prop · GU031d22 · 2007-01-01 00:00:00 — Regionalt bidrag till företagsutveckling kan lämnas till små och medelstora företag i främst landsbygds- och glesbygdsområden i hela landet. Stödformen är fokuserad på att främja samverkan mellan företag och företagsutveckling. Bidrag kan även lämnas för mjuka och hårda investeringar. Stödformen är också anpassad för att kunna förenkla och motivera enskilda företags deltagande i regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. Regionalt bidrag till företagsutveckling ryms inom Europeiska kommissionens riktlinjer för försumbart stöd. Europeiska kommissionen har för avsikt att presentera nya riktlinjer och bidragsformen kan då komma att behöva anpassas till dessa nya riktlinjer. Sysselsättningsbidrag kan lämnas som ett bidrag per nytt arbetstillfälle till företag som skapar nya och varaktiga arbetstillfällen inom stödområde A och B. Med såddfinansiering avses inom utgiftsområde 19 Regional utveckling offentlig finansiering av produktutveckling med tillväxt- och kommersialiseringspotential. Finansieringen kan sökas av små och medelstora företag i mycket tidiga faser. Även oberoende entreprenörer, innovatörer eller forskare kan söka såddfinansiering. Regional såddfinansiering inom utgiftsområde 19 Regional utveckling kan beviljas som garanti- eller villkorslån och täcker normalt högst av den totala projektkostnaden. Den regionala såddfinansieringen är ett komplement till den reguljära kapitalförsörjningsmarknaden och övriga statliga insatser och kan användas som ett regionalt instrument vid behov. Transportbidrag skall kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd samt stimulera till höjd förädlingsgrad i transportbidragsområdets näringsliv. Transportbidraget kan genom sin konstruktion betraktas som strukturellt betingat, dvs. utan hänsyn till företagens individuella förutsättningar kompensera för avståndsnackdelar inom transportbidragsområdet. Den tidigare regeringen återställde förordningen (2000:281) med retroaktiv rättighet fr.o.m. , då den tidigare besparingen inte genomfördes. Det nuvarande transportbidraget är godkänt av den Europeiska Kommissionen . Regeringen avser att anmäla ett nytt transportbidrag i syfte att få det godkänt för perioden 20072013. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i de fem nordligaste länens näringsliv. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i dessa län. Fonden har ett eget kapital på . Målet för verksamhetsområdet för regional näringslivsutveckling var en hållbar tillväxt i stödföretagen som därmed bidrar till fler nya arbetstillfällen för kvinnor och män. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män, genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft samt investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. För samtliga regionala företagsstöd gäller också indikatorn antal kvinnor respektive män som finns anställda, samt kvinnor och män som finns på ledningsnivå på arbetsstället och i styrelsen i organisationen. För regionalt investeringsstöd finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal. Resultatbedömningen av de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Resultatbedömningen av det generella stö- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 det transportbidrag avser utbetalda medel 2005, eftersom beslut om beviljande och utbetalning av transportbidrag fattas vid samma tillfälle. Uppgifterna är hämtade från rapporten och resultatvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet som presenterade . Det regionala investeringsstödet och det regionala bidraget till företagsutveckling omformades och bytte då också namn. benämndes stödformerna regionalt utvecklingsbidrag respektive landsbygdsstöd. I redovisningen nedan används genomgående benämningen som gäller efter , även för tidigare beviljade stöd. Tabell 4.7 Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionala företagsstöd åren 200220051 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- tillfällen totalt (antal) Beräknat antal nya arbets- tillfällen kvinnor (antal) Beräknat antal nya arbets- tillfällen män (antal) per arbetstillfälle (tkr) nas delfinansieras med de tagsstöden (mnkr) 1 Innefattar regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag 2002. Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och sysselsättningsbidrag åren 20032005. ingår också såddfinansiering. Sysselsättningsbidrag enligt äldre bestämmelser ingår ej i tabellen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.8 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan och fördelat på län 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och sysselsättningsbidrag. beviljades i regionalt investeringsstöd. Detta är en liten minskning jämfört med . Av beviljat regionalt investeringsstöd 2005 har av beloppet beviljats små och medelstora företag, dvs. företag med 0199 anställda. De små och medelstora företagen utgör av antalet stödföretag. Det genomsnittliga stödet är per arbetsställe. ökade beviljade stöd till nyetablerade företag . Av det totala beviljade regionala investeringsstödet gick till nystartade företag. Bland de branscher som erhållit en relativt stor del av det beviljade stödet finns företagstjänster, turism och maskintillverkning. retag som fått bidraget är emellertid spridda på många olika branscher. Totalt har 231 preliminärt beviljade beslut avseende regionalt investeringsstöd fattats . Av dessa har det varit möjligt att redovisa det förväntade resultatet i 218 beslut (). Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . Investeringar som beräknas delfinansieras av stöden uppgår till . De företag som beviljats stöd förväntas enligt uppvisa en god tillväxt och en ökning av antalet sysselsatta . Förädlingsvärdet förväntas öka på total nivå . Sysselsättningen förväntas öka med 1 529 personer, varav 680 är kvinnor och 849 är män, och motsvarar en ökning på totalt . Omsättningen kommer enligt företagens prognoser att öka och vinstmarginalen . Det är emellertid stora regionala skillnader. Företag i och förväntar sig en kraftig ekonomisk tillväxt , medan företag i och är mer försiktiga i sina förväntningar. uppföljning av bidrag som beviljats visar att utfallen har varit väl överensstämmande med de förväntade värdena, förutom vinstmarginalen som inte har nått upp till de förväntningar företagen haft. Företagens utveckling följer den förväntade väl för att sedan mattas av. Trots avmattningen är dock utvecklingen positiv i jämförelse med basårsuppgifterna för alla resultatmått förutom vinstmarginal. Resultat av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionalt investeringsstöd åren 20012004 med en kontrollgrupp bestående av samtliga företag i . Enligt har de företag som erhållit regionalt investeringsstöd en bättre utvecklingen på total nivå för samtliga resultatmått (antal anställda, omsättning, vinstmarginal och förädlingsvärde) jämfört med kontrollgruppen. Regionalt bidrag till företagsutveckling har beviljats i regionalt bidrag till företagsutveckling, en minskning med från föregående år. Den största andelen av stödet utgörs av investeringsbidrag, . har beviljats i form av konsultcheckar, som mikrostöd och som landsbygdslån. De branscher som erhållit mest stöd är företagstjänster, metallvarutillverkning (exklusive maskin) turism och trävarutillverkning. Dessa fyra branscher har tillsammans fått av det totala beviljade stödet. Det stöd som beviljats förväntas bidra till 3 080 nya arbetstillfällen, 1 143 för kvinnor och 1 937 för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . Investeringar som beräknas del- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 finansieras av stöden uppgår till . Resultat av tidigare beviljat stöd har följt upp de företag som beviljades regionalt bidrag till företagsutveckling . Uppföljningen visar en god utveckling beträffande antal anställda, omsättning, vinstmarginal och förädlingsvärde jämfört med samtliga övriga företag. har sysselsättningsbidrag totalt beviljats med till 41 arbetsställen. Det är en minskning med jämfört med . Förklaringen till minskningen är troligen att sysselsättningsbidrag efter enbart får lämnas till nyetableringar i stödområde B samt, om det finns särskilda skäl, till andra typer av sysselsättningsökningar i stödområde A. Det stöd som beviljats förväntas bidra till cirka 409 nya arbetstillfällen, 200 för kvinnor och 209 för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . av det beviljade sysselsättningsbidraget gick till branschen företagstjänster. Resultat av tidigare beviljat stöd uppföljning av de företag som beviljades sysselsättningsbidrag 2001 visar en god utveckling beträffande antal anställda, omsättning, vinstmarginal och förädlingsvärde jämfört med samtliga övriga företag. Såddfinansiering har beviljats med till 281 arbetsställen som är små och medelstora företag. Fördelningen av finansieringen var i villkorslån och i bidrag. Omfattningen av stödgivningen har successivt ökat och allt fler län beviljar såddfinansiering. var det län som beviljade störst andel såddfinansiering med nästan . Den bransch som beviljats mest såddfinansiering via utgiftsområde 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 19 Regional utveckling är branschen företagstjänster, . Den övervägande delen av den statliga såddfinansieringen finansieras med andra medel än medel från utgiftsområde 19 Regional utveckling. Transportbidrag har kompenserat en del av företagens kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varutransporter. To- talt utbetalades . Transportbidragets utbetalningsvariationer över åren förklaras av konjunkturläget och skillnader i t.ex. bränslekostnader. De största stöden har utgått till zon 4, dvs. vissa kommuner i och . har erhållit det största transportbidraget med och har erhållit . Trävarutillverkning är den bransch som, jämfört med andra branscher, har erhållit störst andel av transportbidraget, . Det transportslag som beviljats den största andelen transportbidrag är biltransport med , vilket motsvarar av det totala transportbidraget. Tabell 4.9 Utbetalt transportbidrag fördelat på län åren 20022005 Tabell 4.10 Antal anställda i företag som beviljats transportbidrag 2005 Resultat av tidigare beviljat stöd uppföljning av de företag som beviljades transportbidrag 2001 visar en god utveckling beträffande antal anställda, omsättning, vinstmarginal och förädlingsvärde jämfört med samtliga övriga företag. Uppföljning av jämställdhetsindikatorer m.m. Den tidigare regeringen har bedrivit ett utvecklingsarbete bl.a. vad gäller könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden. Dessa indikatorer redovisas nu för de företag som beviljades stöd 2005. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 4.11 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2005 arbetsstället (%) arbetsstället (%) organisationen (%) organisationen (%) Det finns inga krav på att lämna uppgifter avseende företagsledning hos bolagsverket och därför är inte uppgifterna ovan heltäckande för samliga stödföretag. Uppgifterna avser endast de aktiebolag som fått stöd. Tabell 4.12 Kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden åren 2001 2004 Stiftelsen var till 116 företag. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfonden, ha skapat förutsättningar för investeringar på ca i de fem nordligaste länen, främst för små och medelstora företag. Enligt Norrlandsfondens egen uppföljning av verksamheten hade de 322 företag som de hade som kunder vid utgången av 2005 ökat sin omsättning med till totalt . ökade antalet anställda i kundföretagen med till totalt cirka 6 700 anställda. För regionalt investeringsstöd och sysselsättningsbidrag finns ett kvoteringsvillkor. För landsbygdsstödet finns inget villkor men stödet följs upp på samma sätt. Det har varit svårt att uppnå kvoteringsvillkoret att av det antal arbetstillfällen som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas vardera könet. Andelen kvinnor av den beräknade sysselsättningsökningen varierar kraftigt mellan olika län. Sysselsättningsbidrag går till stor del till personalintensiva företag inom framför allt tjänstenäringen, till skillnad mot övriga regionala företagsstöd som till stor del beviljas företag inom industrin. Detta kan vara en möjlig förklaring till varför andelen arbetstillfällen som tillfaller kvinnor är högre för sysselsättningsbidraget. Den tidigare regeringen har gjort en rad insatser inom det kommersiella serviceområdet med fokus på helhetssyn, samverkan mellan olika aktörer och en anpassning till lokalt varierande förhållanden. har på central nivå huvudansvaret för att stödja program och processer som främjar en god tillgång till kommersiell service. Lokala utvecklingsprogram för kommersiell service De lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service bildar ramen för de insatser som 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 genomförs regionalt och lokalt. Uppdraget att utforma dem i enlighet med riktlinjer gick till länsstyrelserna respektive regionala självstyrelseorganen i och samt samverkansorganen i och . De avser perioden 20042007 och har i uppdrag att stödja genomförandet. Centralt samordningsforum och Servicedatabasen verkar för att göra fler aktörer med betydelse för servicens utveckling delaktiga i arbetet med kommersiell service. Därför har de bland annat tagit initiativ till det s.k. centrala samordningsforumet, vars syfte är att vara ett forum för samverkan och samråd bland annat vad avser arbetet med att genomföra de lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service. Deltagare i forumet är bland annat kommuner och landsting, , dagligvaru- och drivmedelshandeln, Systembolaget, , samt några länsstyrelser. har utvecklat den s.k. Servicedatabasen tillsammans med och ansvarar för driften. Den innehåller information om hushållens tillgång till service och är ett viktigt instrument för såväl planering som uppföljning av insatser. Förordningen om stöd till kommersiell service Stöd enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service kan lämnas för att befolkningen i serviceglesa områden skall ha en tillfredsställande försörjning av dagligvaror och drivmedel. Mottagare av det finansiella stödet är kommuner och näringsidkare med fasta försäljningsställen för försäljning av dagligvaror och drivmedel. Stöd kan i vissa fall även lämnas till fackhandelsservice och varubussar. Den största delen av detta stöd utgörs av investeringsbidrag där 222 bidrag på sammanlagt har beviljats. Därefter följer hemsändningsbidrag som har beviljats till 131 kommuner med samt servicebidrag med fördelat på 86 bidrag. Investeringslån, som fram till och med benämndes landsbygdslån, uppgick till fördelat på 5 lån. minskade stödet totalt sett med jämfört med . Enligt bedömning beror detta bland annat på minskade investeringsstöd. var investeringsviljan extra hög på grund av en högre aktivitetsnivå inom kompetens- och utvecklingsprogrammet Affär på landet (se följande avsnitt). Även Servicebidraget minskade betydligt mellan åren, däremot ökade hemsändningsbidraget. Tabell 4.13 Stöd till kommersiell service fördelat på län åren 20022005 Den tidigare regeringen gav i uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet . tilldelades för genomförandet. förlängde den tidigare regeringen uppdraget och tilldelades då ytterligare . Enligt redovisning har cirka 17 av de tilldelade förbrukats. I avvaktan på att lokala utvecklingsprogram för kommersiell service skulle inrättas beslutade den tidigare regeringen om en insats på för att på kort sikt motverka ytterligare försämringar av tillgången till kommersiell service i särskilt utsatta områden. Medlen fördelades på länsstyrelser respektive regionala självstyrelseorgan samt samverkansorganen i och . Medlen skulle främst användas till åtgärder som kunde genomföras med stöd av förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service men kunde även användas för att finansiera insatser inom ramen för det nationella kompetens- och utvecklingsprogrammet Affär på landet. Dessutom har medel från (mål 1, mål 2, mål 3, gemenskapsinitiativen Leader+ och Interreg), programmen för entreprenörskap och lokal utveckling samt kommunala stöd funnits med som medfinansiering vid genomförande av olika åtgärder. Förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala utvecklingspolitiken har också möjliggjort stöd inom detta område. Uppdrag att testa och utveckla nya lösningar uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet har inriktats på fyra områden. För det första har 18 lokala och regionala projekt beviljats medel med inriktning på kommunernas verktyg för ökad tillgänglighet, samordning av transporter samt servicesamordning. För det andra har villkoren för ombudsservicen på cirka 600 orter kartlagts i det Nationella multiserviceprojektet. Denna verifieringsprocess har inneburit ett ökat antal multiserviceorter i landet. För det tredje har fokuserat på Tillgänglig butik, en utbildning om ökad tillgängligheten för personer med funktionsnedsättningar. För det fjärde har satsat på det nationella kompetens- och utvecklingsprogrammet Affär på landet. Det har finansierats med totalt . kommer från uppdraget att utveckla och testa nya lösningar. Cirka 17 miljoner kommer från de som den tidigare regeringen beviljade länsstyrelser respektive regionala självstyrelseorganen samt samverkansorganen i och 20022004. Resterande kommer från EU:s struktur- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 fonder (mål 1, mål 2, mål 3, och gemenskapsinitiativet Interreg), programmen för entreprenörskap och lokal utveckling, kommuner samt från projektmedel inom anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Den centrala medfinansieringen till Föreningen () har gjort det möjligt att genomföra Affär på landet i hela landet. Målet för verksamhetsområdet service är en god tillgång till kommersiell service för kvinnor och män. Resultatindikatorerna är utvecklingen av tillgång till kommersiell service för kvinnor och män, antal kvinnor respektive män som finns anställda i ett företag som fått stöd enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service, antal kvinnor och män som finns på ledningsnivå på dessa arbetsställen samt kvinnor och män i styrelsen i organisationen. har 473 orter mist sin sista dagligvarubutik. har det dock tillkommit service på 106 orter. Drygt 98 000 hushåll har numera mer än 10 kilometer till sin närmaste butik. I samtliga län är det en större andel män än kvinnor i denna grupp. Partnerskapen och programarbetet har enligt dock lett fram till att de samlade insatserna har inriktats på strategiskt viktiga butiker och konsekvenserna av de genomförda nedläggningarna bedöms trots allt som relativt begränsade. av de 1 100 butiker som är sist kvar på sin ort bedöms ha låg omsättning () vilket gör att sannolikheten för fortsatta nedläggningar är stor. Bland de företag som har erhållit stöd enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service är av de anställda kvinnor och män (exklusive hemsändningsbidrag som ges till kommunerna). Andel män respektive kvinnor i styrelsefunktioner kan endast tas fram för aktiebolag, vilka utgör av de företag som fick stöd. I aktiebolagens var av styrelsemedlemmarna kvinnor och män. Eftersom underlaget för fördelningen av män och kvinnor i ledningsfunktion är för bristfälligt är det inte meningsfullt att redovisa det. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Uppföljning av de samlade insatserna redovisade en uppföljning av arbetsformerna, dvs. partnerskap och program, samt de mest omfattande och genomgripande insatserna, dvs. stödet till kommersiell service samt kompetens- och utvecklingsprogrammet Affär på landet. De konstaterar flera positiva effekter men det finns däremot ännu en osäkerhet om hur pass långvariga effekterna är. Partnerskapen och programarbetet har lett till ökad kunskap om varandras villkor bland berörda aktörer, en gemensam bild av utvecklingsförutsättningarna och därmed en säkrare grund för beslut. Underlag från bland annat Servicedatabasen har här haft en viktig roll. Det sektorsövergripande synsättet har stärkts genom ökad delaktighet och lokal förankring. Insatserna inom Affär på landet har bidragit till att öka den samlade kunskapen om konsumenternas behov, butikernas förmåga att möta dessa behov samt potential för utveckling. Vidare har de resulterat i en stärkt företagarroll hos de lanthandlare som deltagit. Insatserna har varit en effektiv insats för att bevara och utveckla servicen på orten. Redovisningen visar vidare att de samlade insatserna har lett till att de negativa konsekvenserna för landsbygdshushållen kunnat begränsas och att landsbygdsbutiker med stor betydelse för varuförsörjningen har överlevt. Färre än en tiondel av de butiker som har varit föremål för insatser hade upphört med verksamheten som nästan en tredjedel av jämförbara butiker utan insatser hade lagts ned. En utgångspunkt för framtida arbete bör enligt vara att nuvarande insatser bör breddas i syfte att öka samordningen mellan kommersiell och offentlig service, där så är ändamålsenligt. 4.8Statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner med anledning av försvarsomställningen Till grund för en långsiktig hållbar regional utveckling i de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen ligger det regionala utvecklingsarbetet för att främja ökad konkurrenskraft, sysselsättning och hållbar tillväxt. I den av beslutade propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:05, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) aviserade den tidigare regeringen en rad åtgärder för de regioner som berörs mest av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation, dvs. , , /och . Medel för regionalt utvecklingsarbete Den tidigare regeringen gav landshövdingarna vid länsstyrelserna i , , och i uppdrag att föreslå lämpliga lokala, regionala och nationella åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i respektive lokal arbetsmarknadsregion. Delrapporter med redovisningar över det arbete som bedrivits har överlämnats till den tidigare regeringen . Slutrapporter från landshövdingarna inkom . Den tidigare regeringen fattade beslut om utvecklingsmedel till respektive region. och /fick vardera, och . Den tidigare regeringen fattade beslut om ytterligare utvecklingsmedel till respektive region. och /fick vardera, och . Den tidigare regeringen har fattat beslut om betydande lokaliseringar av statlig verksamhet till regionerna , , /och . Kostnaderna för omlokaliseringarna skiljer sig åt mellan de olika myndigheterna, liksom deras ekonomiska situation. Regeringen bedömer att den totala kostnaden för myndigheterna, t.ex. lokal-, löne- och flyttkostnader, kan bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Regeringen avser att, med anledning av de beslutade lokaliseringarna, noga följa utvecklingen av myndigheternas ekonomiska situation, så att verksamheterna långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen avser vidare under 2007, som tidigare aviserats, fortsätta att kompensera flertalet myndigheter för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Den tidigare regeringen inrättade en särskild omställningsorganisation i form av en kommitté med uppgift att ta hand om den personal som väljer att inte flytta med. Kommittén finansieras av det under utgiftsområde 19 Regional utveckling fram uppförda anslaget 33:6 In- satser med anledning av försvarsomställningen. Tabell 4.14 Den tidigare regeringen har fattat följande beslut om lokaliseringar till