prop · GU03133 · 2007-09-11 00:00:00 — I stället knyts enligt andra stycket under- rättelseskyldigheten till den tidpunkt då ärendet, i vilket den hemliga tvångsmedelsanvändningen skedde, avslutades. Med ärendet avses den del av en utredning som avser en viss person som har utsatts för tvångs- medelsåtgärden. Underrättelsen skall alltså lämnas så snart det kan ske efter det att ärendet avseende en viss person har avslutats, dvs. när det inte längre finns skäl för de brottsbekämpande myndigheterna att i aktu- ellt sammanhang vidta några ytterligare åtgärder mot personen. En underrättelse behöver enligt tredje stycket inte lämnas till den som redan har fått del av eller tillgång till samtliga de uppgifter som skall ingå i en underrättelse. Det är inte heller nödvändigt att lämna någon under- rättelse om det med hänsyn till omständigheterna är uppenbart att en un- derrättelse är utan betydelse. Så kan vara fallet om avlyssningen avser en telefonautomat som innehas av en operatör som har medverkat till verk- ställigheten av avlyssningen. Bestämmelserna har motiverats i avsnitt 5.8. En underrättelse enligt 16 § skall innehålla uppgift om vilket tvångs- medel som har använts och uppgift om tiden för åtgärden. Vid hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skall underrättelsen även innehålla uppgift om vilken teleadress som åtgärden har avsett. Vid hemlig kameraövervakning skall underrättelsen även innehålla upp- gift om platsen för åtgärden. Den som har varit utsatt för en åtgärd enligt 1 § 6 skall få uppgift om vilken misstanke som har legat till grund för åtgärden. Den som inte är eller har varit misstänkt skall få uppgift om detta. I paragrafen, som är ny, anges vad en underrättelse till enskild om an- vändning av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, eller hemlig kameraövervakning skall innehålla. Till en början skall det anges vilket av de hemliga tvångsmedlen som har använts. Det skall också anges tvångsmedlet har an- vänts mot den underrättade personen. Detta innebär att för en och samma avlyssning eller övervakning skall innehavaren av teleadressen underrät- tas om hela den tid avlyssningen eller övervakningen har pågått medan den som har varit utsatt för åtgärd enligt 1 § 6 utan att vara innehavare av Prop. 2006/07:133 teleadressen, skall underrättas om den tid han eller hon blev föremål för Normalt får det anses tillräckligt att ange under vilka dagar som tvångsmedlet har riktats mot personen i fråga. Har verkställigheten av tvångsmedlet pågått endast under en , kan det vara lämp- ligt att i stället ange tiden i timmar eller minuter. Vid hemlig teleavlyss- ning och hemlig teleövervakning skall det vidare upplysas om vilken teleadress som har avlyssnats eller övervakats. Vid hemlig kameraöver- vakning skall platsen för åtgärden anges. Slutligen skall den som har varit utsatt för en åtgärd enligt 1 § 6 underrättas om vilken misstanke som har legat till grund för avlyssningen eller övervakningen medan den som inte är eller har varit misstänkt skall upplysas om detta förhållande. Bestämmelserna har motiverats i avsnitt 5.8. Om det gäller sekretess enligt 2 kap. 1 eller 2 §, 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) för uppgifter som avses i 17 §, skall en underrättelse enligt 16 § skjutas upp till dess att sekretess inte längre gäller. Har det på grund av sekretess enligt första stycket inte kunnat lämnas någon underrättelse från det att det ärende i vilket åtgärden vidtogs avslutades, får underrättelsen underlåtas. Paragrafen, som är ny, anger de situationer då en underrättelse enligt 16 § antingen skall skjutas eller helt underlåtas. Enligt första stycket skall en underrättelse till enskild om användning av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning eller hemlig kamera- övervakning skjutas upp det råder sekretess av ett visst slag. Skulle underrättelsen röja förhållanden som omfattas av utrikes- eller försvarssekretess (2 kap. 1 och 2 §§ sekretesslagen) eller sekretess till skydd för den brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamhe- ten (5 kap. 1 §) eller för enskildas intressen (9 kap. 17 §) skall underrät- telse alltså skjutas upp. Det kan handla om att en underrättelse i fråga om det aktuella ärendet skulle röja åtgärder av betydelse för andra utred- ningar. Underrättelsen skall skjutas upp i sin helhet även om det gäller sekre- tess enbart för vissa av de uppgifter som skall lämnas enligt 17 §. Åkla- garen, som är den som ansvarar för att en underrättelse lämnas, skall återkommande pröva om det fortfarande föreligger sekretess för uppgift eller om underrättelse skall lämnas. Frågan måste dessutom tas upp till prövning om det framkommer nya omständigheter som ger anledning att ompröva sekretessfrågan. Det ligger i sakens natur att prövningarna do- kumenteras. Om det har gått från det att ärendet, i vilket det hemliga tvångs- medlet användes, avslutades utan att någon underrättelse har kunnat läm- nas, får enligt andra stycket underrättelsen underlåtas och bevakningen av sekretessfrågan kan alltså upphöra. Bestämmelserna har motiverats i avsnitt 5.8. Sammanfattning av betänkandet Ytterligare rätts- säkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. (SOU 2006:98) Mitt uppdrag har varit att överväga ytterligare garantier för enskildas rättssäkerhet vid användning av hemliga tvångsmedel i brottsbekäm- pande verksamhet. Uppdraget har omfattat att utforma en skyldighet att underrätta brottsmisstänkta personer men även andra enskilda som har avlyssnats eller övervakats med hemliga tvångsmedel. Vidare har upp- draget angått att undersöka om det behövs förbättringar av det gällande systemet med offentliga ombud som bevakar enskildas integritetsintres- sen i domstolarnas ärenden om tillstånd till hemliga tvångsmedel. Jag har även behövt göra överväganden angående en nämnd med uppgift att följa och granska den verksamhet vid vilken det förekommer användning av hemliga tvångsmedel m.m. Särskild underrättelseskyldighet om användandet av hemliga tvångsmedel i brottsutredningar Jag föreslår att det skall införas en särskild skyldighet att underrätta en- skilda personer som har påtagligt berörts av sådan verkställighet av hem- liga tvångsmedel som sker i brottsutredningar. Brottsmisstänkta personer mot vilken ett hemligt tvångsmedel har an- vänts skall omfattas av den särskilda underrättelseskyldigheten. Den skall dock inte gälla brottsmisstänkta som åtalas för brottet eftersom de som åtalas redan har en vidsträckt rätt till s.k. partsinsyn i allt utredningsmate- rial, inbegripet all användning av hemliga tvångsmedel. Vid hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skall även in- nehavaren av den avlyssnade eller övervakade teleadressen, om denne är någon annan än den misstänkte, underrättas om åtgärden. Beträffande hemlig kameraövervakning, och det förslag om hemlig rumsavlyssning som har förelagts , skall den person som innehar den plats mot vilken övervakningen eller avlyssningen har använts underrättas om åt- gärden. Undantag skall dock gälla för platser till vilka allmänheten har tillträde. En underrättelse skall ange vilket hemligt tvångsmedel som har an- vänts samt innehålla uppgift om vilken teleadress eller plats som avlyss- ningen eller övervakningen har avsett och vilken tid som tvångsmedlet omfattade den som underrättelsen avser. Har den underrättade varit misstänkt för brott, och har det legat till grund för avlyssningen eller övervakningen, skall han eller hon även upplysas om vad brottsmisstan- ken avsett. En särskild underrättelse skall som huvudregel lämnas så snart det kan ske utan skada för den brottsutredning i vilken tvångsmedlet har använts, dock senast inom en månad från det att förundersökningen avslutades. Om det gäller sekretess för en uppgift i en underrättelse skall denna skjutas upp till dess sekretessen inte längre gör sig gällande. Sekretess kan gälla för att brottsbekämpningen inte skall saboteras men sekretess kan även angå enskildas förhållanden. Kan en underrättelse på grund av sekretess inte lämnas till den enskilde från det att förundersökningen avslutats skall den underlåtas. Ett oberoende organ med uppgift att löpande granska användningen av hemliga tvångsmedel skall då underrättas om underlåtelsen. Den särskilda underrättelseskyldigheten skall inte omfatta Säkerhets- polisens verksamhetsområde såvitt gäller utredningar om allmänfarliga brott, brott mot rikets inre och yttre säkerhet samt terroristbrott. Även på detta område skall dock ett oberoende organ löpande granska att använd- ningen av hemliga tvångsmedel går rätt till. Varje person skall ha rätt att begära att det oberoende organet kontrol- lerar om han eller hon har varit föremål för ett hemligt tvångsmedel i strid med gällande författningar. Organet skall efter en kontroll avge ytt- rande till den enskilde i frågan om det har förkommit användning av hemliga tvångsmedel som det enligt gällande regler finns möjlighet att upplysa om. Skulle organet finna att det kan misstänkas att en tjänsteman gjort sig skyldig till ett brott, skall nämnden anmäla detta till åklagare. Skulle or- ganet finna att det vid myndighetsutövning har förekommit sådant fel eller försummelse som kan grunda skadeståndsansvar för staten, skall organet anmäla det till Justitiekanslern. med stark parlamentarisk anknytning Jag har alltså funnit att en särskild skyldighet att underrätta enskilda om användning av hemliga tvångsmedel förutsätter att det inrättas ett obero- ende organ med uppgift att granska den verksamhet där det förekommer användning av hemliga tvångsmedel. Utan ett sådant organ skulle under- rättelseskyldigheten inte bli särskilt meningsfull. Vidare behövs ett obe- roende organ för att kontrollera tvångsmedelsanvändningen i de fall där undantag i underrättelseskyldigheten gäller. Rättssäkerheten för enskilda skulle stärkas väsentligt om det också i införs en efterhandkontroll av användandet av hemliga tvångs- medel som kompletterar den kontroll i förhand som utövas av dom- stolarna. Detta har stor betydelse för hur lever upp till Europa- konventionens krav på effektiva nationella rättsmedel. Därför delar jag den uppfattning som framförts av tidigare utredningar och i den allmänna debatten att ett sådant organ bör inrättas för att utöva en särskild tillsyn över användningen av hemliga tvångsmedel men även användningen av kvalificerade skyddsidentiteter. Jag menar att ett tillsynsorgan av detta slag bör ha en stark parlamenta- risk anknytning i likhet med motsvarande organ i bl.a. och Tysk- land. Skälet för detta är bl.a. att tillsynen syftar till att upprätthålla det allmänna förtroendet för den aktuella verksamheten, något som på grund av stark sekretess inte kan åstadkommas med en allmän insyn i verksam- heten. Jag föreslår att det under regeringen inrättas en nämnd, , med högst tio ledamöter. Nämndens ordfö- rande och vice ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan liknande juridisk erfarenhet. De övriga ledamöterna skall utses bland sådana personer som föreslagits av partigrupperna i . Nämnden bör enlig min mening, i likhet med andra länder såsom och , ha ett tillsynsområde som är både verksamhetsneut- ralt och neutralt med avseende på tvångsmedlen. På så sätt kan kontrol- len inte kringgås genom att låta någon annan myndighet vidta åtgärden. Dessutom följer den fördelen att tillsynen kommer att omfatta de eventu- ella nya eller till sitt tillämpningsområde utökade hemliga tvångsmedel som kan komma att införas inom brottskämpningen och sä- kerhets- och underrättelseverksamheten i övrigt, något som kan bli aktu- ellt särskilt i fråga om nya former av avlyssning och övervakning av data- och telekommunikationer. Nämndens löpande tillsyn skall utföras genom inspektioner och andra undersökningar. Därtill skall nämnden handlägga särskilda kontrollärenden på begäran av enskilda. Vem som helst skall ha rätt att begära att nämnden företar en kontroll av användning av hemliga tvångsmedel mot denne. Ett särskilt kontrollärende skall även kunna omfatta Säkerhetspolisens registrering av personuppgifter. Nämnden skall ha full rätt till insyn i den aktuella verksamhetens di- arier, register och arkiv och rätt att inspektera verksamheten. Insynsrätten för nämnden skall motsvaras av en uppgiftsskyldighet för de berörda myndigheterna. En uppgiftsskyldighet skall gälla även för andra offent- liga myndigheter och organ som kan beröras. Sekretess skall således inte hindra nämndens tillsyn. Nämnden skall kunna uttala sig om förhållanden som den granskat inom ramen för tillsynsuppgiften. Den skall även till den myndighet som tillsynen avser kunna uttala sin uppfattning om behov av förändringar i verksamheten. I årliga rapporter eller på annat sätt skall nämnden till re- geringen kunna uttala sin uppfattning om behov av författningsändringar och andra åtgärder. påträffa förhållanden som kan utgöra brott eller som bör beivras på något annat sätt åligger det nämnden att anmäla detta till åklagare eller annan myndighet. Om nämnden finner felaktigheter som kan medföra skadeståndsansvar för staten gentemot den enskilde, skall nämnden anmäla det och överlämna sin utredning i saken till Justitie- kanslern. I en ny bestämmelse skall uttömmande regleras den sekretess som skall gälla hos som den erhåller i sin tillsynsverk- samhet. Systemet med offentliga ombud fungerar väl Jag föreslår inte några förändringar i fråga om systemet med offentliga ombud vilka utses bland personer som är eller har varit advokat eller har varit ordinarie domare. Tillräckligt många nya personer kommer enligt vad jag funnit att kunna nomineras och utses som offentliga ombud för att ersätta sådana som entledigas. Det bör inte nu göras några föränd- ringar beträffande vilka personer som kan föreslås och förordnas som offentliga ombud Lagförslagen i betänkandet Ytterligare rättssäkerhets- garantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. (SOU 2006:98) Förslag till lag om särskild tillsyn av användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. En nämnd under regeringen, , skall, enligt vad regeringen närmare föreskriver, ha till uppgift att utöva särskild tillsyn av den verksamhet där det förekommer verkställighet av hemliga tvångsmedel såsom postkontroll, hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning samt användning av kvalificerade skyddsidentiteter. Tillsynen skall särskilt syfta till att säkerställa att dessa metoder an- vänds i enlighet med gällande författningar. Nämnden skall granska Säkerhetspolisens behandling av uppgifter enligt polisdatalagen (1998:622), särskilt med avseende på 5 § polisdatalagen Nämnden skall utöva tillsynen genom inspektioner och andra undersök- ningar samt genom särskilda kontrollärenden. Nämnden får uttala sig om förhållanden och sin uppfattning om behov av förändringar av verksamheten och skall verka för att brister i författ- ningarna avhjälps. Nämnden har rätt att av myndigheter som bedriver verksamhet enligt 1 § första stycket få de uppgifter och det biträde som nämnden behöver. Även andra myndigheter och organ som bistår eller på annat sätt berörs av den verksamhet som anges i 1 § första stycket är skyldiga att lämna nämnden de uppgifter som nämnden behöver. Nämnden skall bestå av högst tio ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid, högst . Till ledamöter skall utses personer som är svenska medborgare och med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämpliga för uppdraget. Ordföranden och vice ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan liknande juridisk erfarenhet. Vice ordföranden kan träda i ordförandens ställe, när det behövs. Övriga ledamöter skall utses bland sådana personer som föreslagits av partigrupperna i . Nämndens ärenden avgörs efter föredragning. Nämnden är beslutför om ordföranden och minst fem av de övriga ledamöterna är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. Vid nämnden skall det finnas ett kansli. Kansliets chef anställs genom beslut av regeringen. Kanslichefen skall under nämnden leda arbetet inom kansliet och i övrigt lämna nämnden behövligt biträde. Regeringen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verk- samheten vid nämnden såsom förordnande av personal vid nämnden, nämndens arbetsformer, delegation av beslutanderätt samt administrativa frågor. Regeringen får även meddela föreskrifter om myndigheters och andra organs skyldigheter att underrätta nämnden om användning av hemliga tvångsmedel. Nämnden skall ha de ytterligare uppgifter som regeringen bestämmer. Regeringen får därvid bestämma att uppgifterna skall handläggas av sär- skilda organ inom nämnden samt om annat som behövs för verksamheten i dessa organ såsom deras sammansättning, beslutförhet och handlägg- ning av ärenden. Denna lag träder i kraft . Nämndens tillsyn får om- fatta även verksamhet som bedrivits före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att det i balken skall införas en ny paragraf, 27 kap. 31 §, samt närmast före 27 kap. 31 § en ny rubrik av följande lydelse. Den misstänkte skall, så snart det kan ske utan men för utred- ningen, dock senast en månad ef- teleavlyssning eller hemlig tele- övervakningen har avsett en tele- adress som innehas av någon an- nan person än den misstänkte, skall även innehavaren underrät- tas så snart det kan ske utan men för utredningen, dock senast en månad efter det att förundersök- uppgift om vilket tvångsmedel som har avsett och när den har skett. Den misstänkte skall även få upp- gift om vilket brott den misstanke som legat till grund för avlyss- ningen eller övervakningen avsett. Underrättelse behöver inte läm- nas till den misstänkte om denne redan enligt 23 kap. 18 § eller på annat sätt har fått del av uppgif- Är underrättelse med hän- syn till omständigheterna i övrigt uppenbart utan betydelse behöver den inte lämnas. Gäller sekretess enligt 2 kap. 1 eller 7 § eller andra stycket, skall underrättelsen inte lämnas från det att Underrättelse skall inte lämnas 1.brott enligt 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar gärning varom i 4 § nämnda kap. sägs, samt brott som avses i 13 kap. 4 eller 5 §, 2.brott enligt 18 eller 19 kap. , 3.brott enligt 2 § lagen (2003:148) om terroristbrott eller enligt 3 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1506) om hemlig kame- raövervakning att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 §, av följande lydelse. Den misstänkte och innehavaren av den övervakade platsen skall, så snart det kan ske utan men för utredningen, dock senast en må- nad efter det att förundersök- ningen avslutats, underrättas om den övervakning som företagits mot dem. I fråga om sådan under- rättelse och undantag från under- rättelseskyldigheten tillämpas 27 kap. 31 § . Vad som föreskrivs i första stycket om underrättelse till inne- havare av den övervakade platsen skall inte gälla i fråga om sådana platser till vilka allmänheten har tillträde. Denna lag träder i kraft . Förslag till ändring i förslag till lag om hemlig rumsavlyssning Prop. 2006/07:133 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs att det i förslag till lag om hemlig rumsavlyss- ning skall införas en ny paragraf, 15 §, av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2005/06:178 Föreslagen lydelse Den misstänkte och innehavaren av den avlyssnade platsen skall, så snart det kan ske utan men för ut- redningen, dock senast efter det att förundersökningen avslutats, underrättas om den av- lyssning som företagits mot dem. I fråga om sådan underrättelse och undantag från underrättelseskyl- digheten tillämpas 27 kap. 31 § . Vad som föreskrivs i första stycket om underrättelse till inne- havare av den övervakade platsen skall inte gälla i fråga om sådana platser till vilka allmänheten har tillträde. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)F1F att det i lagen skall införas en ny paragraf, 11 kap. 6 §, av följande lydelse samt att 11 kap. skall ha en ny rubrik av följande lydelse. Särskilda bestämmelser om sek- retess hos regeringen, samt ombudsmän och Justitiekanslern Särskilda bestämmelser om sek- retess hos regeringen, samt ombudsmän, och Hos Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden i dess tillsyn enligt lagen (2007:000) om särskild till- syn av användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. gäller sekretess endast enligt andrafjärde styck- ena. i verksamhet, som anges i första stycket, från myndighet uppgift som är sekre- tessbelagd där, gäller sekretessen också hos nämnden. i verksamhet, som anges i första stycket, uppgift från enskild, gäller 1.sekretess enligt 2 kap. i den mån det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs, 2.sekretess enligt 5 kap. i den mån det kan antas att verksamhet för att förebygga eller beivra brott allvarligt motverkas om uppgiften röjs, 3.sekretess till skydd för en- skilds personliga förhållanden i den mån uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får anses avse. i verksamhet, som anges i första stycket, uppgift 1 Lagen omtryckt 1992:1474. från utländsk myndighet eller Prop. 2006/07:133 mellanfolklig organisation, gäller Bilaga 2 sekretess i den mån uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får anses avse. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627) Härigenom föreskrivs i fråga om säkerhetsskyddslagen (1996:627) att 23 § skall ha följande lydelse. Om det finns synnerliga skäl, får utlämnandet omfatta även andra upp- gifter än sådana som avses i 21 och 22 §§. enskilt fall om utlämnande av uppgifter enligt denna paragraf. uppgifter enligt denna paragraf. U UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU UU U Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:347. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. (SOU 2006:98) ombudsmän, , , Justitie- kanslern, i , , Åklagarmyndig- heten, , , Säkerhetspolisen, Da- tainspektionen, , Försvarsmakten, Försvarets radioan- stalt, , , , Statskon- toret, , vid , , , , i , Svenska Journalistför- bundet, Tidningsutgivarna, för Mänsk- liga Rättigheter och Svenska avdelningen av Internationella Juristkom- missionen har yttrat sig. , Riks- arkivet, Juridiska fakultetsstyrelsen vid , Tjänstemän- nens och Centralorganisationen /SR, , , , , , och har avstått från att yttra sig. Förslag till lag om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § En nämnd under regeringen, Säkerhets- och integritetsskyddsnämn- den (nämnden), skall utöva tillsyn över brottsbekämpande myndigheters användning av hemliga tvångsmedel och kvalificerade skyddsidentiteter och därmed sammanhängande verksamhet. Nämnden skall även utöva tillsyn över Säkerhetspolisens behandling av uppgifter enligt polisdatalagen (1998:622), särskilt med avseende på 5 § den lagen. Tillsynen skall särskilt syfta till att säkerställa att verksamhet enligt första och andra styckena bedrivs i enlighet med författningar. 2 § Nämnden skall utöva sin tillsyn genom inspektioner och andra under- sökningar. Nämnden får uttala sig om konstaterade förhållanden och sin uppfatt- ning om behov av förändringar i verksamheten och skall verka för att brister i författningar avhjälps. 3 § Nämnden är skyldig att på begäran av en enskild kontrollera om han eller hon har utsatts för sådana tvångsmedel eller varit föremål för sådan personuppgiftsbehandling som avses i 1 § och om användningen av tvångsmedel eller behandlingen av personuppgifter har skett i enlighet med författningar. Nämnden skall underrätta den enskilde om att kon- trollen har utförts.