prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Den samlade mängden förseningar för resenärerna inom området motsvarar en arbetsvecka för en genomsnittlig pendlare. Sammantaget innebär det en samhällsekonomisk förlust på mer än . De största aktörerna för persontrafiken inom , , och , har tagit ett initiativ till en gemensam åtgärdsplan för järnvägstrafiken i /för att komma tillrätta med problemen. Åtgärderna omfattar för del främst förbättring av drift och underhåll samt investeringar i infrastrukturen. För att göra detta möjligt bör anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:16 Järnvägs- styrelsen ökas med . Anslaget 36:3 : Administration minskas med . Skälen för regeringens förslag: Inom Euro- peiska unionen pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom . Det första s.k. järnvägspaketet har inneburit en öppning av marknaden vilket medfört att de operatörer som tillhandahåller järnvägstjänster blivit fler. I och med detta får Järnvägsstyrelsen mer arbete med att utfärda tillstånd och genomföra tillsyn. För den uppgift som Järnvägsstyrelsen har enligt första järnvägspaketet och järnvägslagen (2004:519) krävs därför att anslaget 36:16 Järnvägsstyrelsen ökas med för att klara normeringsuppgift samt arbete med föreskrifter av nationella regler och harmonise- rade standarder. Finansiering sker genom att anslaget 36:3 : Administration minskas med motsvarande belopp. 36:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt anslag 36:17 Träng- selskatt i : Adminstrationskostnader m.m. förs upp i statsbudgeten med . Skälen för regeringens förslag: I nära anslutning till denna proposition lämnas propositionen Införande av trängselskatt i till (prop. 2006/07:109) i vilken regeringen föreslår att trängselskatt införs i . En fond avses användas för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfra- struktur. Uppbyggnaden av fonden avses ske enligt följande. Inkomster från trängselskatten bör redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. På statsbudgetens utgiftssida anvisas två nya anslag. Det ena anslaget är avsett för de system- och administrationskostnader m.m. som , , Domstolar, och har till följd av trängselskatten. Det andra anslaget bör användas för själva fonduppbyggnaden och skall motsvara skillnaden mellan inkomster av trängselskatt och system- och administrationskostnaderna. År- ligen förs ett belopp som motsvarar anvisat anslag till ett räntebärande trängselskattekonto i . På detta konto, som utgör själva fonden, ackumuleras successivt medel. Nettointäkternas storlek är svåra att beräkna. Det budgeterade överskottet som kommer att tillföras kontot i ett visst år, kan därför komma att avvika från det faktiska överskottet. En slutlig justering som beaktar denna eventuella skillnad kommer att ske med eftersläpning. I ovan nämnda proposition beräknas system- och administrationskostnaderna överstiga intäkterna av trängselskatt med . Skälet till underskottet är framför allt de höga kostnader som har i samband med återstarten av systemet samt att skatt enbart tas ut . Eftersom det uppstår ett underskott är det endast anslaget för kostnader för trängselskatten som skall föras upp under innevarande år. Det anslag som skall svara för fonduppbyggnaden kommer att ingå i budgetpropositionen . I statsbudgeten finns uppfört ett anslag för försök med trängselskatter i under utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning. Detta anslag för försöksverksamheten kommer att upphöra efter utgången av 2007. Det är rimligt att under utgiftsområde 22 Kommunikationer hålla ihop de nya olika åtgärder som krävs när nu trängselskatten föreslås för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastruktur. Statliga myndigheters direkta merkostnader med anledning av att trängselskatt i Stockolm införs beräknas till . Ett nytt anslag 36:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. bör föras upp i statsbudgeten med för system- och administrationskostnader samt kostnader för uppföljning. 7.2.19Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 42:6 Djurskydds- myndigheten ökas med . Regeringen får disponera avgiftsintäkterna avseende djurskydd enligt djurskyddslagen (1988:534) samt avgifter enligt lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar. Skälen för regeringens förslag: Djurskydds- myndigheten skall läggas ner . I nivån för anslaget 42:6 har beaktats att myndigheten upphör . Som en följd av nedläggningen kommer att överta ansvaret för den djurskyddsverksamhet som skall bedrivas. kommer även att ansvara för avvecklingen av . För att täcka kostnader för den djurskydds- verksamhet som bedrivs under återstoden av 2007 och för avvecklingen av myndigheten bör anslaget 42:6 ökas med . Regeringen har i propositionen Ersättning vid smittsamma djursjukdomar, m.m. (prop. 2006/07:77) föreslagit de lagändringar som följer av att avvecklas. Regeringen har rätt att disponera avgiftsintäkter avseende djurskydd enligt djurskyddslagen (1988:534) samt avgifter enligt lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar inom område. Eftersom det nuvarande bemyndigandet är avgränsat till avgifter inom Djurskydds- myndighetens område behöver regeringen vid en avveckling av på nytt bemyndigas att få disponera avgiftsintäkterna avseende djurskydd enligt i övrigt oförändrade villkor. 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:5 Räntekost- nader för förskotterade arealersättningar m.m. får även användas för återbetalning av felaktigt debiterade räntor inklusive eventuell ränte- kompensation. Skälen för regeringens förslag: gick många jordbrukare in i det s.k. omställningsprogrammet som innebär ett åtagande att för en period ställa om jordbruksareal för annat ändamål än jordbruksgrödor. När gick med i EU 1995 visade det sig vara förmånligare att vara med i de arealersättningssystem som medlemskapet medförde. Många av jord- brukarna som var med i omställnings- programmet valde då att i stället gå med i det nya systemet. Det innebar dock att man fick betala tillbaka en del av det omställningsstöd som tidigare erhållits från staten. De som inte återbetalade påfördes dröjsmålsränta. Enligt Högsta domstolens dom , i mål mellan och en jordbrukare (T 2083-05), får staten inte ta ut dröjsmålsränta om detta inte regleras i författning. har funnit att sådant författningsstöd saknas och blir därför återbetalningsskyldig. Med anledning av Högsta domstolens dom avseende omställningsstödet bör även åter- betalning av felaktigt debiterade räntor inklusive eventuell räntekompensation inrymmas under ändamålet för anslaget 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Utgifterna för det vidgade ändamålet bedöms rymmas inom ramen för det anvisade anslaget. 7.2.20 Utgiftsområde 24 Näringsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:2 Näringslivs- utveckling m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen initierar en flerårig satsning på att utveckla svensk miljöteknik. Åtgärderna avses utformas i samråd med näringslivet och skall vara framåtsyftande och inriktas på att främja konkurrenskraften inom miljöteknikområdet. Det är regeringens bedömning att behovet av teknik för minskad miljöpåverkan såväl som resurseffektiva produktionsprocesser och miljö- anpassade varor och tjänster kommer att vara stort inom flera områden. Satsningen syftar till att öka möjligheterna till svensk export inom området miljöteknik med en ökad inriktning på små och medelstora företag. Åtgärderna har inledningsvis en tyngdpunkt i miljöinriktad forskning, utveckling och demonstration för huvudsakligen vägfordon, men även civila flygplan, då detta möjliggör att satsningen snabbt kan komma igång. Åtgärderna skall fokusera på miljöinriktad forskning, utveckling och demonstration inom områden där redan starka position kan ytterligare utvecklas. För genomförande av program för utveckling och ökad konkurrenskraft för svensk miljöteknik bör anslaget 38:2 Näringslivs- utveckling m.m. ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 38:3 : Förvaltnings- kostnader minskas anslaget med . Sammantaget ökar därmed anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:3 : Förvaltningskostnader Skälen för regeringens förslag: () ansvarar för officiella statistik avseende nystartade företag. ITPS utvecklar en ny undersök- ningsdesign i syfte att dels kunna redovisa antalet nystartade företag på en mer detaljerad regional nivå än län, dels redovisa nyföretagandet på mer detaljerade branschnivåer. Statistiken ger förutsättningar för förbättrad uppföljning. ITPS gör omprioriteringar för att långsiktigt klara de ökade kostnaderna till följd av den nya undersökningen. uppstår dock en tillfällig kostnadsökning på grund av att delar av den nya undersökningen måste genomföras parallellt med pågående verksamhet. För att klara de ökade kostnaderna bör anslaget 38:3 : Förvaltningskostnader ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med . 38:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen gjorde regeringen bedömningen att försäljning bör ske av statligt ägda företag motsvarande Försäljningsintäkterna skall användas till att amortera på statsskulden. Försäljningsintäkterna skall redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten. I samband med försäljning av aktier i de statliga företagen uppkommer vissa direkta kostnader för staten såsom ägare. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader i samband med försäljningen. Regeringen har i propositionen Försäljning av vissa statligt ägda företag (prop. 2006/07:57) föreslagit att godkänner att de kostnader som uppkommer för staten i samband med åtgärder för försäljning av aktier i , , , Bostadsfinansieringsaktiebolag , samt får avräknas mot försäljningsintäkterna. I proposi- tionen aviserades att regeringen avsåg att återkomma ekonomiska vårproposi- tion med förslag om hur kostnaderna som kan uppstå innan försäljningsintäkterna erhållits bör finansieras. För att finansiera de kostnader som uppstår innan försäljningsintäkterna erhållits och som inte utgörs av direkta försäljningsomkostnader, bör anslaget 38:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Regeringen avser att informera om försäljningarna i den årliga skrivelsen till med redogörelse för de statligt ägda företagen. Regeringen kommer också att redovisa respektive försäljning, inklusive uppgifter om kostnader för rådgivning m.m., i kommande budgetpropositioner. Regeringens förslag: huvudmål är att stärka den ekonomiska utvecklingen i genom att främja svensk export och näringslivets internationalisering. Regeringen bemyndigas att besluta om ändrade riktlinjer för som innebär att myndigheten ges möjligheter att bevilja garantier för exportrelaterade transak- tioner i vilka det finns ett betydande svenskt intresse. ges även större flexibilitet i utformningen och utbudet av riskavtäckningstjänster. ÄrendetT och dess beredning:T Efter förslag från () om ändrade riktlinjer för myndigheten har en översyn av frågan gjorts inom . Översynen har resulterat i en departementspromemoria som remissbehandlats (UD2007/9749/EIM). En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i . Promemorians förslag: EKN:s verksamhet styrs av förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti. I syfte att anpassa EKN:s tjänsteutbud till företagens efterfrågan på riskavtäckning har en rad förändringar successivt genomförts. Flera faktorer pekar dock på att nuvarande förordning inte till fullo motsvarar dagens verksamhetsbetingelser för den exportinriktade delen av svenskt näringsliv. En tilltagande globalisering med ändrade företags- strukturer och handelsmönster samt en snabb utveckling av finansieringstekniker i den internationella handeln skapar nya behov som EKN har svårt att möta. Nuvarande regler begränsar EKN:s möjligheter att täcka exportaffärer som inkluderar varor och tjänster från svenska dotterbolag i utlandet när dessa är kontraktsskrivande part. Vidare har EKN svårt att anpassa sitt tjänsteutbud till förändringar i efterfrågan och det ökade behovet av skräddarsydda lösningar då ändringar i förordningen kräver beslut av både och regeringen. Sammantaget innebär detta att EKN:s potential att främja svensk exportnäring inte utnyttjas till fullo och företagen säger sig gå miste om viss utlandsförsäljning. Trots att likviditeten på marknaden är god och att det även finns privata aktörer består behovet av statlig riskavtäckning, inte minst på nya samt svåra och mer riskfyllda marknader. För små och medelstora företag är möjligheten att få privat risktäckning mycket begränsad. Mandaten för exportkreditgarantiinstitut i flera konkurrerande länder har breddats . För svenskt näringsliv är konkurrens- neutralitet av stor vikt i detta sammanhang. Remissinstanserna: Stöd till förslagen i promemorian ges av en majoritet av remissinstanserna. Ett fåtal av remissinstanserna som stödjer förslaget föreslår dessutom kompletterande skrivningar om fattigdoms- bekämpning och mänskliga rättigheter. Några remissinstanser har förslag om avgränsningar mot den privata sektorn. Flera remissinstanser påpekar behovet av uppföljning och kontroll av EKN:s verksamhet efter en mandatändring. Skälen för regeringens förslag: Exportkredit- nämndens nuvarande huvudmål är att främja svensk export. För att EKN:s verksamhet skall kunna anpassas till dagens verksamhets- betingelser bör målet för EKN vara att stärka den ekonomiska utvecklingen i genom att främja svensk export och näringslivets internationalisering. EKN skulle därmed ges utrymme att bevilja garantier för export- relaterade transaktioner i vilka det finns ett betydande svenskt intresse. Ett svenskt intresse anses föreligga om en exportrelaterad transak- tion bedöms vara av svenskt samhällsintresse eller på annat sätt till gagn för den ekonomiska utvecklingen i . Den relativt detaljerade styrningen i gällande förordning bör vidare frångås för att ge EKN ökat manöverutrymme och större flexibilitet i utformningen och utbudet av riskavtäckningstjänster. Regeringen förutsätter att EKN vid ett eventuellt bredare mandat kommer att agera på ett sätt som inte äventyrar kravet på att verksamheten skall gå ihop och inte innebär någon ökning av statens risk eller kostnad. De kontroll- och återrapporteringskrav som åligger EKN ger och regeringen goda möjligheter att säkerställa att garantiverksamheten även i fortsättningen bedrivs enligt givna instruktioner och riktlinjer. En reviderad förordning bör begränsas till att ange ramar och grundläggande krav för verksamheten. I förordningen bör vidare regleras att exportkrediter skall beviljas i enlighet med internationella åtagande om statstödd exportfinansiering. beviljas som ett komplement till utbudet av kommersiella garantier. I första hand bör EKN erbjuda kreditgarantier i affärer där privata aktörer inte erbjuder finansiella instrument som försäkrar mot risk. EKN bör följa de regler som fastställts i beträffande anti-korruption samt miljöfrågor och sociala frågor. Regeringen avser vidare att i EKN:s regleringsbrev ställa krav på att verksamheten skall bidra till över- gripande mål om en rättvis och hållbar global utveckling samt att EKN skall vidareutveckla arbetet med etiska hänsyn i garantigivningen. Regeringen kommer även fortsatt att ställa höga krav på återrapportering och uppföljning av EKN:s hela verksamhet. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att vidta de åtgärder som bedöms lämpliga för att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i . Regeringen bemyndigas att kunna tillskjuta högst för att vid behov förstärka bolagets ekonomiska ställning. Dessa medel skall finansieras från det särskilda kontot i som är avsett för kapital- insatser i av staten hel- eller delägda bolag i enlighet med av fastställda villkor för kapitaltillskott. Bakgrund: beslutade om en sammanslagning av enheten Arbetslivs- tjänster och . Därefter bildades (). AR är marknadsledande inom området arbetslivs- orienterad rehabilitering och är också en av de största aktörerna på marknaden för omställning, dvs. hjälp att efter avslutad rehabilitering finna nya arbetsuppgifter och/eller arbetsgivare. I delbetänkandet Arbetslivsinriktad rehabilitering Den framtida organisationen för Arbetslivs- tjänster och (SOU 2005:24) föreslogs regeringen bemyndigas att, när så bedöms vara lämpligt, avyttra statens aktier, helt eller delvis. Skälen som angavs var att marknadens utveckling och kundernas efter- frågan kunde komma att medföra behov av en breddning av bolagets tjänsteutbud. Enligt utredningen skulle en avyttring av delar av bolaget kunna medföra bl.a. följande fördelar. Ett breddat ägande skulle kunna ge möjligheter till en större kundbas och en ny ägare skulle kunna tillföra kompetens och kapital som skulle kunna minska den ekonomiska risken. Utredningen bedömde att det fanns intresse från tolv olika aktörer. Utredningen bedömde vidare att bland de för samhället negativa konsekvenser som skulle kunna uppstå, om hela bolaget avyttrades, skulle kunna bli att utbudet av tjänsterna, sett över hela landet, skulle kunna minska. Vidare skulle bolagets inriktning mot arbetslivsinriktad rehabilitering kunna luckras upp, vilket utredningen ansåg kunna påverka kvaliteten på tjänsterna. Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till inriktning av arbetsmarknadspolitiken anser regeringen att bolagets uppdrag behöver genom- lysas noga. AR är en viktig aktör på en stor marknad och genomlysningen kommer att uppmärksamma tjänsternas kvalitet och till- gången på denna typ av tjänster utifrån en total marknadsöversyn. Regeringen anser det angeläget att utvärdera skälen för det statliga ägandet. Regeringen bör bemyndigas att vidta de åtgärder som behövs för att, om så bedöms lämpligt, avyttra hela eller delar av . Arbetslivsresurs AR AB:s finansiella ställning har påverkats av omstruktureringen och viktiga kunder har minskat sin efterfrågan på bolagets tjänster. ianspråktog den tidigare regeringen av bemyndigandet om totalt för att genomföra sammanslagningen av för att skapa en lämplig kapitalstruktur i bolaget. Regeringen vill med hänsyn till bolagets ekonomiska ställning möjliggöra ytterligare kapitaltillskott om högst , dvs. motsvarande det belopp som inte utnyttjades från det tidigare bemyndigandet. Dessa medel bör finansieras från det särskilda kontot i avsett för kapitalinsatser i av staten hel- eller delägda bolag i enlighet med av fastställda villkor för kapitaltillskott. I budget- propositionen aviserade regeringen att man skulle se över den rådande ordningen för kapitaltillskott och återkomma till med en samlad bedömning (se även avsnitt 4.1.7). Enligt EG-föredragets regler om statsstöd kan staten medge kapitaltillskott till ett bolag om tillskottet lämnas på villkor och under förutsättningar som skulle ha accepterats även av en privat investerare. Regeringen kommer inför ett eventuellt kapitaltillskott att pröva om kapitaltillskottet uppfyller kraven i enlighet med den s.k. marknadsekonomiska investerar- principen. 7.2.21Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utjämning av kostnadsskillnader mellan kommuner avseende LSS-verksamhet sker enligt lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De slutliga beräkningar som gjorts av visar att bidraget blir högre än det belopp anvisat . Anslaget 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader bör därför höjas. Finansiering sker genom en höjning av den utjämningsavgift, som andra kommuner betalar till staten vilken redovisas mot inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS- kostnader på statsbudgetens inkomstsida. 8.1Den kommunala sektorns betydelse Kommunerna och landstingen svarar för merparten av produktionen av välfärdstjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning och social verksamhet. Den kommunala sektorn utgör en betydande del av den svenska ekonomin. Kommunsektorns utgifter motsvarar av de totala offentliga utgifterna och av BNP. Omkring en fjärdedel av det totala antalet anställda har kommuner eller landsting som arbetsgivare. Överskottsmålet för de offentliga finanserna omfattar även de kommunala finanserna. En väl fungerande sektor är därför av stor betydelse för det svenska samhället. Förutsättningarna för de kommunala verk- samheterna bestäms i hög grad av den samhällsekonomiska utvecklingen. Ett sätt för staten att ge kommuner och landsting goda förutsättningar för att bedriva verksamheterna är att föra en politik som främjar företagande, stärker sysselsättningen och minskar klyftorna i samhället. Inom ramen för den statliga styrningen måste en avvägning göras mellan de anspråk som ställs på de kommunala verk- samheterna och den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. De principer som uttalades kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150) för den statliga styrningen av den kommunala sektorn utgör alltjämt en grund för den ekonomiska styrningen av sektorn. I propositionen föreslog den dåvarande borgerliga regeringen väsentliga förändringar. Bland annat ersattes ett stort antal specialdestinerade statsbidrag till kommunerna av ett nytt generellt statsbidrag, ett nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel infördes och den kommunala finansieringsprincipen började tillämpas. Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att få möjlighet att finansiera dessa med annat än höjda skatter. Om staten fattar beslut som gör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare, bör staten på motsvarande sätt minska de statliga bidragen. Genom ett riksdagsbeslut har vissa preciseringar gjorts av tillämpningen av finansie- ringsprincipen (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:FiU19, rskr. 1993/94:442). Principen omfattar enbart statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verk- samheten. Principen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för en verksamhet. Principen omfattar däremot inte statliga beslut om åtgärder som inte direkt tar sikte på, men som ändå får direkta ekonomiska effekter för kommunsektorn. Effekterna av sådana åtgärder skall däremot beaktas vid den bedömning som görs av det skattefinansierade utrymmet i samband med fastställandet av ramen för statsbidragen. tillsattes en informell arbetsgrupp med tjänstemän från , och diskutera processfrågor avseende tillämpningen av den kommunala finansierings- principen. Arbetet har resulterat i att ett gemensamt informationsmaterial om den kommunala finansieringsprincipen har tagits fram i syfte att underlätta beredningen mellan företrädare för staten respektive kommuner och landsting. Skrivelse om utvecklingen inom den kommunala