prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006:7) i uppdrag att se över dessa. Utredningen skall redovisas . 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P MotsvararP 102 108 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 102 108 tkr prisnivå. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom forskning och utveckling samt direkta förebyggande, diagnostiserande och bekämpande åtgärder rörande infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska och zoonotiska sjukdomar och ansvarar för Zoonoscentrum i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt en rad EG-rättsakter samt bl.a. internationell expertfunktion () för viss molekylär diagnostik av virus (PCR- diagnostik) inom ramen för OIE. SVA är även utsett till gemenskapens referenslaboratorium för campylobacter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Budget för avgiftsbelagd verksamhet SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter, avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet och forskning. Uppdragsverksamhetens intäkter inklusive uppdragsforskning har jämfört med minskat från till 2005. SVA skall bidra till att införliva den nya EG-lag- stiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Särskilt skall man svara för vissa nationella referenslaboratoriefunktioner och därmed tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd. Uppgifterna skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndighetens verksamhet. Ett program för att följa och analysera utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer genomförs i samråd med . Det finansieras med medel från det under utgiftsområde 20 uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:1 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20072009, för Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.8.242:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P MotsvararP 97 784 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 97 784 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för statens bidrag till distriktsveterinärorganisationen (DVO) och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader avseende livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för DVO. DVO är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas är en distriktsveterinär skyldig att även tillhandahålla djursjukvård för övriga djur. DVO skall, i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten, medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll- och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. DVO finansieras i första hand av djurägarna och i övrigt av anslag över statsbudgeten. Kostnaderna för jourverksamhet utgör en betydande del av anslaget. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av livsmedelsproducerande djur. Dessa medel får disponeras till veterinär inom DVO eller till annan veterinär som arbetar under liknande former. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett myndighetsförordnande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet P P Myndighetsuppdrag samt intäkter från anslag 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen ingår. Av tabellerna framgår storleken på DVO:s avgiftsbelagda verksamhet, vilken finansierar större delen av DVO. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 anslaget till respektive . Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Under anslaget, som disponeras av , anvisas medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Insatser skall begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. Medel från detta anslag bör i huvudsak gå till djurhälsovård. Även stöd till biodling och till djursjukdata finansieras under anslaget. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 4.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen som i i huvudsak utnyttjas för bekämpande av sjukdomar bland bin, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s budgetår till . Detta innebär att staten behöver åta sig framtida förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan beviljat anslag. Av denna anledning föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 42:3 Djurhälsovård fatta beslut som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:3 Djurhälsovård . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 42:3 Djurhälsovård Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4.8.442:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget, som disponeras av , används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) och lagen om provtagning på djur m.m. (1992:1638) eller med stöd av i lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet, för kostnader i samband med fågelinfluensa, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och genomförande av den nya EG- lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget används för nationell medfinansiering av kontroller för (BSE och scrapie) som enligt EU:s krav är skyldigt att göra. Merparten av kontrollerna finansieras av näringen. 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 4.13 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen bör bemyndigas att för ramanslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.8.542:5 Ersättningar för viltskador m.m. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Den som jagar är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldig att betala en viltvårdsavgift på per jaktår till Viltvårdsfonden. Från och med /07 har dock regeringen beslutat att ungdomar , vilka inte självständigt handhar jaktvapen, inte längre behöver erlägga viltvårdsavgift. Medlen i Viltvårdsfonden används för att främja viltvården och andra liknande syften som är förenliga med syftet med jaktlagen. Jaktåret omfattar tiden den 1 juliden . Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen bemyndigas att låta Kammarkollegiet ha tillgång till en särskild kredit för Viltvårdsfonden i Riks- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 gäldskontoret på högst . har rovdjursakutgrupper bildats i samt . Regeringen föreslår därför att anslaget 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. ökas med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P MotsvararP 0 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 0 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för regelarbete, tillsynsvägledning, djurförsöksetisk prövning, stöd till forskning och utveckling samt information och utbildning inom verksamhetsområdet . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.18 Offentligrättslig verksamhet uppbär offentligrättsliga avgifter i ärenden enligt djurskyddslagen (1988:534) och lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar. Av tabellerna framgår omfattningen av den avgiftsfinansierade verksamheten vid . Regeringen föreslår flera åtgärder för att effektivisera den statliga administrationen och avser att föreslå nedläggningar eller sammanslagningar av vissa myndigheter för att arbetet skall bedrivas mer kostnadseffektivt. Som ett led i denna process avvecklas fr.o.m. . För att målet ett gott djurskydd skall kunna uppfyllas med bibehållen hög kvalitet kommer vid avvecklingen verksamhetsområdet djurskydd att inordnas under . En extern snabbanalys kommer att göras för att se över formen för överflyttning till . Regeringen avser därefter att återkomma till avseende nödvändiga lagändringar m.m. Vid beräkningen av anslaget 42:6 har hänsyn tagits till att förs till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, anslaget 1:14 E- legitimationer avseende regeringens treåriga program för att stimulera en ökad användning av e-legitimationer. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:6 . bedömer regeringen att anslaget kan tas bort från statsbudgeten. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 42:6 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar jordbruks- och fiskeripolitiken samt verksamhetsområdet säker och bra mat. Områdets utgifter bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU men är också till viss del, främst vad gäller verksamhetsområdet säker och bra mat, baserade på nationella beslut. De områden som jordbruks- och fiskeripolitiken omfattar är jordbruks-, trädgårds- och fiskerinäring samt livsmedel. Dessutom omfattas konsumentfrämjande åtgärder inom livsmedelsområdet, statistikproduktion på jordbruks- och livsmedelsområdet, jordbruks- och fiskeriadministration m.m. Centrala förvaltningsmyndigheter inom politikområdet är , , och . är central förvaltningsmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området. Myndighetens uppdrag är att arbeta aktivt för en konkurrenskraftig och miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Verket har ett samlat sektorsansvar för jordbruks- och trädgårdsnäring samt för rennäring. Verket är också chefsmyndighet för landets distriktsveterinärer. Verksamheten är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. är också beslutande myndighet för åtgärder inom områdena intervention, exportbidrag, mjölkkvoter och stödrätter. Länsstyrelserna är beslutande myndigheter för de flesta direktstöden till jordbrukare. är av regeringen utsedd till enda ackrediterade utbetalningsställe för stöd finansierade av garantifonden för jordbruket (EGFJ) och jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). skall i sin roll som utbetalningsställe och fondkoordinator svara för utbetalningar genom centrala IT-system, internrevision inom berörda myndigheter, enhetlighet och likabehandling samt samordna handläggningen. skall arbeta för ett rikt och varierat odlingslandskap med biologisk mångfald och verka för att miljöbelastningen från jordbruket blir så liten som möjligt. Andra uppgifter är att verka för ett gott hälsotillstånd bland husdjuren genom högt ställda djurhälsokrav och en rikstäckande djursjukvård genom distriktsveterinärorganisationen. är central förvaltningsmyndighet för såväl förvaltning av fiskeresurserna som för främjandet av en livskraftig fiskerinäring. skall vidare bedriva forskning och utvecklingsverksamhet på fiskeområdet. På regional nivå har länsstyrelserna ansvaret för fiskefrågor, främst för fiskevård och EG:s strukturstöd. är central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor. Verkets främsta uppgifter är att utarbeta regler inom livsmedelsområdet, utöva kontroll enligt livsmedelslagen samt att leda och samordna livsmedelskontrollen. genomför vidare utredningar och praktiska vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt utvecklar metoder för livsmedelskontrollen, informerar konsumenter och intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk och om andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet. En viktig del av kontrollverksamheten utgörs av köttkontroll vid slakterier m.m. Det internationella arbetet inom politikområdet utöver EU-arbetet avser främst verksam- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 heten inom (), FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO), (FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsorgan), operation and Development (), () samt regionala organ och nordiskt samarbete. De centrala förvaltningsmyndigheterna deltar aktivt i det internationella arbetet och bidrar med analyser och underlag på dessa områden samt för EU-arbetet. Offentligrättslig verksamhet bedrivs i första hand vid (livsmedelskontroll, gränskontroll m.m.), och (växtinspektion, foderkontroll, distriktsveterinärorganisation m.m.). Uppdragsverksamhet bedrivs vid flera myndigheter. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 23 43:2 Bekämpande av växtsjukdomar 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. 43:4 Intervention och exportbidrag för 43:5 Räntekostnader för förskotterade 43:7 Strukturstöd till fisket m.m. 43:8 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till 43:13 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad 43:14 Åtgärder inom livsmedelsområdet 43:15 Bidrag till vissa internationella organisationer 2005 23 43:2 Statens utsädeskontroll Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Livsmedelspolitik 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Bränsleförbrukning inom växthus- och Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom Elförbrukning inom växthus- och Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen är skattebefriad från energiskatt för användning av fossila bränslen till uppvärmning. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen För bränslen som används inom växthus- och jordbruksnäringen medges en nedsättning på av koldioxidskatten för all användning till uppvärmningsändamål. Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Nedsättning medges av koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Elanvändningen i växthus- och jordbruksnäringen beskattas med /kWh. Yrkesfiskare som personligen har bedrivit fiske har rätt till avdrag för de ökade levnadskostnader som fiskaren har haft på grund av att denne har vistats utanför sin vanliga hemort. Rätt till avdrag föreligger dock endast om resan har varit förenad med övernattning utanför den vanliga hemorten. Avdrag medges med ett schablonbelopp som uppgår till per dag (utöver det generella avdraget om per dag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverksamhet). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. har tillkännagivit (rskr. 1996/97:133) att den tidigare regeringen bör återkomma till med ett förslag som skapar konkurrensneutralitet för svenska yrkesfiskare i förhållande till konkurrensländer. Den tidigare regeringen har mot den bakgrunden utrett möjligheten att införa ett yrkesfiskaravdrag. Ett förslag till sådant avdrag har tagits fram, remissbehandlats och anmälts till den Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. I beslut av har kommissionen funnit att det föreslagna yrkesfiskaravdraget är ett statligt stöd som är oförenligt med artikel 87 i EG-fördraget och har föreskrivit att inte får genomföra det. Kommissionen har anfört att det är irrelevant att förslaget avser att skapa en neutral konkurrenssituation i förhållande till yrkesfiskare i andra länder eftersom stödet i sig har negativa effekter inom den svenska fiskesektorn. I och med kommissionens beslut är det inte möjligt att införa ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare. Det är inte realistiskt att tro att kommissionen skulle godta denna typ av stöd till yrkesfisket även om det utformades på annat sätt. Mot den bakgrunden är skrivelse slutbehandlad. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet för livsmedelspolitiken är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:MJU2). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . EU har arbete ett modernt regelverk inom området livsmedelssäkerhet som gäller hela livsmedelskedjan. Den svenska lagstiftningen inom områdena för livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd har anpassats till genom att har antagit regeringens proposition 2005/06:128 Anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. (bet. 2005/06:MJU23, rskr. 2005/06:357). Det nya regelverket präglas i stor utsträckning av en helhetssyn på livsmedelskedjan (från jord till bord). Det tydliggör företagens ansvar. Vidare är regelverkets tillämpning riskbaserad, dvs. där riskerna är större ställs högre krav. Även kontrollen enligt det nya regelverket kommer att bedrivas riskbaserat. Förutom anpassning av det nationella regelverket har även en omfattande utbildning av inspektörer skett i regi. har även bistått branschorganisationer i arbetet med att ta fram branschriktlinjer till stöd för företagen när det gäller att uppfylla det nya regelverket. Viktiga insatser inom verksamhetsområdet är bl.a. beslutet om förordning för Europeiska fiskerifonden som togs på jordbruksministerrådet . Beslutet innebär att ett nytt sjuårigt nationellt fiskeprogram kan utarbetas och börja gälla . I förhandlingarna bidrog bl.a. till att ekonomiskt stöd till kapacitetspåverkande investeringar fortsatt begränsas, att stöd för nybyggnation av far- tyg inte återinfördes samt att det småskaliga kustfisket prioriteras. Den tidigare regeringen lämnade skrivelsen Vissa fiskeripolitiska frågor (2005/06:171) till . I skrivelsen föreslog den tidigare regeringen bl.a. flera åtgärder för att förbättra fiskerikontrollen och ett nationellt förbud mot att oönskade fångster kastas över bord. I skrivelsen aviserades vidare om två utredningar dels en översyn av fiskelagen så att den i större utsträckning bygger på miljöhänsyn och hållbart nyttjande, dels en förändring av sanktionsreglerna för lagöverträdelser inom fisket i syfte att uppnå snabba, effektiva och kraftfulla åtgärder. införde, som en följd av EU:s beslut om en ny jordbrukspolitik, gårdsstödet 2005. Jordbruksstöden har därigenom till stor del övergått från att vara produktionsbaserade till att vara frikopplade gårdsstöd, vilket innebär att stödens nivå i huvudsak är baserade på vad eller hur mycket som lantbrukaren producerar. Det finns dock fortfarande en del produktionskopplade stöd kvar. Enligt det nationella beslutet om genomförandet av reformen har stödrätter fördelats ut till brukare av jordbruksmark där värdet på stödrätterna är baserat på totalt utbetalat stöd dividerat med arealen i olika regioner och, till mindre del, med ledning av brukarens erhållna djurbidrag . En jordbrukare är berättigad till detta s.k. gårdsstöd i den utsträckning som brukaren innehar stödrätter och dessutom har stödberättigad mark. ansöktes det om stödrätter för och betesmark. Grundvärdet för stödrätter som har tillkommit vid ansökan om gårdsstöd för betesmark fastställdes till per hektar. För varierar grundvärdet på en stödrätt med mellan per hektar i region 5 till per hektar i region 1. Vid fastställandet av stödrätterna gjordes en justering av de regionala takbeloppen för att till viss del ta hänsyn till att det hade ansökts om mer areal i vissa regioner än vad som kunde förutses. erhålla ett oreducerat gårdsstöd ställs krav på att vissa generella bestämmelser, de s.k. tvärvillkoren, uppfylls. Villkoren omfattar lagstiftning gällande folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö och djurskydd. Dessutom ingår god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som ett tvärvillkor.