Övriga drift- kostnader). I det följande redovisas en beskrivning av statens personal avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer. Uppgifterna baseras på statistik från . Avgräns- ningen av staten är densamma som för resultaträkningen. Det innebär bl.a. att anställda vid de allmänna försäkringskassorna inkluderas i uppgifterna till 2004 även om de blev statligt anställda först genom bildandet av den statliga myndigheten . I bilaga 2 Statliga myndigheter redovisas vilka myndigheter som omfattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till lämnas , senast i budget- propositionen (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 2, bilaga 1), en utförlig redovisning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. vad avser personalkonsekvenser. Tabell 3.20 Antal statligt anställda 20022006 fördelade på kvinnor respektive män 1P P Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. utgjorde de drygt 4 700 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 16 600 personer 2006. Statligt anställda utgör av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. första hälft minskade antalet statsanställda. Därefter har det totala antalet anställda inte förändrats nämnvärt. har antalet anställda ökat med ca 4 600. Ökningen förklaras främst av att antalet anställda har ökat inom , , , Försäkrings- kassan, Kriminalvården och . har antalet anställda minskat inom vissa områden , i första hand inom Försvarsmakten. Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen statsanställda kvinnor har ökat . var könsfördelningen i stort sätt jämn i staten. De könsmässiga skillnaderna mellan olika åldersgrupper är marginell (se tabell 3.21). Mellan olika sektorer finns det dock skillnader. Andelen kvinnor är särskilt låg inom sektorerna och infrastruktur samt inom Försvarsmakten. Andelen kvinnor är däremot särskilt hög inom sektorerna Arbetsliv, omsorg och utbildning samt Ekonomi. Tabell 3.21 Antal statligt anställda 20022006 fördelade på åldersgrupper Antal och procentuell fördelning Utmärkande för staten är att andelen äldre är högre som andelen i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet. Den genom- snittliga åldern har dock minskat något efter att tidigare ökat . av de statsanställda 2006 var eller äldre, medan var . I förhållande till 2002 har andelen anställda i åldersgruppen ökat, från 2006. har andelen anställda i ålders- gruppen och yngre varit i stort oförändrad. Genomsnittsåldern för de statliga anställda uppgick till . Genomsnittsåldern har minskat eller är oförändrad inom samtliga sektorer med undantag av Universitet, hög- skolor och forskning, Uppdragsbaserad verk- samhet och Försvarsmakten. Försvarsmakten har lägst snittålder, , medan Upp- dragsbaserad verksamhet har högst snittålder, . Universitet, högskolor och forskning är den största av sektorerna inom staten med ca 52 400 anställda. Det motsvarar ungefär en fjärdedel av de statligt anställda. Därefter kommer sektorer- na Rättsmyndigheter exklusive Försvarsmakten med ca 41 400 anställda respektive Arbetsliv, omsorg och utbildning med drygt 37 600 anställda. Tabell 3.22 Antal statligt anställda 20022006 fördelade på sektorer Universitet, högskolor och forskning. Miljö, teknik och jordbruk. Arbetsliv, omsorg och utbildning. Länsstyrelser, och stabsmyndigheter. Försvarsmakten tillhör sektorn rättsmyndigheter, men särredovisas här. Flertalet av de statsanställda arbetar vid en stor myndighet. av de statsanställda arbetar vid någon av de 33 myndigheter som har minst 1 000 personer anställda. av de statsanställda arbetar vid någon av de 75 myndigheter som har färre än 50 anställda. Resultaträkningens över-/underskott Diagram 3.15 Statens över/-underskott Diagram 3.15 visar den konsoliderade resultaträkningens över- och underskott . Efter överskott visade resultat- räkningen underskott 2003 och 2004. uppvisar resultaträkningen åter ett överskott, sedan skatteintäkterna liksom resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag ökat kraftigt, medan transfereringarna inte ökade i samma utsträckning. Överskottet är avsevärt högre än , vilket främst beror på ökade skatteintäkter, men också lägre kostnader för statsskulden. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningarna samt finansie- ringsanalysen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. ingår eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten. Däremot ingår inte , AP- fonderna och . AP-fonderna och Premiepensionsmyndig- heten ingår inte eftersom deras tillgångar är avsedda för framtida pensionsutbetalningar till skillnad från statens tillgångar i övrigt. De ingår däremot i sammanställningen över den statliga sektorns tillgångar och skulder i kapitel 9. Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisa- tioner framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Resultaträkningen omfattar de ingående myn- digheternas alla verksamheter oavsett finansi- ering. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls konstanta över tiden för att ge jämförbarhet mellan åren. Till skillnad från vad som är fallet i statsbud- geten redovisas i resultaträkningen intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, i form av avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Gällande prin- ciper och förutsättningar beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Myndigheternas redovisning konsolideras, vilket innebär att transaktioner mellan myndig- heter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att ford- ringar och skulder mellan myndigheter elimine- ras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. Resultaträkningen redovisar ett över- skott på , vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av Vissa garanti- och kredit- Summa statens egen verk- före resultat från andelar Resultat från andelar i dotter- ÅRETS ÖVER-/UNDERSKOTT Resultaträkningens ökade överskott beror till största delen på att skatteintäkter ökade med och att nettokostnaden för statsskulden minskade med . Kostnaderna för transfereringar m.m. och statens egen verksamhet ökade med 22 respektive , medan övriga finansiella intäkter minskade med . Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har därutöver påverkat utfallet positivt med , vilket är mer än 2005. Diagram 4.1 Statens intäkter Skatteintäkterna uppgick till och utgör av statens totala intäkter. Skatt på arbete ökade med jämfört med . Därav ökade inkomst- skatterna med och arbets- givaravgifterna med . Ökningarna förklaras framför allt av ökad syssel- sättning och högre lönenivåer. Arbetsgivar- avgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen. Preliminärt ökade lönesumman 2006 och avgiftssatsen uppgick till , vilket är lägre än 2005. Myndig- heternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats. Jämfört med ökade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hus- håll ökade med till följd av ökade kapitalvinster. Skatt på företagsvinster ökade med på grund av företagens ökade vinster. Intäkter från fastighetsskatt minskade marginellt. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med . Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med . De högre intäkterna av mervärdesskatt förklaras i huvudsak av en ökad privat konsumtion. Ökningen förklaras även av en förändrad sammansättning med större andel konsumtion av varaktiga varor, vilket höjer den genom- snittliga skattesatsen. Intäkter av punktskatter har utvecklats relativt lite, vilket beror på en låg utvecklingstakt för intäkter av energi och koldioxidskatt. Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med . Mest ökade intäkter från uppdragsverksamhet, dvs. intäkter från försäljning av sådana varor och tjänster som intäkterna hänförs till Svenska kraftnäts försäljning av överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Uppdragsintäkterna vid ökade med till följd av stora entreprenaduppdrag åt kommuner avseende järnvägsstationer i anslutning till järnvägstunnlar i och . Intäkter av andra ersättningar minskade däremot med till följd av Export- kreditnämndens lägre förtidsbetalningar av fordringar, s.k. återvinningar, från andra länder. Intäkter av bidrag ökade med . Ökningen förklaras främst av att EU-bidragen har ökat med . Det är gårdsstöd och djurbidrag som ökat, medan bl.a. miljöstöd minskat något i omfattning. Diagram 4.2 Statens kostnader Kostnader för statens egen verksamhet Av statens kostnader utgjorde transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Diagram 4.3 visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar för- delade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Den s.k. realekonomiska indelningen redovisas även ur ett statsbudget- perspektiv i kapitel 5 Statsbudgetens utfall. Diagram 4.3 Transfereringar per sektor Av diagrammet framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga trans- fereringar. Transfereringarna till hushåll inne- fattar bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshets- ersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller bistånds- området. Kommunerna tar emot av transfereringarna i olika former av statsbidrag, företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot och (se vidare Överföringar till och från pensionssystemet i avsnitt 4.4.7 Kommentarer till särskilda poster). största ökningen avser transfereringar till hushåll, som ökade med . Bland transfereringar till hushåll ökade för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med eller . Ökningen beror främst på den positiva inkomst- utvecklingen. Inkomstutvecklingen i samhället ligger till grund för ett index som används i ålderspensionssystemet och som styr upp- räkningen av förmånerna inkomstpension och tilläggspension. Kostnaderna för handikappolitik avser främst den statliga assistansersättningen timmar per person har fortsatt att öka. Dessutom höjs timbeloppet för assistans- ersättningen . Ekonomisk äldrepolitik minskade med främst till följd av en minskning av antalet personer som uppbär garantipension. Inom ohälsoområdet, ersättning vid arbets- oförmåga m.m., har de sammanlagda kost- naderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning, efter förra årets trendbrott, fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med eller 2006, som en följd av att antalet sjuk- penningdagar har fortsatt minska. ökade kostnaderna för barnbidragen och föräldraförsäkringen med 2,2 respektive vardera. De allmänna barn- bidragen höjdes med per barn och månad från . föddes ca 106 000 barn i , vilket är en ökning jämfört med . Inom området har också en rad regeländringar skett vilka bidrar till högre försäkringskostnader. Inom området arbetsmarknadspolitik mins- kade kostnaderna för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med till följd av lägre arbetslöshet. Kostnaden för studiestöd inkl. av- och ned- skrivningar ökade med . Utbetalda studiestöd ökade med , men 2005 gjordes en återföring av en reservation för förluster på lånefordringar med bl.a. på grund av lägre ränteläge. Återföringen minskade kostnaderna , medan endast små förändringar har skett av reservationen för förluster. Transfereringar till företag minskade med jämfört med . förklaring är att redovisades ersättning till för utebliven produktion vid stängningen av . Inom området livsmedelspolitik ökade kost- naderna med främst på grund av ökat gårdsstöd och djurbidrag. Även transfe- reringar till företag inom arbetsmarknadspoli- tiken ökade då såväl lönebidrag som anställ- ningsstöd ökade med . Kostnaderna för transfereringar till kom- muner ökade endast med eftersom en reglering motsvarande kommunernas skuld på mervärdesskattekonto i det avskaffade kommunkontosystemet gjordes med föregående år och då höjde kostnaderna. De allmänna bidragen till kommunerna ökade med . Transfereringar till kommuner avseende bidrag till personalförstärkning i förskola ökade med . Bidrag avseende integra- tionspolitik ökade med då den tillfälliga asyllagen medfört ökade ersätt- ningar till kommuner för flyktingmottagande. Transfereringar till utlandet ökade totalt med . sammanlagda avgift till EU ökade med . Den mervärdeskattebaserade avgiften ökade med . Orsaken är att EU- kommissionen justerat beräkningar av medlems- ländernas momsunderlag, vilket resulterat i en högre avgift för . Den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI) minskade däremot med . Det beror främst på att även justerat beräkningarna av medlemsländernas brutto- nationalinkomst (BNI), både och bakåt i tiden. BNI har visat sig vara mindre relativt övriga länder, vilket innebar en lägre avgift . Tullavgifterna ökade med , vilket beror på en ökad handel och import. Avgifter till och bidrag från EU redovisas närmare i kapitel 7. Kostnaden för biståndsverksamhet och internationella bidrag genom Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete och ökade med 1,9 respektive . Ökningen är bland annat en följd av att biståndsmålet höjts från av BNI och av förändrade BNI-prognoser. I posten ingår även samarbete med Central- och Öst- och bidrag till utlandet utöver bistånd. 4.1.4Kostnader för statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet upp- gick till 2006, vilket är en ökning med jämfört med . Statens personalkostnader exklusive arbets- givaravgifter ökade med . Ökningen förklaras i huvudsak av att kost- naderna för statens tjänstepensioner ökade med . Därav har utbetalda pensioner ökat med medan förändringen av försäkringstekniska avsättningar ökat med . Den kraftiga ökningen av kostnader för försäk- ringsteknisk avsättning beror på sänkning av räntan i de försäkringstekniska riktlinjerna vilket höjer nuvärdet av de framtida pensionerna och därmed skulden med ca . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med eller . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter och löneskatter, liksom premierna till för tjänste- pensionsförmåner, utgör statsinterna transak- tioner och har eliminerats i årsredovisningen för staten. Kostnader för lokaler ökade med . Övriga driftkostnader minskade med . , och har aktiverat mer än föregående år för investeringar i anläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnader för köp av varor och tjänster avseende produktion av försvarsmateriel, väganläggningar och banan- läggningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. Därutöver innefattar förändringen minskade kostnader för köp av tjänster med och ökade kostnader för köp av varor med . Inomstatlig handel har eliminerats med . Försvars- maktens driftkostnader avseende tjänster minskade med , vilket beror dels på att man 2005 gjorde stora avsättningar för omstruktureringskostnader, dels på att kostnaderna för materielkonsulter minskat 2006.