prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Felaktiga särskoleplaceringar kan få allvarliga konsekvenser och innebära ett ökat utanförskap, en undervisning som inte är ändamålsenlig och begränsade framtida utbildningsmöjligheter. Regeringen anser också att vårdnadshavarnas rätt till inflytande vid beslut om placering vid särskola skall framgå av skollagen och inte längre vara en försöksverksamhet. Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag i dessa frågor. Tydliga kunskapskrav för eleverna i särskolan är viktigt. Det pedagogiska arbetet skall vara målmedvetet och välplanerat. Det är också angeläget att kunskaperna om elever med utvecklingsstörning och deras lärande ökar på nivå och hos skolledningarna. individualisering av undervisningen möjliggör för alla elever med utvecklingsstörning att utvecklas och tillgodogöra sig grundkunskaper utifrån sina förutsättningar. Fritidshemmet är en förutsättning för att föräldrarna skall kunna förena föräldraskap med arbete och studier. Fritidshemmet har också en central uppgift i att ge eleverna en meningsfull fritid och det är väsentligt att kvaliteten i verksamheten utvecklas och upprätthålls. En positiv utveckling är att fritidshemmen har knutits allt närmare skolan. De båda verksamheterna har i stor omfattning samordnats organisatoriskt, de är ofta lokalintegrerade och har gemensam arbetsledning i många kommuner. Verksamheten bedrivs både inom fritidshemmets ram och integreras som fritidspedagogisk verksamhet med undervisning inom ram. Graden av samverkan mellan fritidshemmet och skolan har utvecklats men varierar mellan och inom kommunerna och måste anpassas till de lokala förutsättningarna. Regeringen anser att verksamheten skall vara ett stöd i elevernas utveckling och bidra till arbetet med att öka skolans måluppfyllelse. Detta gäller inte minst för elever i behov av särskilt stöd som genom fritidshemmets personal kan få stöd i skolarbetet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En utgångspunkt för den av beslutade utvecklingen av den samhällsstödda vuxenutbildningen är att den skall utformas i samstämmighet med utvecklingen av samhälls- och arbetsliv. Vid sidan av deltagande inom det offentliga utbildningsväsendet, det formella lärandet, har de flesta människor tillgång till lärande både i arbetsliv och i privatliv. Detta lärande utgör en väsentlig del av den enskildes kompetensutveckling och kompletterar på så sätt de formella systemen. Statens insatser skall förutom att stödja den enskildes lärande i olika sammanhang också främja utvecklingen av strukturer för ökad samverkan mellan olika delar i utbildningssystemet och mellan verksamheter tillhörande olika politikområden. Utbildning för vuxna handlar såväl om att fylla kunskapsluckor från ungdomens skolgång som att stödja den som på grund av arbetslivets förändring behöver stärka sin kompetens eller skaffa sig en ny kompetensprofil och den som behöver ta sig in på arbetsmarknaden. Vägledning och information utgör underlag för den enskildes ställningstaganden och val samt för en god måluppfyllelse inom området och är därför av mycket stor betydelse. Ansvaret för vuxenutbildning är såväl den enskildes som statens, kommunernas och arbetsgivarnas. I detta avsnitt redovisas statens insatser, resultatet av de gemensamt finansierade verksamheterna och politiska ståndpunkter inom ett antal områden. I avsnitt 8 Studiestödsverksamhet redogörs för studiefinansiella insatser. Utbildningsformerna inom vuxenutbildningsområdet innefattar den kommunala och statliga vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, svenskundervisningen för invandrare, den kvalificerade yrkesutbildningen, de kompletterande utbildningarna och folkbildningen. Staten styr och påverkar dessa verksamheter genom lagstiftning, förordningar, riktade bidrag, informationsinsatser, utbildningsinspektion, tillsyn, uppföljning och utvärdering samt riktat utvecklingsstöd från myndigheternas sida. Vidare svarar staten för vissa insatser för att främja rekryteringen och deltagandet i vuxenutbildning, utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering av faktisk kompetens samt möjligheten till lärande för vuxna med funktionshinder. uppgick utgifterna för de statliga insatserna till ca . Åtta myndigheter medverkar i genomförandet av insatserna, bl.a. genom riktat utvecklingsstöd till huvudmännen. Dessa är för särskilt utbildningsstöd, , Myndigheten för skolutveckling, , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , Nationellt centrum för flexibelt lärande och Valideringsdelegationen. har ett motsvarande ansvar för genomförandet av insatserna inom folkbildningen. Staten stödjer även utvecklingen av vuxenutbildningen genom ett nationellt för vuxnas lärande. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Med infrastruktur avses i detta sammanhang alla de möjligheter som finns för att främja vuxenutbildning i alla dess former. är en viktig del av infrastrukturen vad gäller vuxenutbildning. EU har gjort vägledningsfrågorna till ett av de prioriterade områdena för att nå Lissabonmålen för det livslånga lärandet. fick i uppdrag att beskriva och utvärdera hur studie- och yrkesvägledningen för barn, ungdomar och vuxna i det offentliga skolväsendet genomförs och organiseras i kommunerna. har utvecklat en IT-portal, , som offentliggjordes . Validering är ett viktigt redskap för att ta till vara människors kunskaper och erfarenheter. Valideringsdelegationen har utifrån sitt nuvarande uppdrag genomfört ett antal främjandeaktiviteter för att höja kvaliteten, stärka legitimiteten och öka likvärdigheten vid validering av vuxnas kompetens och kunskaper. har Va- lideringsdelegationen fördelat utvecklingsbidrag, anlitat experter och arbetat med olika uppdrag/projekt för måluppfyllelse enligt delegationens uppdrag. 6.2.2Kommunal och statlig vuxenutbildning I vuxenutbildning (komvux) ingår grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Mål för komvux anges i skollagen (1985:1100) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt i kursplanerna. De mål och strategier som regering och riksdag fastslagit för området är utgångspunkt för bestämmelserna i för- ordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Den skall också syfta till att möjliggöra fortsatta studier. Kommunerna skall erbjuda grundläggande vuxenutbildning till alla vuxna som saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i samt aktivt verka för att nå denna målgrupp och motivera dessa personer att påbörja studier. Syftet med gymnasial vuxenutbildning är att ge vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan skall ge. Vid urval bland behöriga sökande skall den som har kort tidigare utbildning ges företräde. Påbyggnadsutbildning syftar till att ge vuxna en sådan utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. Kommunerna skall informera om möjligheterna till gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, verka för att vuxna deltar i sådan utbildning samt sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Nationellt centrum för flexibelt lärande kompletterar kommunernas utbud av främst gymnasial vuxenutbildning genom att erbjuda kommunerna s.k. smala kurser i form av distansutbildning, dvs. sådana kurser som har få sökande. tillsattes en arbetsgrupp för delegering av myndighetsutövning i det offentliga skolväsendet för vuxna (U 2004:I). Gruppens uppdrag var att pröva hur en delegering av rätten till myndighetsutövning avseende betygssättning och betygsutfärdande inom vuxenutbildning kan utformas. Uppdraget redovisades i en departementspromemoria (Ds 2005:35) . Myndigheten för skolutveckling hade i uppdrag att bl.a. genom riktat utvecklingsstöd stödja kommunernas arbete med vuxenutbildning för att bidra till ökad måluppfyllelse och till likvärdighet i utbildningen. Nationellt prioriterade områden för myndighetens arbete med de generella utvecklingsinsatserna har varit vuxna med kort eller ofullständig utbildning och jämställdhet. Myndigheten har också genomfört behörighetsgivande kompetensutveckling inom området vuxenpedagogik och specialpedagogik. Överföring av vissa påbyggnadsutbildningar till statliga verksamhetsformer Regelverket för interkommunal ersättning för påbyggnadsutbildningar avvecklades 2004 genom en ändring i förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. Avvecklingen skedde mot bakgrund av vissa förslag i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1). Skyldigheten för en deltagares hemkommun att betala ersättning för en studieplats till en annan kommun som anordnar påbyggnadsutbildning har härigenom upphört. beslutades att staten skulle ta över finansieringen av vissa påbyggnadsutbild- 2006 från det under utgiftsområde 25 upptagna anslaget Kommunalekonomisk utjämning till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Besluten om vilka utbildningar som kan få sådan finansiering fattas enligt förordningen (2005:676) om statsbidrag till viss påbyggnadsutbildning av . Många påbyggnadsutbildningar utvecklades och övergick till andra verksamhetsformer. En stor andel kommunala påbyggnadsutbildningar inom de flesta branschområden överfördes till kvalificerad yrkesutbildning med statlig finansiering. Till folkhögskolorna överfördes bl.a. utbildningar inom områdena musik, teater och måleri. En utbildning överfördes till kompletterande utbildningar, en till och en till . Ämnesbetyg och gymnasieexamen för vuxna Regeringens förslag: Ämnesbetyg och gymnasieexamen skall inte införas i gymnasial vuxenutbildning. Ärendet och dess beredning: I propositionen Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. (prop. 2005/06:148) föreslogs att ett nytt ämnesbetyg skall sättas inom gymnasial vuxenutbildning efter varje kurs i ett ämne. Om eleven redan har betyg på en tidigare kurs i ämnet, skall det nya betyget ersätta det tidigare betyget. Betyg skall enligt förslaget även sättas på gymnasiearbetet. Av propositionen framgick också att föreskrifter 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 om att vissa kurser inte skall betygssättas skulle meddelas. Vidare föreslogs att bevis om gymnasieexamen skall utfärdas i gymnasial vuxenutbildning för den som har fullföljt utbildning omfattande minst 2 350 gymnasiepoäng och som fått minst betyget Godkänt på kurser omfattande minst 2 150 gymnasiepoäng och gymnasiearbetet. Bevis om gymnasieexamen skall inte få utfärdas för den som redan har ett sådant. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela ytterligare föreskrifter om gymnasieexamen i gymnasial vuxenutbildning. Den som har fått gymnasieexamen i gymnasial vuxenutbildning skall också enligt förslaget ha grundläggande behörighet för högskoleutbildning. beslutade i enlighet med förslagen (bet. 2005/06:UbU22, rskr. 2005/06:313). har beretts tillfälle att yttra sig över det förslag som regeringen nu lämnar och anför att regeringen aviserar en utredning för att förbereda en större strukturförändring i gymnasieskolan. anser därför att det inte är lämpligt att genomföra de förändringar som enligt tidigare riksdagsbeslut skulle genomföras . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 5.3.4 Gymnasieskolan anfört att regeringen avser att återkomma med förslag till gymnasieskolans fortsatta utformning. Re- geringen föreslår i avsnitt 5.1.1. Uppföljning och utveckling att de förändringar av gymnasieskolan som tidigare beslutats av återkallas. Av avsnittet framgår att förändringar såsom införande av ämnesbetyg och gymnasieexamen i gymnasieskolan därmed inte kommer att genomföras för de elever som påbörjar sin utbildning efter . En av anledningarna till att det i den nämnda propositionen (prop. 2005/06:148) föreslogs att ämnesbetyg och gymnasieexamen för vuxna skulle införas var att det är en naturlig utgångspunkt att gymnasial vuxenutbildning skall vara likvärdig med utbildningen i gymnasieskolan. Regeringen anser av samma anledning att det med hänsyn till kommande förändringar av gymnasieskolan inte är lämpligt att införa ämnesbetyg och gymnasieexamen i gymnasial vuxenutbildning. I propositionen anfördes att det är lämpligt att ämnesbetyg införs i gymnasial vuxenutbildning , dvs. som de enligt tidigare riksdagsbeslut 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skall börja tillämpas i gymnasieskolan. Ämnesbetyg bör därmed enligt propositionen kunna ingå i en gymnasieexamen i gymnasial vuxenutbildning. Ett bevis om en sådan gymnasieexamen bör enligt vad som också sades i propositionen kunna utfärdas tidigast . Regeringens förslag innebär att ämnesbetyg och gymnasieexamen i gymnasial vuxenutbildning inte kommer att införas . Därmed kommer det gymnasiearbete som enligt den nämnda propositionen bör ingå i gymnasieexamen inte heller att införas. I propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan bedömdes att lokala kurser i gymnasial vuxenutbildning bör kvalitetssäkras genom att prövar och fastställer dem och att beslut om lokala kurser på lokal nivå bör begränsas till att enbart gälla orienteringskurser (prop. 2003/04:140 s. 35 f.). Mot bakgrund av vad som anförts om kommande förändringar av gymnasieskolan bedömer regeringen att några bestämmelser av denna innebörd inte bör införas. Regeringen kommer dock att liksom för gymnasieskolan överväga behovet av en uppstramning av det mycket varierande kursutbudet. Regeringen bedömer att kostnader inte kommer att uppstå för kommunerna med anledning av förslaget. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan. Inom särvux får också yrkeskurser anordnas. En parlamentarisk kommitté, , med uppdrag att göra en översyn av särskolan och särvux, lämnade sitt slutbetänkande För oss tillsammans Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98). Kommitténs förslag har remissbehandlats. Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Varje kommun ansvarar för att vuxna som är berättigade till sfi och som bor i kommunen erbjuds undervisning senast efter det att personen anmält att hon eller han vill delta. Varje kommun skall vidare arbeta aktivt med att rekrytera och motivera behöriga personer att delta i sfi. I propositionen Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. (prop. 2005/06:148) redovisades förslag som syftar till att sfi skall vara en mer renodlad språkutbildning. Alfabetiseringen förläggs till skolformen sfi för att underlätta för analfabeter med utländsk bakgrund att lära sig att tala och skriva på svenska. Vidare föreslogs att undervisningstiden skulle vara i genomsnitt . beslutade i enlighet förslagen i propositionen (bet. 2005/06:UbU22, rskr. 2005/06:313). De nya bestämmelserna trädde i kraft . Myndigheten för skolutveckling slutredovisade ett uppdrag som myndigheten fick 2002 att utveckla sfi-lärares ämneskompetens. Ett uppdrag som innebär en fortsättning på det tidigare uppdraget gavs . Myndigheten skall redovisa uppdraget . Statens stöd till folkbildningen skall främja verksamhet som gör det möjligt för män och kvinnor att förändra sin livssituation och skapa engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Vi- dare skall studiecirklar, kurser, kulturarrangemang och annan verksamhet stärka och utveckla demokratin. Statsbidraget syftar också till att bidra till ett breddat kulturintresse i samhället, till en ökad delaktighet i kulturlivet samt till att främja kvinnors och mäns möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande. Verksamhet som syftar till att höja utbildningsnivån och utjämna utbildningsklyftor i samhället liksom verksamhet som riktar sig till personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktions- hinder och arbetslösa skall prioriteras (prop. 1997/98:115). lämnades propositionen Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192). I propositionen lyfts folkbildningens stora betydelse för att bl.a. utveckla demokratin, förbättra integrationen, motverka utanförskap och främja kulturlivet fram. konstateras bl.a. att ett systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på såväl administration som verksamhetsformer och innehåll behöver utvecklas på alla nivåer inom folkbildningen. I propositionen görs uttalanden om dels en öronmärkning av resurser för vissa ändamål, dels att folkbildningen bör göra särskilda insatser och satsningar inom ramen för statsbidraget. Vidare konstateras att stödet till idrottens utbildningsverksamhet, via folkbildningen, bör ses över. godkände förslagen i propositionen (bet. 2005/06:KrU14, rskr. 2005/06:322). Den kvalificerade yrkesutbildningen skall enligt lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning ge sådana fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som krävs för att kunna utföra kvalificerade uppgifter i ett modernt organiserat arbetsliv. Utbildningen bygger på de kunskaper som inhämtas i gymnasieskolan. Den skall präglas av en stark arbetslivsanknytning och utvecklas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare. Utbildningarna kan vara mellan ett och långa vid heltidsstudier. Ungefär en tredjedel av utbildningen skall bestå av arbetsplatsförlagt lärande. Det nationella ansvaret för den kvalificerade yrkesutbildningen vilar på Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten kan om vissa villkor är uppfyllda besluta om statligt stöd till en anordnare som ansöker om det. Myndigheten skall särskilt ta hänsyn till om en utbildning har utformats i samverkan med arbetslivet. Be- dömningar och prognoser av aktuella och framtida arbetsmarknadsbehov bör enligt myndigheten göras under utbildningsanordnarens planeringsarbete för att styrka behovet av utbildningens innehåll och inriktning. och högskolor, kommuner, landsting och enskilda fysiska eller juridiska personer kan vara anordnare av kvalificerad yrkesutbildning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 planerades för en verksamhet på minst 12 500 årsstudieplatser. Myndigheten disponerade för statsbidrag till kvalificerad yrkesutbildning. höjdes ramen till i samband med beslut om 1 000 nya platser som ett led i de sysselsättningsskapande åtgärder som presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100). planeras för en verksamhet på minst 16 500 årsstudieplatser, varav engångsvis 1 000 med start och engångsvis 1 000 med start . Detta inkluderar även de påbyggnadsutbildningar som överfördes till kvalificerad yrkesutbildning . Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har utrett möjligheter och villkor för att kvalificerad yrkesutbildning skall kunna anordnas som uppdragsutbildning. Myndigheten har redovisat ett antal uppdrag avseende möjligheten att registrera uppgifter om betyg och examina samt utveckling av handledarutbildning och nationella likvärdiga utbildningsplaner för tandsköterskeutbildning. Myndigheten har även redovisat sitt miljöledningsarbete samt sin risk- och sårbarhetsanalys. Propositionen Kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning (prop. 2005/06:74) ligger till grund för den lagändring som beslutades (bet. 2005/06:UbU20, rskr. 2005/06:312) och som gör det möjligt att bedriva kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning. Avgifter vid kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning Regeringens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om att en myndighet får ta ut avgifter av en utbildningsanordnare som bedriver kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning. Ärendet och dess beredning: har inom Utbildnings- och utarbetats promemorian Bemyndiganden att ta ut avgifter vid viss uppdragsutbildning, m.m. (U2006/4904/SV). I promemorian lämnas förslag till lagändringar som gör det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om att en 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 myndighet får besluta om avgifter för myndighetens verksamhet i vissa avseenden. Promemorian har remissbehandlats. Regeringen bedömer att lagförslaget är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse. Yttrande av Lagrådet har därför inte inhämtats. Förslag till lagtext finns i avsnitt 2.2. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Bakgrund: I propositionen Kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning (prop. 2005/06:74) föreslogs att en utbildningsanordnare som beviljats bidrag eller särskilda medel enligt lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning efter anmälan får bedriva sådan utbildning som uppdragsutbildning mot annan ersättning. Vidare föreslogs att regeringen meddelar föreskrifter om till vilken myndighet en anmälan skall lämnas. Bedömningen blev också att de övriga bestämmelser som bör gälla för uppdragsutbildning inom kvalificerad yrkesutbildning bör regleras i förordning, bl.a. bestämmelser om hur myndighetens kostnader för bl.a. studiedokumentation, tillsyn och uppföljning skall ersättas. beslutade i enlighet med propositionens förslag (bet. 2005/06:UbU20, rskr. 2005/06:312). Skälen för regeringens förslag: En utgångspunkt för reformen har varit att den myndighet till vilken anmälan om uppdragsutbildning skall lämnas skall kunna ta ut avgifter av den utbildningsanordnare som bedriver uppdragsutbildning. Eftersom det bedöms vara fråga om tvingande avgifter krävs det emellertid bemyndigande i lag för att myndigheten skall kunna ta ut avgifterna. Förslaget till lag om ändring i lagen om kvalificerad yrkesutbildning innebär att regeringen får meddela föreskrifter om att en myndighet får ta ut avgifter av utbildningsanordnare som bedriver kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning. Den myndighet som skall kunna ta ut avgifterna bör vara den myndighet till vilken anmälan skall lämnas enligt 2 § andra stycket lagen om kvalificerad yrkesutbildning, vilket enligt förordningen (2006:906) om kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning är Myndigheten för kvalificerad Myndigheten skall kunna ta ut avgifter av en utbildningsanordnare för sådana kostnader som är förknippade med uppdragsutbildningen, t.ex. kostnader för studiedokumentation, administration, tillsyn och uppföljning. Myndighetens beslut i fråga om avgift bör kunna överklagas enligt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Det är angeläget att myndigheten utan längre dröjsmål ges möjlighet att ta ut avgifterna. De nya bestämmelserna bör därför träda i kraft . Det är fråga om en helt ny verksamhet för myndigheten och det gör att det är svårt att på förhand bedöma omfattningen och kostnadsutvecklingen. Förordningen (2004:167) om statligt stöd till försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken trädde i kraft . Utbildningen får omfatta högst och skall bestå av dels teoretiska studier under minst en femtedel av utbildningstiden, dels lärlingsskap hos en hantverkare i yrket. För ändamålet har anvisats , vilket motsvarar 25 årsstudieplatser. har utsetts som huvudman för lärlingsutbildningen. Försöksverksamheten står under tillsyn av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten har i uppdrag att 2007 redovisa en utvärdering av försöksverksamheten. Kompletterande utbildningar skall bl.a. öka tillgången på utbildade inom yrken som det finns ett nationellt behov av och som bidrar till bevarande av traditionella yrkeskunskaper. De skall bidra till att utveckla kunskaper och färdigheter av hög kvalitet inom specifika områden, alltifrån konstnärligt skapande till tekniska yrkesområden. Kompletterande utbildningar är kortare yrkesutbildningar för ungdomar och vuxna och utgör ett komplement till det offentliga utbildningsväsendet. Utbildningarna kan anordnas av en enskild fysisk eller juridisk person. beslutar enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar om statlig tillsyn och statligt stöd avseende utbildningarna. disponerade för bidrag till verksamheten .