prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — Tabell 5.16 Kommunsektorns finanser 1 Övriga inkomster inkluderar de ersättningar som avser kompensation för ingående mervärdesskatt. Källor: och . Den relativt starka utvecklingen av skatteinkomster i kombination med att konsumtionsutgifterna i löpande priser väntas utvecklas svagare medför att finansiellt sparande och resultat stärks 2008. väntas överskotten försvagas trots en relativt återhållsam konsumtionstillväxt. Såväl finansiellt sparande som resultat förutses ändå hamna kring en relativt hög nivå kring . 2006/07:100 BILAGA 1 Diagram 5.4 Kommunsektorns finanser Inkomster (vänster axel) Utgifter (vänster axel) Finansiellt sparande (höger axel) Källor: och . 2006/07:100 BILAGA 1 Osäkerheten är stor avseende bedömningar av såväl den framtida konjunkturutvecklingen som den långsiktigt hållbara tillväxttakten i ekonomin. Den sistnämnde osäkerheten är nu ovanligt stor eftersom det bland annat är svårt att mer exakt bedöma storleken på de långsiktiga effekterna av regeringens politik. bedömning av hur vidtagna strukturreformer påverkar svensk ekonomi redovisas i fördjupningsrutan Långsiktiga effekter av regeringens ekonomiska politik på sidan 41. Denna bedömning baseras i huvudsak på internationell forskning. Forskningsresultaten skiljer sig dock i en betydande grad mellan olika studier, vilket i sig skapar osäkerhet. Dessutom finns det relativt lite forskning om hur flera samverkande reformer kan påverka utvecklingen. Nedan redovisas två alternativa scenarier som illustrerar osäkerheten i den ekonomiska utvecklingen framöver och hur denna osäkerhet påverkar de offentliga finanserna. I högtillväxtalternativet antas regeringens utbudsstimulerande politik få större effekter än i basalternativet. Arbetskraftsutbudet ökar mer och därmed blir löneökningstakten lägre. antas därför föra en mindre stram penningpolitik. Sammantaget innebär detta att BNP och sysselsättningen stiger snabbare än i basalternativet. En sådan utveckling innebär också att de offentliga finanserna stärks väsentligt. I lågtillväxtalternativet drabbas svensk ekonomi av en internationell lågkonjunktur, till följd av kraftigt fallande tillgångs- och fastighetspriser i . Prisfallet sprider sig även till och såväl hushållens konsumtion, exporten som investeringarna dämpas jämfört med basalternativet. Sammantaget innebär detta att BNP-tillväxten tillfälligt blir lägre och arbetslösheten högre än i basalternativet. I basalternativet bedöms BNP och sysselsättning fortsätta att öka snabbt . Tillväxten bedöms bli högre än vad som är långsiktigt hållbart. Till följd av detta stiger resursutnyttjandet successivt och det s.k. BNP-gapet uppgår 2008 till . Därmed stiger löne- och inflationstakten, och antas höja räntan till som högst . tillväxten i svensk ekonomi och 2010 stiger BNP och sysselsättningen långsammare än potentiell tillväxttakt. är gapen slutna och den reguljära sysselsättningsgraden uppgår till . Den öppna arbetslösheten uppgår till och den totala arbetslösheten till . Tabell 6.1 Nyckeltal, basalternativet Procentuell förändring om annat ej anges Öppen arbetslöshet, nivå3 Total arbetslöshet, nivå3 Finansiellt sparande i off. sektor, % av BNP 1Skillnad i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2Antalet sysselsatta i åldern exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen. 3I procent av arbetskraften. Den offentliga sektorns finanserna stärks . Skattekvoten sjunker tämligen kraftigt , främst till följd av införandet av det s.k. jobbskatteavdraget. Emellertid så minskar också utgifterna i sådan omfattning att det finansiella sparandet blir starkare än föregående år. Regeringen har i denna proposition gjort en bedömning av reformernas effekter på arbetsutbud och sysselsättning som är baserad på vedertagen nationalekonomisk forskning och ligger i linje med vad andra bedömare anser (se fördjupningsruta Långsiktiga effekter av regeringens ekonomiska politik på sidan 41). Forskningsresultaten är dock inte samstämmiga. Exempelvis anser nationalekonomen . Prescott att skatter och skattepolitik har en mycket större påverkan på arbetskraftsutbudet än vad majori- teten av studier visar.42 I detta alternativscenario antas regeringens politik få en effekt på arbetskraftsutbudet som är i linje med Prescotts resultat. Arbetskraftsutbudet och antalet sysselsatta antas varaktigt kunna ligga på en nivå som är procent högre 2010 än i basalternativet. Produktivitetstillväxten och ökningen i medelarbetstiden beräknas bli något lägre än i basalternativet eftersom tillskottet av arbetskraft inte antas ha samma produktivitets- och medelarbetstidsnivå som genomsnittet av de sysselsatta. BNP-tillväxten höjs därmed inte lika mycket som sysselsättningstillväxten. Den starka ökningen av arbetskraftsutbudet leder till att sysselsättningen 20072008 kan öka något snabbare än i basalternativet utan att resursläget blir ansträngt. Det innebär också att arbetslösheten på kort sikt ligger på en högre nivå. Därmed blir löneökningstakten och inflationen lägre. Detta innebär att inte behöver höja räntan i samma utsträckning som i basalternativet. Tabell 6.2 Nyckeltal, högtillväxtalternativet Procentuell förändring om annat ej anges Öppen arbetslöshet, nivå3 Total arbetslöshet, nivå3 Finansiellt sparande i off. sektor, % av BNP 1Skillnad i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2Antalet sysselsatta i åldern exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen. 3I procent av arbetskraften. Den lägre räntan och högre sysselsättningen bidrar till att företagen ökar investeringarna. En starkare sysselsättningstillväxt och en lägre inflation leder till att hushållens reala disponibla inkomster utvecklas mycket starkare än i basalternativet trots lägre löneökningstakt. 42 . Prescott (2004), Why Do Americans Work So Much ?, of , 28:1, 2-13. 2006/07:100 BILAGA 1 mans med en lägre ränta innebär detta att hushållens konsumtion ökar snabbare. Kombinationen av ett lägre resursutnyttjande, lägre löneökningstakt och en lägre styrränta innebär att BNP och sysselsättning kan öka betydligt snabbare än i basalternativet 20092010. Arbetslösheten minskar successivt och ligger 2010 på , dvs på samma nivå som i basalternativet. Den högre konsumtionstillväxten leder till att de offentliga inkomsterna ökar jämfört med basalternativet, framför allt genom ökade inkomster av konsumtionsskatter. Inkomsterna förstärks ytterligare genom att lönesumman ökar starkare, i synnerhet 2010. Den lägre inflationstakten bidrar vidare till ett tryck nedåt för de offentliga utgifterna, som till stora delar är avhängiga den generella prisutvecklingen. Sammantaget stärks de offentliga finanserna väsentligt jämfört med basalternativet till följd av det starkare arbetskraftsutbudet. I lågtillväxtalternativet väntas den internationella konjunkturen utvecklas betydligt svagare än i basalternativet. Ett prisfall på reala och finansiella tillgångar i antas få betydande spridningseffekter till andra delar av den amerikanska ekonomin och till världsekonomin. Fram till inledningen av 2007 har ökningstakten i huspriserna i dämpats betydligt. I lågtillväxtalternativet antas huspriserna falla med , vilket är i samma storleksordning som flera bedömare uppskattar övervärderingen på den amerikanska bostadsmarknaden till. Ett kraftigt husprisfall skulle markant minska de amerikanska hushållens reala förmögenhet och utrymmet för lånefinansierad konsumtion, som försiktighetssparandet ökar. Därmed dämpas konsumtionen och investeringarna i kraftigt. Den dämpade efterfrågan resulterar i en svagare sysselsättningstillväxt vilket minskar hushållens konsumtion ytterligare. Försämringen på arbetsmarknaden medför också att fler hushåll får betalningsproblem, vilket leder till fortsatta konkurser bland bolåneinstituten. Turbulensen på den amerikanska bolånemarknaden i kombination med minskade vinstmarginaler och 2006/07:100 BILAGA 1 försämrat förtroende bland hushållen får genomslag på börsen och ger upphov till fallande börskurser. Den amerikanska väntas dock agera snabbt med styrräntesänkningar och tillväxtdämpningen antas därför bli relativt kortvarig. Effekterna på världsekonomin bedöms emellertid bli betydande, delvis till följd av en minskande amerikansk importefterfrågan, men även genom att de finansiella problemen i sprider sig och påverkar fastighets- och aktiepriser i andra länder. Svensk ekonomi påverkas också avsevärt av den internationella konjunkturförsvagningen. Dels leder den globala inbromsningen till att efterfrågan på svenska exportvaror utvecklas svagare. Detta innebär i sin tur att investeringarna i industrin dämpas. Dessutom antas de fallande fastighets- och tillgångspriserna i sprida sig till . Prisfallen bedöms dock bli något mindre än i . De fallande priserna minskar hushållens förmögenhet kraftigt och hushållskonsumtionen dämpas markant. Försvagningen på den svenska bostadsmarknaden leder i sin tur till att investeringarna i bostäder utvecklas svagare. Den kraftiga konjunkturförsvagningen leder till att sysselsättningsuppgången 2007 bryts. Ar- betslösheten stiger och resursutnyttjandet faller. Även förblir arbetslösheten hög och det finns betydande lediga resurser i den svenska ekonomin. Att efterfrågan faller och resursutnyttjandet minskar innebär att inflationstrycket dämpas. Till följd av detta höjer reporäntan långsammare under 20072009 än vad som är fallet i basalternativet. De lägre räntorna bidrar i sin tur till att kronan försvagas något gentemot omvärlden, vilket dämpar fallet i exporten. På antas efterfrågeförsvagningen klinga av. En gradvis internationell återhämtning och en fortsatt expansiv penningpolitik i kombination med långsammare löneökningar leder till att såväl exporten, investeringarna och hushållens konsumtion ökar snabbare än i basalternativet 20092010. Den starkare efterfrågan leder till att även sysselsättningen stiger och arbetslösheten faller mer dessa år jämfört med basalternativet. har effekterna av konjunkturförsvagningen ebbat ut och BNP- och sysselsättningsnivån är då de samma som i basalternativet. Tabell 6.3 Nyckeltal, lågtillväxtalternativet Procentuell förändring om annat ej anges -0,9 -1,0 -0,4 Öppen arbetslöshet, nivå3 Total arbetslöshet, nivå3 Finansiellt sparande i off. sektor, % av BNP 1Skillnad i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2Antalet sysselsatta i åldern exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen. 3I procent av arbetskraften. Konsekvenserna för de offentliga finanserna är att inkomsterna av skatt på arbete och konsumtionsskatter dämpas märkbart till följd av att lönesumman och hushållens konsumtion utvecklas långsammare. Inflationen utvecklas dock svagare än i basalternativet. Detta har en positiv effekt för de offentliga finanserna, då ju en lägre inflationstakt innebär lägre offentliga utgifter. Sammantaget försämras dock de offentliga finanserna jämfört med basalternativet. prognoser utgör underlag för statsbudgeten och för regeringens utformning av den ekonomiska politiken. Den ekonomiska politiken är i hög grad målstyrd. Flera av regeringens uttalade mål t.ex. målet om överskott i den offentliga sektorns finansiella sparande är relaterade till den makroekonomiska utvecklingen. Hög precision i prognoserna är således av stor betydelse. Ett viktigt led i att förbättra prognosernas precision är att utvärdera tidigare prognoser. I detta avsnitt redogörs för hur väl de fyra prognoser som redovisade i vår- och budgetpropositionerna förhöll sig till det preliminära utfallet som SCB publicerade . I likhet med tidigare prognosutvärderingar jämförs dessutom prognoser med prognoser från andra konjunkturbedömare. Utvärderingen innehåller även en analys av förändringar i prognosen jämfört med föregående prognos. Syftet med denna jämförelse är att belysa motiven till förändringarna i prognosen. BNP ökade enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna (se tabell 7.1). Utfallet var oväntat starkt och BNP-tillväxten underskattades i samtliga prognoser som gjordes i vår- och budgetpropositionerna . Även arbetslösheten underskattades i prognoserna och , men överskattades något i prognosen som gjordes . Prognoserna för inflationen, mätt som förändringen i KPI, var dock förhållandevis träffsäkra i samtliga prognoser. Den svenska konjunkturen vände uppåt 2004 som en följd av en stark uppgång i exporten, och tillväxten har gradvis breddats. Synen i prognoserna som gjordes var att det i allt högre grad skulle vara den inhemska efterfrågan som skulle komma att driva tillväxten . Dessutom förväntades en stark upp- 2006/07:100 BILAGA 1 gång i industriproduktionen. Nästan alla komponenter i försörjningsbalansen underskattades prognoser. Det var framför allt offentlig konsumtion, bruttoinvesteringar, export och import som utvecklades starkare än förväntat. Sammantaget gav detta BNP-prognoser som hamnade relativt långt ifrån utfallet. Tabell 7.1 prognoser och utfallet Procentuell förändring där annat ej anges -0,1 -0,2 -0,4 -0,2 -0,7 -0,6 -0,4 Öppen arbetslöshet2,3 1Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. 2Den statistikomläggning som genomfördes innebär att utfall och prognoser inte är direkt jämförbara. 3I procent av arbetskraften. 5För vissa länder är utfallet prognostiserat. Källor: , och . I prognoserna bedömdes svensk ekonomi utvecklas väl . Växande internationell efterfrågan och god konkurrenskraft i svenska företag tydde på en stark export och industriproduktion. Investeringarna förväntades också växa snabbt liksom konsumtionen. Även importen väntades öka kraftigt som en följd av den starka efterfrågetillväxten. Till följd av en överskattning av ökningen i disponibel inkomst överskattades hushållens konsumtionstillväxt i de två prognoserna som gjordes . Dessutom förväntades den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden få större genomslag på konsumtionen. Den offentliga konsumtionen underskattades då tillgänglig statistik indikerade 2006/07:100 BILAGA 1 en lägre tillväxt än vad som visade sig vara fallet. För den statliga konsumtionen var det framför allt arbetade timmar och sociala naturaförmåner43som kom att utvecklas betydligt starkare än väntat. För den kommunala konsumtionen var det huvudsakligen försäljning och sociala naturaförmåner som överskattades. Liksom underskattades styrkan i bostadsinvesteringarna och de offentliga investeringarna även vid tiden ekonomiska vårproposition. Bland annat till följd av överraskande starka utfall reviderades dock prognosen för de offentliga investeringarna upp inför budgetpropositionen . Bostadsinvesteringarna och de offentliga investeringarna visade sig emellertid vara starkare än så, vilket innebar att den totala investeringstillväxten underskattades med . Både utvecklingen av varu- och tjänsteexporten visade sig ha varit starkare än bedömningen i vårpropositionen och budgetpropositionen . Det var främst en följd av att världsmarknadsefterfrågan var starkare än vad som bedömdes vid de två prognostillfällena. Varuimportprognosen reviderades upp kraftigt till följd av en starkare internationell och inhemsk efterfrågan. Den starka revideringen ledde till att importprognosen blev högre än utfallet. Importtillväxten dämpades och därmed reviderades prognosen ner igen . I vårpropositionen 2005 gjordes bedömningen att sysselsättningen skulle stiga 2006. Denna prognos reviderades upp med två tiondelar i budgetpropositionen för . På grund av omläggningen av arbetskraftsundersökningen () var det stora problem med statistiken, vilket försvårade prognosarbetet. Konsekvenserna av omläggningen var störst . Det var framför allt arbetskraftsutbudet som var svårbedömt i nya . 43 Sociala naturaförmåner utgörs av offentliga sektorns köp av varor och tjänster producerade av marknadsproducenter som levereras till hushållen utan vidare bearbetning inom offentliga sektorn. Exempel på sådana varor är privata äldreboenden, läkemedels- och tandvårdsförmåner och privata eller kooperativa förskolor. senterade också dåvarande regering en stor satsning på arbetsmarknadspolitiska program inför . En av konsekvenserna blev att prognosen för arbetskraftsutbudet reviderades ned kraftigt. Den öppna arbetslösheten reviderades upp från till , vilket endast berodde på den nya definitionen av arbetslöshet i . Till vårpropositionen 2006 hade indikatorerna stärkts ytterligare, som sysselsättning och arbetskraftsutbud hade utvecklats mer positivt än väntat. Sysselsättningsprognosen reviderades därför upp med fem tiondelar till . Det stod klart att arbetskraftsutbudet till följd av statistikomläggningen hade underskattats, vilket medförde att utbudsprognosen reviderades upp med sex tiondelar. Prognosen för den öppna arbetslösheten reviderades upp marginellt till . De arbetsmarknadspolitiska program ökade under inledningen av året inte i den omfattning som planerats. Prognosen för året byggde på att det skulle vara möjligt att expandera åtgärderna i mycket stor omfattning. I budgetpropositionen reviderades sysselsättningsprognosen ned marginellt till följd av en svag utveckling enligt . Eftersom det i praktiken inte hade varit möjligt att expandera åtgärderna i den omfattning som antagits kom den öppna arbetslösheten att utvecklas sämre än prognos. Den öppna arbetslösheten reviderades upp med sju tiondelar till . Under slutet av året steg sysselsättningen mer än väntat. Den öppna arbetslösheten utvecklades väl trots att åtgärderna minskade kraftigt. Utfallet blev att sysselsättningen steg och den öppna arbetslösheten blev . De prognoser som gjordes överskattade den genomsnittliga inflationen 2006 med mellan . Det gäller både inflationen mätt med KPI och den underliggande inflationen mätt med UND1X. I de två prognoser som gjordes överskattades inflationen medan prognosen för senare delen av 2006 var mer i linje med utfallet. I budgetpropositionen gjordes ett ovanligt stort prognosfel för inflationens utveckling under återstoden av 2006. flationen överskattades med . Detta hängde bland annat samman med att de sjunkande bensinpriserna inte kunde beaktas. Men till prognosfelet bidrog även en allmän överskattning av såväl det inhemska som det importerade pristrycket. Prognosfelet för KPI- inflationen blev ännu större än för UND1X- inflationen . Detta berodde till stor del på att fastighetsskattesänkningarna beaktades i KPI tidigare än väntat. 7.2Jämförelse med andra prognosmakare Ett sätt att utvärdera prognoser är att jämföra prognosfelen för några centrala variabler mellan olika prognosmakare. En sådan prognosjämförelse är emellertid förknippad med flera begränsningar och blir lätt missvisande. Till exempel publiceras prognoserna , vilket gör att prognosmakarna inte alltid har tillgång till samma informationsmängd. Detta blir särskilt tydligt när högfrekventa variabler från finansiella marknader eller månadsfrekventa data som inflation och arbetslöshet analyseras, eller när en bedömare har tillgång till särskilt viktig information såsom ett nytt utfall från nationalräkenskaperna. I denna jämförelse görs ett försök att reducera detta problem genom att jämföra prognoser publicerade vid i stort sett samma tidpunkt. Prognosantagandena skiljer sig dessutom i flera fall mellan olika prognosmakare. utgår exempelvis från redan beslutade, eller i propositionen föreslagna, ekono- misk-politiska åtgärder. Andra prognosmakare gör explicita antaganden om den framtida ekonomiska politiken. Dessa skillnader beaktas inte då prognoserna jämförs. Trots dessa svårigheter kan en jämförande analys ge en uppfattning om tillförlitligheten hos olika konjunkturbedömare, och kanske också hur stora prognosfel som kan betraktas som normala. Syftet är dock inte att rangordna olika prognosmakare. Ett antal prognosmakares absoluta prognosfel för BNP-tillväxten, inflationen och arbetslösheten redovisas i diagram 7.1. Prognoserna gjordes och . I jämförelse var prognosavvikelserna för BNP-tillväxten 2006/07:100 BILAGA 1 2006 relativt stora. Samtliga prognosmakare underskattade BNP-tillväxten i sina prognoser som gjordes 2005 och 2006, men prognosfelen var betydligt större i prognoserna som gjordes 2005. Det genomsnittliga absoluta prognosfelet avse- för det föregående år. var genomsnittsfelet i absoluta termer. Nästan alla prognosmakare underskattade arbetslösheten 2006 i de prognoser som gjordes 2005. I prognoserna som gjordes 2006 var bilden mer splittrad. Det genomsnittliga absoluta prognosfelet var för prognosår 2006, vilket kan jämföras . Diagram 7.1 Genomsnittliga absoluta prognosfel (-4) (-4) (-9) (-1) (-1) (-2) Anm.: Genomsnitten avser de fel, i absoluta tal, som gjordes i fyra prognoser avseende 2006, dvs. Siffrorna inom parentes visar när respektive prognosinstituts prognos genomsnittligt publiceras i förhållande till prognos mätt i veckor. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med tidpunkt för publicering. Instituten är: (), (), (), (), , (), Nordea (NB), () och (). Källor: , samt respektive konjunkturbedömare. Inflationsprognoserna som gjordes 2005 och 2006 både över- och underskattade utvecklingen . Det är värt att konstatera att inflationsprognoserna var goda. Det absoluta prognosfelet var i genomsnitt , att jämföra 2005. För perioden 19902005 var de absoluta prognosfelen i genomsnitt . Att jämföra prognosmakare utifrån endast ett utfallsår är självklart osäkert. I tabell 7.2 visas därför utvecklingen av prognosfelen för BNP- 2006/07:100 BILAGA 1 tillväxten över , mätt i form av glidande medelvärde. missbedömdes BNP-tillväxten med i genomsnitt i absoluta tal. De stora prognosfelen , då tillväxttakten i BNP föll med , håller upp genomsnitten för perioden 20012005 avsevärt. Detta speglar att en prognosmakares svåraste uppgift är att bedöma utvecklingen i vändpunkter i ekonomin. Generellt sett gör samtliga prognosmakare bättre bedömningar än en så kallad naiv prognos, vilken definieras som en prognos för år t som är identisk med utfallet för närmast föregående år, t-1. Tabell 7.2 Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP- tillväxten Procentenheter, glidande medelvärden Anm.: Genomsnitten avser de absoluta fel som gjordes , dvs. och våren föregående år, samt och våren innevarande år. Felen är dessutom beräknade som glidande medelvärden. Detta innebär att 2006 ingår de fel som gjordes för åren 2002 2006. Genomsnitten avser därför totalt 20 prognoser per kolumn. Medelfelet visar medelvärdena av samtliga prognosmakares absoluta prognosfel. Den naiva prognosen innebär att den prognos som görs år t sätts lika med utfallet för år t1. Källor: , samt respektive konjunkturbedömare. har en tendens att systematiskt underskatta BNP-tillväxten och har en tendens att systematiskt överskatta den. Detta gäller både 2000-talets prognoser och dem som gjordes . Nästan alla prognosmakares absoluta medelfel för BNP-tillväxten tycks ha blivit något större över tiden, vilket kan ses i diagram 7.2. Det är framför allt överskattningen av BNP-tillväxten och underskattningen av BNP-till- växten som driver upp det absoluta medelfelet. Diagram 7.2 Absoluta medelfel avseende BNP Anm.: Genomsnitten avser de fel, i absoluta tal, som gjordes , dvs. och våren föregående år, samt och våren innevarande år. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med tidpunkt för publicering. Källor: , samt respektive konjunkturbedömare. Jämförelser av olika prognosmakares skicklighet ger relativt olika resultat beroende på vilken tidsperiod som studeras. I KI:s utvärdering44 av åren 19972006 placerar sig på fjärde plats av nio undersökta prognosmakare, medan i utvärdering45 av åren 19942005 placerar sig på sista plats. sämre placering i Riksrevisonens jämförelse förklaras troligen av stora prognosfel relativt andra prognosmakare .