prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — En redogörelse över myndighetens verksamhet och medverkan till uppfyllandet av delmålet om en säker trafik återfinns under utgiftsområde 22 Kommunikationer. 4.6.1.2 Analys och slutsatser Den verksamhet och de åtgärder som vidtagits inom verksamhetsområdet mot olyckor av och har bidragit till att samhällets förmåga att förebygga, förhindra och begränsa konsekvenserna av olyckor har förbättrats. Antalet olyckor har minskat och utvecklingen för dödsfall till följd av olyckor har varit stadigt neråtgående i . har bedrivits i syfte att begränsa skadorna på den miljön. Regeringen gör också bedömningen att investeringen i de två nya kombinationsfartygen kommer att stärka miljöräddningstjänstförmåga men för att ytterligare säkerställa förmågan är en investering i ytterligare ett kombinationsfartyg nödvändig. Internationella insatser till stöd för humanitär hjälpverksamhet har bidragit till att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i de drabbade länderna. och har fortsatt arbetet med jämställdhet och mångfald. bedriver delar av sin verksamhet under politikområdet Totalförsvar, verksamhetsområdet Det civila försvaret. Denna verksamhet redovisas i kapitel 3. Myndigheten bedriver verksamhet inom samverkansområdena Teknisk infrastruktur och Områdesvis samverkan, samordning och information. Det senare benämns fr.o.m. Geografiskt områdesansvar (se även avsnitt 4.1.2). har ett sammanhållande myndighetsansvar för samhällets informationssäkerhet genom att sammanställa en helhetsbild av informationssäkerheten. Myndigheten bedriver löpande omvärldsanalys inom området och lämnar en redovisning till regeringen. Arbetet innebär också att utveckla samarbetet mellan offentlig och privat sektor samt förebyggande arbete med utbildning och information. har betalat ut bidrag till 25 kommuner inom området kommunalteknisk försörjning. De bidrag som betalats ut har ökat samhällets robusthet. Ambitionen har sänkts inom vissa områden, t.ex. när det gäller utvecklingen av regionala ledningsplatser, och höjts inom andra, t.ex. CBRN-samordning (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot) och privat-offentlig samverkan. Erfarenheterna från flodvågskatastrofen i och stormen 2005 har lett till att egen förmåga att lämna stöd i form av lägesinformation har utvecklats. tillsammans med lämnat stöd till arbete med att höja beredskapen vid utlandsmyndigheterna. har fortsatt att lämna stöd åt kommuner och myndigheter i syfte att förbättra deras möjligheter att leda och samverka även vid svåra påfrestningar. Detta stöd avser både teknik och metodik. En viktig del av arbete inom verksamhetsområdet är att utveckla krishanteringssystemet. Som en del av detta har myndigheten inlett ett arbete i syfte att gå från detaljstyrning till målstyrning med ett ökat fokus på uppföljning och utvärdering i planeringsarbetet. En annan del av detta är myndighetens arbete avseende risk- och sårbarhetsanalyser där myndigheten har påbörjat ett arbete med tematiska risk- och sårbarhetsanalyser. Myndigheten har även lagt grunden för en gemensam återrapporteringsstruktur för de risk- och sårbarhetsanalyser som görs av samverkansansvariga myndigheter. Jämställdhet och etnisk mångfald arbete med kompetensförsörjning innefattar även myndighetens insatser inom jämställdhet och etnisk mångfald. Myndigheten har formulerat specifika mål och åtgärder på detta område. Vidare pågår ett kontinuerligt arbete med jämställdhetsintegrering på myndigheten. Arbetet skall konkretiseras i återrapporteringskrav enligt regleringsbrevet . har medel från anslag 7:5 Krisberedskap framförallt riktats till åtgärder som syftar till att stärka den tekniska infrastrukturen. Vidare har åtgärder som syftar till att öka krishanteringsförmågan prioriterats, dvs. åtgärder som syftar till bättre beredskap för att hantera en uppkommen kris. har således åtgärder genomförts för att öka säkerheten inom områdena elförsörjning och telekommunikationer samt informationssäkerhet vid IT- användning. Det har bl.a. investerats i reservelskapacitet för att utöka mobilnätens förmåga att motstå allvarliga störningar i elförsörjningen. En viktig faktor i svensk krisberedskap är att förbättringsarbetet inom elsektorn ger resultat. Effekter av åtgärder inom 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 telekommunikationerna är en ökad redundans och att förmågan att hantera störningar förbättras. Vidare har beredskapsåtgärder inom informationssäkerhetsområdet genomförts. Länsstyrelserna har förbättrat sin förmåga . Detta har skett dels genom införandet av en funktion med vakthavande befäl, dels genom erfarenheterna från ett antal inträffade händelser, såsom stormen 2005, som har prövat länsstyrelsernas organisation och inneburit att länsstyrelserna har fått erfarenhet av skarpa händelser. Ett annat område som prioriterats är beredskapen mot spridning av farliga ämnen. Insatser har genomförts för att öka förmågan att höja beredskapen mot CBRN-hot, bl.a. genom investeringar i skyddskläder och i detektionsutrustningar. Inom livsmedelssektorn har ett förbättringsarbete inletts bl.a. avseende beredskapen för dricksvattenförsörjningen. Vidare har insatser genomförts för att se till att samtliga områdes- och sektorsansvariga organ har en egen grundläggande lednings- och handlingsberedskap samt informationsförmåga. Detta för att det skall finnas personal som alltid är övad och utbildad, att det finns ändamålsenliga lokaler samt ett fullgott tekniskt ledningsstöd. anser att det svenska samhället i stort klarade av att hantera konsekvenserna av stormen 2005. Myndigheten anser dock att krishanteringssystemet skulle ha haft svårt att klara ytterligare påfrestningar, exempelvis om stormen följts av ett försvårande väderomslag. Erfarenheterna visar på vikten av att ha utbildade och övade krisorganisationer samt relevant tekniskt ledningsstöd. Brister fanns i samverkansförmågan både mellan olika offentliga aktörer samt mellan offentliga och privata aktörer. Viss internationell fredsfrämjande och humanitär verksamhet Internationella hjälpinsatser finansieras normalt via biståndsbudgeten. Insatserna är därmed också begränsade till länder som finns upptagna i /DAC:s lista över utvecklingsländer. Under vissa omständigheter kan det dock finnas behov av att kunna erbjuda stöd till länder som befinner sig i en situation som i skulle betecknas som en svår påfrestning på samhället i fred. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 10 Viss internationell fredsfrämjande och humanitär verksamhet under anslaget 7:5 Krisberedskap, syftar till att skall kunna finansiera åtgärder för att, med civila resurser, kunna stödja länder som inte kategoriseras som biståndsmottagande land av Sida och som befinner sig i tillstånd av en svår påfrestning på samhället i fred. disponeras av och användes bl.a. till insatser i Statens räddningsverks regi för översvämningar i , , för insatser vid orkanen i samt vid insatser mot fågelinfluensa i . Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar bedriver delar av sin verksamhet under politikområdet Totalförsvar, verksamhetsområdet Det civila försvaret. Denna verksamhet redovisas i kapitel 3. Styrelsen för psykologiskt försvar har deltagit i samverkansområdet Teknisk infrastruktur. Styrelsen har också administrerat den verksamhet som Mediernas beredskapsråd (tidigare benämnt ) bedrivit. Rådet med representanter från myndigheter och medieföretag är ett samarbetsorgan som skall verka för att den privata och offentliga sektorn har en gemensam syn på behovet av säkerhet, beredskap, krishanteringsförmåga och samverkan. Styrelsen för psykologiskt försvar har i en studie pekat på att medierna kan utnyttjas för s.k. informationsoperationer. Medieföretagen har generellt sett en god beredskap för exempelvis elavbrott och brand, men har däremot låg beredskap för hot mot elförsörjning, telekommunikationer och IT-system. Endast ett fåtal företag anser att de har beredskap för smitta och naturkatastrofer. publicerade Styrelsen för psykologiskt försvar studien och minoritetsmediepolitik i en kartläggning. Syftet med kartläggningen var att öka kunskapen om minoritetsmedier och lyfta fram dessa som viktiga informationskanaler under olika typer av kriser i samhället. finns det nu en övergripande kartläggning av de etniska minoritetsmedierna i . på ett 40-tal olika främmande språk ges kontinuerligt ut i . Även har myndighetens arbete att skapa en informationsbank på Internet om förlisning varit omfattande. övertog Styrelsen ansvaret för kansligöromålen för verksamheten nationellt råd för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i . Arbetet bestod i att fortsätta med den verksamhet som påbörjades och slutföra den tidigare regeringens uppdrag, att lämna bidrag till anhörigas minnesresor samt att anordna minnesceremonier i och . En erfarenhetsrapport om arbetet lämnades . presenterades en ny webbplats, som riktar sig till gymnasieskolan och innehåller information om säkerhetspolitik, hot och konflikter. Jämställdhet och etnisk mångfald Styrelsens kombinerade jämställdhets- och mångfaldsarbete revideras . Då ingen anställd vid Styrelsen har en annan etnisk bakgrund än svensk och personalrörligheten är obetydlig har styrelsen utöver fastställande av allmänna principer inte kunnat vidta några åtgärder när det gäller att förändra jämställdheten och mångfalden. Vidare pågår ett kontinuerligt arbete med jämställdhetsintegrering på myndigheten. Arbetet skall konkretiseras i återrapporteringskrav enligt regleringsbrevet . 4.6.2.2 Analys och slutsatser De senaste årens krissituationer i samhället har visat att systemet för ledning, samordning och samverkan av insatser vid kriser ofta är godtagbar på lokal och regional nivå samt inom enskilda sektorer, medan det främst har funnits brister på den centrala nivån. Vidare har förmåga att hjälpa svenskar i nöd utomlands förbättrats. Oavsett om det är eller ett annat land som drabbas, och oavsett vilken typ av kris som inträffar, t.ex. en terrorattack, pandemi eller en naturolycka, kan erfarenheter från tidigare kriser bidra till att identifiera möjliga problem och lösningar för att stärka krishanteringsförmågan. Egna och andras erfarenheter från kriser är ett viktigt kunskapsunderlag som stärker samhällets säkerhet och förbättrar krishanteringsförmågan. Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvars arbete med medieberedskapen fortgår. Arbetet med regeringsuppdragen avseende förlisning har fortgått . Övertagandet av kansligöromålen för verksamheten nationellt råd för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i fungerade väl. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 en kapacitet att kunna bekämpa kemikalier, eftersom förmågan att ta upp olja stärks avsevärt genom det nya kombinationsfartyget. Det internationella samarbetet är av stor betydelse för den gemensamma förmågan i vårt närområde att möta ett större utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen. finns ett väl utvecklat internationellt samarbete, både genom regionala avtal som t.ex. HELCOM för och Bonn-överenskommelsen för samt inom ramen för det nordiska samarbetet. För att kunna möta och begränsa konsekvenserna av ett påslag på stränder från ett större utsläpp av olja är det av särskild betydelse att förmågan att begränsa effekterna av ett eventuellt utsläpp i den strandnära miljön stärks, t.ex. bör svårsanerade eller särskilt skyddsvärda områden kunna skyddas. 4.7.1Inriktning Verksamhetsområdet mot olyckor I transporteras nästan dubbelt så mycket olja som och denna ökning förväntas fortsätta. Utöver de ökande volymerna kan det även konstateras att transporterna sker med allt större fartyg och att navigationsförhållandena i innebär särskilda svårigheter för stora fartyg och kan det råda svåra isförhållanden. Utvecklingen ställer krav på kompletteringar av miljöräddningstjänstförmågan. har genomfört upphandlingen av två större kombinationsfartyg som skall levereras . har även en option på ett tredje kombinationsfartyg som löper ut . Regeringen föreslår därför att medel tillförs för att lösa in optionen, dvs. anskaffa ett tredje kombinationsfartyg (se avsnitt 3.10, 4.9.4 och 4.9.5). Regeringen anser även att det är angeläget att förstärka förmågan att omhänderta kemikalier. Det nya fartyget bör därför utrustas för att hantera även kemikalier. Denna förmåga bör finansieras inom ramen för befintliga investeringsram genom att ett av de mindre miljöskyddsfartygen utgår till förmån för Såväl i det svenska samhället som internationellt utgör personskador till följd av olyckor ett stort problem. Det är av stor vikt att tar till vara den kompetens som finns såväl inom den egna myndigheten som hos andra myndigheter i det skadeförebyggande Genom lagen (2003:778) om skydd mot olyckor övergick detaljstyrningen av kommunerna till en styrning genom angivande av övergripande nationella mål. genomför utbildningar inom ramen för Partnership Programme. Utbildningarna ett viktigt verktyg för att sprida kunskap och ensa synen på arbetet inom olika typer av civila krishanteringsinsatser. har en förstärkt internationell verksamhet vid inrättats. Förvaltningskostnaderna för denna verksamhet finansieras över biståndsanslaget (se utgiftsområde 7 Internationellt bistånd). Sida tillhandahåller särskild finansiering avdelad för humanitära biståndsinsatser. Verksamheten är lokaliserad till och skall huvudsakligen hantera verkets internationella bistånds- och katastrofinsatser, samt kapacitetsuppbyggnad i katastrofbenägna utvecklingsländer. skall bidra till att utveckla svensk kompetens inom humanitär minhantering samt att även stödja FN och andra 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 organ vid humanitära minhanteringsinsatser med ledning, kvalitetssäkring och utbildning. Den tidigare regeringen har beslutat att skall införa, förvalta och utveckla radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet, . Verksamheten skall bedrivas i nära samverkan med företrädare för användare av systemet. Den internationella utvecklingen på området, särskilt inom de nordiska grannländerna, skall följas. skall sprida kunskap om Rakel-systemet och verka för en stor anslutning till systemet. Hela systemet skall vara i drift 2010. Avgörande faktorer för samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar är förberedelser inför en kris, de tekniska systemens funktionalitet samt övning. skall utveckla arbetet med att ge råd, stöd och vägledningar för arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser till andra aktörer i krishanteringssystemet. skall vara ett viktigt stöd till alla myndigheter som arbetar med risk- och sårbarhetsanalyser. Regeringen föreslår i avsnitt 4.9 att medel beräknas under anslag 7:7 istället för under 7:5 Syftet med omfördelningen är att renodla styrningen av så att verksamhet som bedrivs under samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information flyttas till myndighetens förvaltningsanslag. Samhället kan drabbas av en händelse som kräver att flertalet aktörer har en beredskap att motstå en uppkommen kris. Däremot går det inte alltid att bygga upp en förmåga utifrån ett specifikt hot eller en särskild händelse. skap har inte råd att utgå ifrån allt för snäva perspektiv utan måste bygga upp en generell förmåga att förebygga och hantera händelser som kan leda till en svår påfrestning. Bland de hot och risker som samhället måste kunna hantera kan nämnas spridning av farliga ämnen och allvarlig smitta, terrorhandlingar och naturhändelser som slår ut samhällsviktig infrastruktur. Regeringen anser att de särskilda medel som avsätts för krisberedskap i första hand bör användas för åtgärder som ökar förmågan att hantera en kris, dvs. förmågan att leda, samordna och informera om hanteringen av en kris som kan leda till en svår påfrestning. Därefter bör insatser göras som ökar förmågan hos den samhällsviktiga infrastrukturen att motstå störningar som kan leda till en svår påfrestning. En balanserad ansats är nödvändig för att samhället skall kunna utveckla en tillräcklig förmåga att möta en svår påfrestning, eftersom det fortfarande finns brister i flera infrastrukturer. Det är också väsenligt att funktionaliteten inom telekommunikationsområdet säkerställs i . Samhället behöver vidare öka sin förmåga att hantera händelser med kemiska ämnen, epidemier samt extraordinära händelser som är orsakade av radioaktiva ämnen. Verksamhet som syftar till att höja beredskapen mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot (CBRN-hot) bör även fortsättningsvis prioriteras. Om en svår påfrestning skulle inträffa måste det finnas en förmåga att förhindra att den leder till en fullständig kollaps i viktiga samhällsfunktioner. Regeringen anser att åtgärder för att öka denna förmåga omfattar bl.a. kunskapsuppbyggnad, fungerande krisledningsorganisationer, tekniskt ledningsstöd och samverkan mellan offentliga och privata organ. Övning och utbildning är viktiga komponenter, som bl.a. stärker den operativa förmågan hos räddningstjänsten, hälso- och sjukvården samt polisen. Utöver detta måste det finnas en förmåga hos den samhällsviktiga infrastrukturen att motstå störningar som kan leda till eller uppkomma vid en svår påfrestning. Styrelsen för psykologiskt försvar Medieföretagen skall ha en sådan robusthet och flexibilitet att en fri och oberoende nyhets- förmedling, myndighetsinformation och varningsmeddelanden kan förmedlas snabbt och heltäckande även vid onormala händelser, vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. Arbetet med att öka medvetandet och höja kunskapsnivån hos medieföretagen och andra viktiga aktörer inom säkerhets- och beredskapsområdet skall fortgå. Arbetet med att informera om den svenska säkerhetspolitiken och utvecklingen inom totalförsvaret skall fortsätta i samverkan med andra myndigheter och organisationer. Inom Styrelsen för psykologiskt försvar finns det nationella rådet för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i . Det nationella rådet bör få ändrade uppgifter innebärande att rådet efter beslut av regeringen skall kunna stödja personer med hemvist i som drabbats av större katastrofer utomlands. har lämnat revisionsberättelser utan invändning för , , och Styrelsen för psykologiskt försvar och gör bedömningen att dessa årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. För huvuddelen av de myndigheter som vidtagit åtgärder med stöd av bidrag från anslaget 7:5 Krisberedskap utgör denna verksamhet endast en del av myndigheternas totala verksamhet. iakttagelser för dessa myndigheter redogörs för under det politik- eller verksamhetsområde där myndigheterna hör hemma. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 849 676 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 900 663 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget finansierar även kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Verksamheten som finansieras från anslaget är i huvudsak hänförligt till verksamhetsområdet mot olyckor. Därutöver finansierar anslaget även verksamhet inom politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Livsmedelspolitik, samt Kommunikationer. Anslagssparandet beror främst på den utgiftsbegränsning som den tidigare regeringen beslutade för anslaget . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna för denna inkomsttitel är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att skadevållaren förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Mot inkomsttiteln redovisas även vattenföroreningsavgifter som redovisas av för räkning (se vidare utgiftsområde 3, anslaget 3:3 ). (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för 20072009 godkänns (tabell 4.5). Skälen för regeringens förslag: I beslut om statsbudget godkändes att fick investera i två större kombinationsfartyg i syfte att möta den förändrade riskbilden avseende bl.a. oljeutsläpp. Den tidigare regeringen bedömde i budgetpropositionen att det senare skulle finnas möjlighet att införskaffa ytterligare ett större kombinationsfartyg vilket regeringen nu föreslår. Med anledning av detta framgår av investeringsplanen att ett kombinationsfartyg utgår i förhållande till föreslagen investeringsplan i budgetpropositionen . Regeringen har i förhållande till 2006 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har minskats med som istället beräknas under anslaget 43:6 under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar för att finansiera 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 landnings- och kvalitetskontroller som övergår från till . Anslaget har vidare ökats för att dels finansiera utgifter för räntor och amorteringar, dels finansiera utgifter för att bemanna och driva plattformarna enligt investeringsplanen ovan. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 7:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 4.9.27:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för2007. Från anslaget som disponeras av utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdet mot olyckor. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2007 (tabell 4.8). Tabell 4.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan hälften av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts har kommunen på sig att genomföra åtgärderna. Principen att det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat medför ofta förskjutningar i utbetalningarna och anslagssparande kan därför uppkomma. Utredningen om Effekterna av klimatförändringar och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minskas (dir. 2005:8) skall bl.a. föreslå hur systemet för statliga bidrag till förebyggande åtgärder, översvämningar, ras och skred kan effektiviseras. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande .