prop · GU031d8 · 2007-01-01 00:00:00 — Vidare fortsätter arbetet inom Försvarsmakten med att upphandla och anskaffa ett integrerat systemstöd som skall underlätta framtagandet av information enligt modellens krav. gav den tidigare regeringen i uppdrag att granska införandet av resurs- och ekonomiledningssystemet i Försvarsmakten. 2004/05:FöU5 ansåg utskottet att besluten om försvarspolitikens inriktning, även i långsiktiga frågor, bör inordnas i den normala budgetprocessen. Regeringen vill i detta sammanhang förtydliga att de årliga förslag som underställs om budgeten och verksamheten bör utformas utefter den verksamhet som skall genomföras . I föreliggande proposition redogör regeringen också för utvecklingen av stridskrafterna 2009. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har genom lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap definierat totalförsvar som verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all den samhällsverksamhet som då skall bedrivas. Totalförsvar avser således en verksamhet och inte en organisation. Med totalförsvarets resurser avses alla de resurser som finns för totalförsvarets verksamhet. Politikområdet omfattar planering, förberedelser och utnyttjande av totalförsvarets resurser för att uppnå de av angivna målen samt för att på andra sätt stödja svensk säkerhetspolitik. Totalförsvaret omfattar verksamhetsområdena Det militära försvaret och Det civila försvaret. De anslag som ingår i politikområdet framgår av tabell 3.1. 3.1.1Verksamhetsområdet Det militära försvaret Det militära försvaret omfattar den verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten och delar av den verksamhet som bedrivs av , , , och . Verksamheten vid dessa myndigheter är till stor del avgiftsfinansierad. Den största delen av myndigheternas avgiftsintäkter kommer från Försvarsmakten och bilden till höger visar utfall. I denna bild redovisas finns inte då myndigheten tillhör ett annat utgiftsområde Vidare finansieras viss verksamhet utförd av frivilliga försvarsorganisationer samt vissa mindre nämnder inom verksamhetsområdet. 3.1.2Verksamhetsområdet Det civila försvaret I fred är civilt försvar den verksamhet som genomförs för att skapa och vidmakthålla samhällets förmåga att motstå ett väpnat angrepp. Det civila försvaret är därmed inte en organisation utan den verksamhet som ett flertal aktörer genomför i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga att hantera situationer då beredskapen höjts. Den grundläggande försvarsförmågan och kompetensen för det civila försvaret ryms i allt väsentligt inom den krisberedskap som byggs upp för fredstida kriser. För att säkerställa det civila försvarets förmåga måste dock även fortsättningsvis vissa kompletterande åtgärder vidtas. Samhällets planering av åtgärder inom det civila försvaret genomförs samordnat med 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 arbetet att stärka den svenska krisberedskapen inom ramen för sex samverkansområden (se avsnitt 4.1.2). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 6 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och 6:2 Materiel och anläggningar 6:3 Forskning och teknikutveckling 6:8 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom 6:10 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m. 2002 06 6:3 Funktionen Civil ledning 2002 06 6:9 Funktionen Telekommunikationer m.m. Totalt för politikområde Totalförsvar 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utfallet innebar ett totalt anslagssparande på vid ingången av 2006. Totalt tilldelat belopp, inklusive anslagssparande, uppgick därmed till . Av anslagssparandet stod Försvarsmakten för . är hänförligt till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och till anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslagssparandet uppkom till största delen på grund av de av regeringen beslutade utgiftsbegränsningarna och därigenom att planerade materielbeställningar senarelades inom anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling För de fredsfrämjande truppinsatserna användes . För utfall per insats, se avsnitt 3.7.1.4. Utfallet för övriga myndigheter, nämnder m.m. och stöd till frivilliga försvarsorganisationer var ca 2005. Av dessa utgifter beräknar regeringen att är hänförligt till de åtgärder som enbart eller till allra största delen faller inom ramen för Det civila försvarets förmåga. har beslutat om målet för politikområdet Totalförsvar (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Målet är att: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 bidra till att hantera och förebygga kriser i vår omvärld, hävda vår territoriella integritet, försvara mot väpnat angrepp och värna civilbefolkningen och säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. 3.3.1Mål för Verksamhetsområdet Det militära försvaret Målet för verksamhetsområdet är att det militära försvaret, inom ramen för sin huvuduppgift, förmågan att kunna föra väpnad strid, skall uppnå den förmåga och genomföra de insatser som krävs. Detta mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. har beslutat om kraven på operativ förmåga (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Kraven på operativ förmåga som ställs på Försvarsmakten är att: Hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. Vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingar och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. Efter allvarlig och varaktigt försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. 3.3.2Mål för Verksamhetsområdet Det civila försvaret Målet för verksamhetsområdet är att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Detta mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. För att bidra till att skapa en militär säkerhet i närområdet bör ha en målmedveten och balanserad utveckling av försvaret. Det ger ett säkerhetspolitiskt inflytande genom kapacitet att såväl kunna som genomföra insatser inom och utom nationens gränser. De internationella insatserna utgör en viktig del av svensk säkerhets- och utrikespolitik, men vi får inte skapa en motsättning mellan internationella insatser och försvaret av vår egen självständighet och vårt nationella fortbestånd. Det är två sidor av samma mynt. Utgående från nuvarande säkerhetspolitiska läge bör de operativt rörliga insatsförbanden snabbt kunna koncentreras till befolkningscentrum, strategiska hamnar, luftrum och för kustövervakning. En sådan förmåga står inte i motsats till att kunna delta i operationer utanför . Insatsförbanden skall med kort förvarning kunna sättas in i fredsframtvingande operationer, men också kunna förstärka pågående fredsbevarande operationer och i ett längre perspektiv avlösa förband som redan är insatta. Insatsförbanden bör ges en varierande beredskap i förhållande till rådande situation. Förbanden i hög beredskap skall vara utbildade, utrustade, samövade och tillgängliga, utan materiella eller personella brister. Beredskapen skall ses som en viktig del i vår kapacitet att avhålla från, och när det oönskade inträffar kunna begränsa verkningarna av, våldsaktioner riktade mot landet. Har förbanden denna kapacitet kan de givetvis också sättas in i internationella operationer på samma sätt som men även i kombinerade operationer. Ambitionsnivån när det gäller långsiktiga internationella insatser bör höjas och antalet kvinnor och män i internationella insatser bör öka till 2 000 personer. Svenskt försvar bör klara av att leda och delta i två insatser av bataljonsstorlek samt några mindre fredsbevarande insatser. bör ha en sammantagen förmåga som motsvarar en snabbinsatsstyrka enligt EU:s militära krishanteringssystem. De resurser som bidrar med i internationella insatser är enligt regeringens uppfattning alltför geografiskt splittrade. Detta leder till dåligt resursutnyttjande och att våra bidrag blir mindre och mera kortvariga än vad de skulle ha blivit om de hade koncentrerats mera. Regeringen avser att utarbeta en nationell strategi för deltagande i internationella militära insatser. En sådan strategi skall vara ett verktyg för att göra prioriteringar kring var skall delta med trupp och för att tillse att resurserna som avdelas används så effektivt som möjligt. Prioriteringar bör i första hand göras utifrån svenska utrikes- och säkerhetspolitiska målsättningar. Svenskt deltagande kan motiveras både i situationer där den internationella insatsen direkt eller indirekt gagnar säkerhet och i situationer där vill bidra till att upprätthålla freden, förhindra grava kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller lindra nöd. Valet av hur skall delta måste också vara rationella utifrån tillgängliga resurser och kompetenser. En ytterligare utgångspunkt bör vara att det svenska deltagandet bidrar till uppbyggnaden av försvarsförmåga. Andra faktorer som avgör är det svenska inflytandet i den aktuella insatsen samt hur ett svenskt deltagande stärker ställning inom organisationen som genomför insatsen och inom internationell krishantering allmänt. De internationella insatserna bör när så är möjligt och önskvärt utformas som en samlad insats och då innehålla såväl militära fredsfrämjande bidrag som biståndsinsatser vilka baseras på en tydlig behovsanalys och genomförs utifrån fastlagda biståndsprinciper. Strategin bör vidare ha som utgångspunkt att snabbhet och uthållighet i de svenska bidragen skall förbättras, liksom förmågan att skicka förstärkning vid behov. De svenska militära bidragen bör utgöra en del av ett bredare svenskt engagemang för att stödja konfliktlösning, nödlindring och återuppbyggnad i den aktuella regionen eller, i tillämpliga fall, utgöra en del av en bredare ansats från det internationella samfundets sida. Ett väl fungerande personalförsörjningssystem är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjligheter att utföra sina uppgifter. Det är väsentligt att det fortsatta reformarbetet tar sin utgångspunkt i en analys av hur den försvarspolitiska inriktning som läggs till grund för Försvarsmaktens utveckling påverkar principerna för personalförsörjningen. Särskilt angeläget är detta i fråga om regeringens ambition att kunna öka omfattningen av fredsfrämjande insatser. I Försvarsmakten verkar män och kvinnor, människor med olika bakgrund, erfarenheter och läggning. Ett klimat där det förekommer diskriminering och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 trakasserier kan inte godtas. Försvarsmakten, som vid ofred skall försvara de mänskliga fri- och rättigheterna i och som skall verka för samma mål internationellt, måste också kunna respektera och upprätthålla dessa i sin egen organisation, i den fredstida vardagen. Ledtider och ekonomiska bindningar i materielförsörjningen bör minska. Materielförsörjning skall styras av Försvarsmaktens operativa behov. Med dessa som grund bör exportmöjligheter tidigt vägas in som en faktor i materielförsörjningen. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i på högst 40 , om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Beredskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 3.6.1.1Insatser inom Verksamhetsområdet Det militära försvaret Omstruktureringen av Försvarsmakten enligt intentionerna i den försvarspolitiska inriktning som beslutades har inte fullt ut 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förbandsverksamheten har dock i huvudsak genomförts i enlighet med uppställda mål. Både den nationella och den internationella verksamheten har nått goda resultat. En hög andel av de som skrivs in till plikttjänstgöring är positiva till tjänstgöringen. Med stöd av de centrala och lokala kollektivavtal som tecknats, har förstärkningssoldater och beredskapssoldater börjat anställas. träffade Försvarsmakten och de fackliga organisationerna ett avtal om villkor för tjänstgöring i utlandsstyrkan. Avtalet reglerar bl.a. lönefrågor, familjeförmåner och ledighet. De grundorganisatoriska förändringar som beslutades i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet har i allt väsentligt genomförts. Det gäller bl.a. nedläggning av 16 organisationsenheter, inrättandet av fyra nya enheter och omlokalisering av ett antal enheter. Implementeringen av materielförsörjningsstrategin har fortsatt. Avseende materielförsörjning har betydande leveranser av materiel som bidrar till att öka insatsorganisationens förmåga skett. Inriktningen mot ett utökat internationellt samarbete rörande materielförsörjningsprocessen implementeras successivt genom att utvecklingsprojekt villkoras i högre utsträckning med förutsättning av internationellt samarbete. Den planeringsmässiga graden av handlingsfrihet i materielförsörjningen har ökats. har bidragit med militär personal till följande större insatser: ISAF (Assistance Force), , UNMIL (United Nations Mission In ), , KFOR (Kosovo Force), Kosovo samt (European Union Force) . försvarets förmåga behöver dock genomföras även i fortsättningen. Detta gäller stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna, framtagande av spridningsmodeller, utbildning och utrustning till den särskilda beredskapspolisen, utbildning av kraftlednings- och ställverksreparatörer och kraftverksreparatörer med civilplikt samt upprätthållande av fysiskt skydd. , som fördelar medel ur anslag 7:5 Krisberedskap, har förändrat verksamheten i enlighet med ovanstående. Inom ramen för det civila försvaret har myndigheten betalat ut bidrag till myndigheter och frivilliga försvarsorganisationer i syfte att bibehålla, och till del utveckla, förmågor som skall användas under höjd beredskap. Beredskapspoliser som ingått särskilt avtal kan kallas in vid och inför särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Den tidigare regeringen har givit tillstånd att använda den särskilda beredskapspolisen . Den tidigare regeringen har i propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle framfört att det finns ett behov av att kunna förstärka den ordinarie polisen vid kriser samt att nuvarande system för beredskapspolisen behöver reformeras (prop. 2005/06:133). gav en utredare i uppdrag att biträda departementet med att se över frågan om en utökad användning av den särskilda beredskapspolisen. Uppdraget har redovisats och inom pågår nu ett beredningsarbete med inriktning att beredskapspolisen skall kunna sättas in i fler situationer än dagens regler ger möjligheter till. I detta arbete ingår frågan om att låta i större utsträckning avgöra i vilka situationer som beredskapspoliser skall användas i beredningsarbetet. 3.6.1.2 Insatser inom Verksamhetsområdet Det I och med budgetpropositionen ändrades tyngdpunkten för användningen av medlen inom anslaget 7:5 Krisberedskap. Förändringen innebar att resurserna skulle användas i första hand för att finansiera åtgärder som syftar till att förbättra förmågan att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Vissa specifika insatser för att säkerställa det civila Här redovisade analyser och slutsatser grundar sig på redovisningar och dialog mellan myndigheter och föregående regering. Möjligheterna för regeringen att som står till förfogande kvalitetssäkra värderingarna är små. Regeringen avser därför att pröva dessa och där behov föreligger återkomma. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.7.1Verksamhetsområdet Det militära Försvarsmaktens förmåga bedöms sammantaget Målet för verksamhetsområdet är att resurserna skall kunna användas för de huvudändamål som har angetts för politikområdet Totalförsvar. 3.7.1.1Bedömning av Försvarsmaktens operativa förmåga Försvarsmaktens operativa förmåga bedöms i huvudsak motsvara behovet och i stort uppfylla fastställda krav. Tilldelade uppgifter kan lösas över tiden. Vissa brister innebär att uppgifterna kan lösas med rimlig risktagning. Förmåga att hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. Med de krav som ställs på Försvarsmakten, är förmågan sådan att den till största delen motsvarar fastställda krav. Det gäller till exempel förmågan att upptäcka hot mot , att bidra till att förebygga kriser i vår omvärld och bistå andra myndigheter. Fastställda krav och tilldelade uppgifter bedöms kunna lösas över tiden. Förmåga att vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutveckling och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. Försvarsmaktens operativa förmåga uppvisar brister som nedsätter handlingsfriheten. De krav som ställs på Försvarsmakten vid ett försämrat omvärldsläge innebär inte att ny förmåga behöver skapas, men däremot kan ett försämrat omvärldsläge medföra att en större mängd resurser måste finnas användbara. Brister finns främst inom lednings- och logistikområdet. Förmåga att efter allvarlig och varaktigt försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Fastställda krav uppfylls. Den internationella samverkan, främst inom ramen för Europeiska unionens krishanteringsförmåga, innebär att förmågan till väpnad strid förstärks. Försvarsmaktens samlade operativa förmåga har en positiv utveckling. En analys av värdering av insatsorganisationen visar att Försvarsmakten uppfyller flertalet av kraven på operativ förmåga. 3.7.1.2 Utbildning, planering m.m. Operativ ledning och logistik har bl.a. följande förband vidmakthållits: högkvarter med stabsförband, operativ lednings- och sambandsbataljon, Utvecklingen av den operativa ledningen och logistiken fortsätter i enlighet med försvarspolitiska inriktning. Syftet med omställningen är att skapa modulära förband som kan svara upp mot de, jämfört med invasionsförsvaret, förändrade krav som ställs på Försvarsmakten, inte minst de krav som följer av internationell verksamhet. Försvarsmakten har redovisat att det finns vissa brister i såväl ledningssom logistikförbanden. Dessa beror på omfattningen av den omställning som de operativa lednings- och logistikförbanden genomför för att möta de förändrade kraven. Noteras bör dock att samtliga genomförda insatser har innehållit element från de operativa lednings- och logistikförbanden. Den mest påtagliga effekten av övningsverksamheten är en utvecklad ledningsförmåga på främst operativ nivå. Ledningsövningar på bataljonsnivå och högre är av stort värde då dessa motsvarar de vanligaste multinationella nivåerna i den internationella verksamheten. Vidare har övningsverksamheten medfört att förmågan till informationsoperationer har 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Erfarenheter har använts vid utvecklingen av förband och metodik. var följande lednings- och logistikresurser, med 30 dagars beredskap, anmälda till styrkeregister: ledningsresurs med upp till 50 officerare, logistikkompani med ledningsresurs för en I och med militärdistriktsstabernas avveckling har kvarstående militärdistriktsgrupper i organisationen överförts till andra förband och benämns nu utbildningsgrupper. har säkerhets- och samverkanssektioner inrättats i Revinge, , och . Försvarsmaktens högkvarter har från övertagit den territoriella ledning som tidigare utövades av militärdistriktsstaberna och har från ansvaret för regional säkerhetstjänst och samverkan. har sambandsmateriel anskaffats till de nationella skyddsstyrkorna för att förbättra förmågan att samverka med andra myndigheter. Den nya materielen förbättrar kommunikationsmöjligheterna med polis och räddningstjänst. Effekten hos flygstridskrafterna har ökat genom förbättrade informationssystem för flygvapnets lednings- och underhållsförband. Vidare har ny kommunikationsutrustning, bl.a. för satellitsamband förbättrat amfibieförbandens ledningsförmåga. Regeringen gör bedömningen att omorganisationen av Högkvarteret genomfördes utan att militärstrategisk, operativ och taktisk ledningsförmåga gick ned. Regeringen bedömer tillståndet inom operativ ledning och logistik som godtagbart. har följande markstridsförband vidmakthållits: två armébrigadledningar med ledningsförband, åtta mekaniserade bataljoner, en haubitsbataljon 77B, har avveckling genomförts av förbandstyperna norrlandsjägarbataljon, markstridsbataljon, luftvärnsbataljon 90/70, pionjärbataljon och stadsskyttebataljon. pågår utvecklingen av förbanden säkerhetsbataljon, artilleribataljon 2011 (tidigare benämnt haubitsbataljon 77BD) och luftburen bataljon. Försvarsmakten har genomfört utbildning och övningar som motsvarar de närmast föregående årens omfattning. I vissa fall har ett antal övningar genomförts med något färre deltagare eller något färre deltagande enheter än planerat. De genomförda övningarna har dock nästan utan undantag givit önskat resultat för markstridsförbanden. Dagens övningar för markförbanden har regelmässigt många internationella inslag, inklusive civila figuranter. Detta för att öva förmågan att uppträda i internationella och mer komplexa sammanhang. Övningsverksamheten har därför givit en god grund för framtida internationella insatser. Samövningar med andra nationer är en naturlig del av förbandsverksamheten. Samordnade nationella och internationella övningar har därvidlag givit möjlighet att öva med större förbandsenheter. har ett antal medelstora och mindre övningar givit mer specialiserade enheter möjlighet att träna i ett brett spektrum av funktioner. För markstridskrafterna kan följande övningar särskilt framhållas: ASÖ 05 (arméslutövning 05) och Battle 05. Till divisionsförbanden har t.ex. splitterskyddade patrullfordon, mörkerutrustning (goggles) samt NBC-skyddsmaterial levererats. Till hemvärnet har AK4B med rödpunktsikte slutlevererats enligt plan. Sambandsmateriel har anskaffats till de nationella skyddsstyrkorna för att förbättra kommunikationsmöjligheterna med polis och räddningstjänst. Detta ger en ökad operativ förmåga att samverka med andra myndigheter. Till armébrigadförbanden har bl.a. minskydd till stridsvagn 122 slutlevererats. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Dessutom är fyra ytminplogar för stridsvagn 122 utprovade och levererade som förserie. Delleveranser av hårdmålsgranaten BONUS för haubits 77-systemet pågår. var följande markstridsförband anmälda till styrkeregister: en god incidentberedskap samt att deltagande i internationella krishanteringsövningar med förband anmälda till styrkeregister skulle ges hög prioritet. Försvarsmakten redovisar att målen i huvudsak uppnåtts. Såväl ytstridsförbanden, amfibie- en artilleriradargrupp med 30 dagars beredförbanden som ubåtsförbandet har deltagit i en NBC insatsstyrka med 30 dagars beredskap, ett ingenjörkompani med 30 dagars beredskap, ett militärpolisförband med 30 dagars beredskap, en jägarpluton med 30 dagars beredskap, en mekaniserad bataljon () med 30 dagars beredskap samt