prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 BILAGA 2 för svensk exportUT ....................................................... i omvärlden UT .................................................................... efterfrågan och produktionUT ..................................................................... löner, inflation och resursutnyttjandeUT..................................... offentliga ..........................................................sektorns finanserUT DeTU budgetpolitiska .....................................................................målenUT statliga sektorn..............................................................................UT 2006/07:1 BILAGA 2 7TU UT DenTU demografiska utvecklingen och de offentliga finansernaUT ........................... med föregående prognos för 2006UT ..................................... med föregående prognos för 2007UT ..................................... till avsnitt 1 Internationell utvecklingUT................................................... till avsnitt 2 Finansiella marknaderUT........................................................ till avsnitt 3 Svensk efterfrågan och produktionUT .................................. till avsnitt 4 Arbetsmarknad, löner, inflation och resursutnyttjandeUT.. till avsnitt 5 Den offentliga sektornUT ...................................................... Kan inbromsningen på fastighetsmarknaden leda till en hårdlandning i Förenta Stark asiatisk tillväxt trots dämpning i 22 Plånboksversionen av hushållens disponibla inkomst 43 Olika statistikkällor ger olika bild av arbetsmarknadsutvecklingen.. 57 Varför är inflationen lägre i än i euroområdet 65 Skatteprognoser på medelfristig sikt....78 2006/07:1 BILAGA 2 BNP-tillväxt, KPI, arbetslöshet och världsmarknadstillväxt ................................. största varuexportmarknader och deras andel av världs BNP................. Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export av varor och tjänster samt prisutveckling................................................... Hushållens disponibla inkomst................................................................................ Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Import av varor och tjänster samt prisutveckling................................................... Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program..................... Offentliga sektorns finanser .................................................................................... Den offentliga sektorns inkomster och utgifter..................................................... Skatter och avgifter................................................................................................... Den offentliga sektorns utgifter .............................................................................. Indikator för överskottsmålet: Strukturellt sparande och genomsnitt av sparande72 Utgiftstak för staten................................................................................................. Indikatorer för impuls till efterfrågan ..................................................................... Statens finansiella sparande och budgetsaldo.......................................................... 5.10 Budgetsaldo och statsskuld.................................................................................... 5.12 Skatter och avgifter................................................................................................. 5.13 Statsbidrag enligt nationalräkenskaperna.............................................................. 5.14 Kommunsektorns finanser..................................................................................... Nyckeltal, basalternativet......................................................................................... Nyckeltal, högtillväxtalternativet ............................................................................ Nyckeltal, lågtillväxtalternativet.............................................................................. 2006/07:1 BILAGA 2 BNP-tillväxt i viktiga länder ..................................................................................... Investeringar i viktiga länder .................................................................................... Sysselsättningen inom byggindustrin ...................................................................... Bostadsinvesteringar och påbörjade nybyggnationer ............................................. Huspriserna dämpas alltmer ..................................................................................... Offentliga sektorns finansiella sparande och bytesbalansunderskottet................. Kärninflationen stiger i ................................................................. Hushållens sparkvot och FED funds....................................................................... Produktivitetstillväxten dämpas i ................................................ Export och investeringar i euroområdet................................................................ Bostadsinvesteringar i och ........................................................ Industriproduktion i valda länder........................................................................... Sysselsättningstillväxt i , och euroområdet............................... Förändring antalet anställda, totalt och heltid ...................................................... BNP världen och världsmarknadsefterfrågan, VME............................................. Pris på Brentolja ...................................................................................................... 10-åriga obligationsräntor i , och ..................... Styrräntor i euroområdet, och ......................................... Dollar mot yen och euro........................................................................................... Börsutvecklingen i euroområdet, och ............................. Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och ........................ Världsmarknadsefterfrågan (VME) och svensk exporttillväxt............................... Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 ..................... Konkurrenssituationen för svensk industri............................................................. Export av varor och övriga tjänster.......................................................................... Investeringarnas andel av BNP................................................................................. Kapacitetsutnyttjandet i industrin ........................................................................... Påbörjade nybyggnationer av bostäder.................................................................... Bygglov och påbörjade bostäder ............................................................................ Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter ................................ Hushållens förväntningar 12 månader framåt ....................................................... Hushållens eget sparande........................................................................................ Industriproduktion och varuexport ....................................................................... Brist på arbetskraft inom byggverksamhet............................................................ Efterfrågan på privata tjänster ................................................................................ Gap för olika variabler............................................................................................... Sysselsättning och arbetskraftsutbud....................................................................... Nyanmälda lediga platser och sysselsättning........................................................... Sysselsatta och i arbetskraften.................................................................................. Frånvarande och sysselsatta...................................................................................... Arbetskraftsdeltagande i olika åldersgrupper.......................................................... 2006/07:1 BILAGA 2 Öppen och total arbetslöshet................................................................................... Sysselsättningsgap och löneökningstakt ................................................................. Effekter på KPI-inflationen av prisutvecklingen för olika varu- och Växelkurs och importerad inflation....................................................................... Bristtal i handeln och inflation............................................................................... Sysselsättningsgap och inflation ............................................................................ Skatter inklusive skatt till EU.................................................................................. Antalet personer i socialförsäkringssystem ............................................................ Befolkning i åldrarna ................................................................................. I denna bilaga till budgetpropositionen redovisas prognos för den internationella och svenska ekonomins utveckling . Dessutom redovisas en kalkyl för utvecklingen och 2009 som bygger på bedömningar av resursläget och ekonomins potentiella tillväxttakt. Prognosen baseras på underlag från bl.a. (), Europeiska kommissionen och (). bär hela ansvaret för de bedömningar som redovisas. är ansvarig för beräkningarna. I arbetet med denna bilaga har information som fanns tillgänglig beaktats. Världsekonomin har vuxit i snabb takt . Den höga tillväxten har drivits på av en expansiv penningpolitik i OECD-området , som de långa räntorna legat på historiskt låga nivåer. Även om penningpolitiken successivt stramats åt ger de låga räntorna i världsekonomin som helhet fortfarande en efterfrågestimulans och i viss mån även , vilket bidrar till att tillväxten förväntas bli fortsatt god såväl som . har den starka efterfrågeutvecklingen i den amerikanska ekonomin svarat för en betydande andel av tillväxten i världsekonomin. Detta har inneburit att en eventuell amerikansk konjunkturförsvagning riskerat att få märkbara konsekvenser för världsekonomin och har dessutom bidragit till ett amerikanskt bytesbalansunderskott som torde vara ohållbart . Det finns nu vissa förutsättningar för att denna obalans kan minska, då de asiatiska ekonomierna fortsätter att växa snabbt som euroområdet återhämtar sig, vilket till viss del kompenserar en svagare tillväxt i framöver. Om inbromsningen i den amerikanska ekonomin blir överraskande kraftig kan tillväxten i världsekonomin dock dämpas mer än vad som förutses i denna prognos. Den svenska konjunkturen vände uppåt 2004 som en följd av en stark uppgång i exporten och tillväxten har gradvis breddats. Tillväxttakten bedöms bli den högsta sedan mil- 2006/07:1 BILAGA 2 lennieskiftet och även växer ekonomin i god takt. Tilltagande internationell efterfrågan och god konkurrenskraft i svenska företag medför att den totala exporten växer snabbt, framför allt . Den starka exporttillväxten innebär att även industriproduktionen ökar i god takt framöver. Låga räntor, ett högt kapacitetsutnyttjande i industrin och en stark efterfrågan på bostäder har inneburit att investeringarna vuxit i mycket snabb takt . De höga investeringsnivåerna innebär dock att produktionskapaciteten i ekonomin vuxit snabbt. Därmed väntas tillväxten i investeringarna dämpas framöver. Bostadsinvesteringarna bedöms stagnera bl.a. till följd av en ökande brist på arbetskraft i byggsektorn. Hushållens konsumtion bedöms växa i god takt framöver. Värdet av hushållens totala förmögenhet har stigit kraftigt . Till detta kommer att hushållens disponibla inkomster utvecklas väl framöver, vilket till en betydande del beror på de skattesänkningar för hushållen som presenteras i denna proposition. Fortsatt låga räntor och en ökad sysselsättning bidrar också till den goda inkomstutvecklingen. Det finns en viss sannolikhet att sysselsättning och konsumtion kan komma att öka ännu snabbare än i föreliggande prognos. Detta skulle kunna innebära en utveckling liknande perioden 19982000, då konsumtionen växte mycket starkt. Även den offentliga konsumtionen utvecklas starkt , vilket bl.a. beror på att de kommunala finanserna är bättre . Som en följd av den starka efterfrågetillväxten och en starkare krona väntas importen växa kraftigt under prognosåren. Sammantaget bedöms BNP växa och 2007. Den kalenderkorrigerade BNP-tillväxten, där hänsyn tas till antalet arbetsdagar, uppgår till och 2007. beräknas BNP-tillväxten uppgå till respektive . syntes en vändning på arbetsmarknaden, när sysselsättningen började öka . Sysselsättningen har fortsatt att stiga . Den fortsatt höga efterfrågetillväxten i den svenska ekonomin framöver skapar goda förutsättningar för en ökande sysselsättning . Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden har inneburit att arbetskraftsutbudet stigit under 2006/07:1 BILAGA 2 2005 och 2006. De utbudsstimulerande åtgärder som aviseras i denna proposition bidrar till att arbetskraftsutbudet bedöms fortsätta öka i god takt framöver. Ett stigande arbetskraftsutbud är en förutsättning för att den reguljära sysselsättningen ska kunna ligga på en varaktigt högre nivå. Den förutsedda ökningen i arbetskraftsutbudet innebär att även om sysselsättningen växer snabbt bedöms inte någon generell brist på arbetskraft uppstå . Därmed bedöms såväl löneökningstakten som inflationen stiga långsamt framöver. Den låga inflationen innebär i sin tur att de svenska räntorna endast förväntas stiga måttligt . Att bedöma resursutnyttjandet är dock svårt, och denna osäkerhet är osedvanligt stor . Dels är det svårt att bedöma hur stora de utbudsstimulerande effekterna blir av regeringens politik, dels finns en betydande osäkerhet om när dessa effekter realiseras. I avsnitt 6 i denna bilaga analyseras hur mängden lediga resurser på arbetsmarknaden påverkar den ekonomiska utvecklingen. Trots att sysselsättningen ökar starkt medför det stigande arbetskraftsutbudet att den öppna arbetslösheten sjunker betydligt mindre än sysselsättningen ökar. bedöms den öppna arbetslösheten vara i det närmaste oförändrad, vilket följer av ett fortsatt stigande arbetskraftsutbud bl.a. till följd av neddragningar i arbetsmarknadspolitiska program. Den totala arbetslösheten, som även omfattar personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, faller däremot 2007. väntas arbetslösheten minska i god takt som en följd av en fortsatt god sysselsättningsutveckling i kombination med att arbetsutbudet inte längre ökar lika fort. Sammantaget förväntas den totala arbetslösheten uppgå till för att falla till 2009. Den reguljära sysselsättningsgraden stiger och bedöms uppgå till 2009. Den offentliga sektorns finanser har förstärkts och beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till motsvarande av BNP. De skattesänkningar och andra reformer som föreslås, beräknas efter finansiering till motsvarande av BNP 2007 och ökar till av BNP 2008 och 2009. Tillsammans med tidigare beslutade åtgärder uppgår reformerna som träder i kraft till av BNP. den offentliga sektorns inkomster som utgifter minskar kraftigt som andel av BNP . Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas uppgå till av BNP 2007. förstärks sparandet successivt. De finansiella överskotten medför, tillsammans med planerade försäljningar av statliga aktieinnehav, att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld minskar kraftigt i relation till BNP, från 2005 till 2009. Procentuell förändring, om annat ej anges 1P AntalP reguljärt sysselsatta i åldern , dvs. exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 2P P I procent av arbetskraften. 3P P Antalet öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska program. 4P P Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, tusental. 5P P Procent av BNP. 6P P Inklusive skatter till EU. Källor: , och . God tillväxt i världsekonomin Den globala tillväxten väntas vara fortsatt hög och . I takt med att lediga resurser tas i anspråk och den penningpolitiska stimulansen ebbar ut förutses global BNP växa långsammare. Den globala tillväxten väntas framöver i mindre utsträckning drivas av en stark industrikonjunktur och i ökad grad av en konsumtionsuppgång. av hög tillväxt har konjunkturen mattats i . I euroområdet stagnerade tillväxten men har under första halvan av 2006 stärkts betydligt. I har tillväxten successivt stärkts . väntas konjunkturen i försvagas medan tillväxten i euroområdet och blir fortsatt god (se diagram 1.1). väntas BNP-tillväxten i världen uppgå till och till . väntas global BNP öka och 2009, vilket är i linje med den genomsnittliga tillväxten . Diagram 1.1 BNP-tillväxt i viktiga länder Källor: Nationell statistik, och . Den internationella konjunkturen har i huvudsak drivits av en stark investeringsuppgång. Företagens investeringar har stimulerats av en hög global efterfrågan i kombination med goda vinstmarginaler och låga räntor. Investeringskonjunkturen i de viktigaste regionerna i världsekonomin väntas emellertid kulminera och mattas betydligt (se diagram 1.2). 2006/07:1 BILAGA 2 Diagram 1.2 Investeringar i viktiga länder Källor: Nationell statistik, och . Fler tillväxtmotorer i världsekonomin har en hög konsumtionstillväxt i skapat gynnsamma tillväxtförutsättningar för resten av världen. När den amerikanska ekonomin nu saktar in väntas, förutom , även euroområdet och få axla större roller som tillväxtmotorer. Euroområdet och har i takt med att hushållens konsumtion stärkts blivit bättre rustade att hantera en avmattning i amerikansk efterfrågan. väntas konjunkturen i övriga regioner, främst tillväxtekonomierna i och , utvecklas fortsatt starkt . Effekterna på världsekonomin av en inbromsning i amerikansk ekonomi kan därmed lindras och bedöms bli relativt begränsade. Den penningpolitiska stimulansen ebbar ut Trots stigande energipriser och krympande lediga resurser har den underliggande inflationen i OECD-området varit låg. Flera faktorer har haft en dämpande inverkan på prisutvecklingen, vilket gett utrymme för centralbankerna att föra en klart expansiv penningpolitik. En ökad globalisering har inneburit att konkurrensen hårdnat, produktiviteten förbättrats och löneökningstakten dämpats. Därutöver har centralbankernas trovärdighet att verka för stabila priser gradvis ökat . har flera tongivande centralbanker stramat åt penningpolitiken i ljuset av stigande inflationsförväntningar och tilltagande inflation. Flertalet centralbanker har i ökad utsträckning i sina penningpolitiska beslut, utöver 2006/07:1 BILAGA 2 strävan att uppnå inflationsmålen, vägt in riskerna med en kraftigt stigande kreditexpansion och betydande prisökningar på bostadsmarknaden. Tabell 1.1 BNP-tillväxt, KPI, arbetslöshet och världsmarknadstillväxt Procentuell förändring, om annat ej anges -0,3 Arbetslöshet, procent av 1P HIKP för euroområdet och KPI för och . 2P EurostatsP definition för euroområdet och nationell definition för och . 3P P Världsmarknadsefterfrågan är en uppskattning av importefterfrågan i samtliga länder som exporterar till. Källor: Nationella källor, och . som en mild avmattning i världsekonomin utgör huvudscenariot i prognosen finns flera nedåtrisker. Avmattningen i amerikansk ekonomi till följd av en avkylning på bostadsmarknaden kan ha underskattats. En betydande tillväxtdämpning i skulle få kännbara effekter för världsekonomin. Även med en svagare konsumtionstillväxt hos de amerikanska hushållen och en något svagare dollar framöver kvarstår en risk för en abrupt anpassning av de globala sparandeobalanserna. Dessutom finns en risk för att oljepriset stiger kraftigt till följd av geopolitisk oro. Även om de senaste två årens oljeprisökningar har haft en begränsad effekt på den realekonomiska utveck- lingen kan ytterligare oljeprisökningar leda till stigande inflationsförväntningar och tilltagande prisökningar. Detta skulle i sin tur leda till höjda räntor, vilket riskerar att dämpa konjunkturen i ett läge med en redan vikande efterfrågan. av stark tillväxt visar den amerikanska ekonomin tydliga tecken på att bromsa in. BNP växte med måttliga mellan och , vilket kan jämföras med en tillväxt på . En långsammare ökning av huspriserna i kombination med stigande bensinpriser och en något mer dämpad sysselsättningstillväxt höll tillbaka hushållens konsumtion. Bostadsinvesteringarna föll kraftigt, som företagens investeringar dämpades jämfört med . Mycket talar för att BNP-tillväxten kommer att dämpas ännu mer framöver. Den numera åtstramande penningpolitiken har ännu inte fått fullt genomslag på tillväxten. Även om olje- och bensinpriserna fallit tillbaka är de fortfarande uppe på höga nivåer. In- bromsningen på fastighetsmarknaden har dessutom intensifierats, vilket dämpar tillväxten ytterligare och . Fastighetsmarknaden har varit den kanske viktigaste drivkraften i den amerikanska ekonomin under konjunkturuppgången. beräknas upp till en tredjedel av sysselsättningstillväxten ha varit knuten till utvecklingen på fastighetsmarknaden. Att sysselsättningstillväxten inom byggindustrin avtagit är en viktig förklaring till att sysselsättningen i hela ekonomin bromsat in (se diagram 1.3). Aktiviteten på fastighetsmarknaden förefaller nu dämpas i en allt snabbare takt. Förtroendet bland byggföretagen har sjunkit till den lägsta nivån som det tar allt att sälja bostäder. Såväl ansökningar om byggnadstillstånd som påbörjade nybyggnationer har fallit och är nu nere på 2002 respektive Bostadsinvesteringarna, som föll , väntas falla i en ännu snabbare takt framåt (se diagram 1.4). Lägre bostadsinvesteringar väntas dämpa BNP-tillväxten med drygt en halv procentenhet . har bostadsinvesteringarnas bidrag till tillväxten i genomsnitt uppgått till . Svagare bostadsinvesteringar får därmed betydande konsekvenser för BNP-tillväxten. Diagram 1.3 Sysselsättningen inom byggindustrin Byggindustrin, förändring jämfört med föregående månad Byggindustrin, 6 månaders glidande medelvärde Diagram 1.4 Bostadsinvesteringar och påbörjade Anm.: glidande medelvärde av påbörjade nybyggnationer. Kan konsumenterna konsumera mer? Hushållens konsumtion har ökat snabbare än inkomsterna . Stigande huspriser har, vid sidan av en hygglig inkomst- och sysselsättningstillväxt, stimulerat konsumtionen. Allt eftersom huspriserna stigit har många hushåll tagit nya lån med bostaden som säkerhet. Därigenom har ytterligare konsumtionsutrymme frigjorts och sparandet sjunkit. 2006/07:1 BILAGA 2 I nominella termer ökar huspriserna betydligt långsammare än (se diagram 1.5). I reala termer har huspriserna börjat falla. Högre bolåneräntor har dämpat bostadsefterfrågan och ansökningar om nya bostadslån har minskat kraftigt . En mer dämpad husprisutveckling antas innebära att hushållens konsumtion i allt högre grad bestäms av inkomstutvecklingen framöver. Hushållens konsumtion bedöms öka med i genomsnitt , vilket kan jämföras i genomsnitt . Diagram 1.5 Huspriserna dämpas alltmer Källor: och Office for Oversight. Företagens investeringar har vuxit snabbt . Förutsättningarna är goda för en fortsatt hygglig investeringskonjunktur inom industrin. Företagsförtroendet är högt. Kapacitetsutnyttjandet i industrin har stigit och är på nivåer som historiskt åtföljts av hög investeringstillväxt. Den internationella efterfrågan har breddats till att omfatta fler regioner som företagens finanser är sunda och vinstutvecklingen är god. Men då exportens andel av BNP endast uppgår till är utvecklingen i hushållssektorn den avgörande faktorn för investeringstillväxten . Eftersom hushållens konsumtion väntas växa i en långsammare takt, bör även investeringstillväxten dämpas .