prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Internationella programkontoret för utbildningsområdet administrerar . Myndigheten behöver under innevarande år fatta beslut om att utdela stipendier för att kunna ge mottagarna rimliga förutsättningar att planera och genomföra verksamhet . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 25:77 Internationella program- kontoret för utbildningsområdet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst . 25:81 Fortbildning av lärare (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte Regeringens förslag: Anslaget 2:1 Lotteri- uppfört i statsbudgeten . inspektionen minskas med . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 25:81 Fortbildning av lärare förs upp i statsbudgeten med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 25:81 Fortbildning av lärare besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: För att stärka lärares möjligheter till kvalificerad fortbildning inleds en omfattande och långsiktig satsning på akademisk fortbildning för lärare. Anslaget bör även få användas för kostnader i samband med administration och uppföljning av fortbildnings- satsningen. För detta ändamål föreslår regeringen att ett nytt anslag 25:81 Fortbildning förs upp i statsbudgeten med att anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg minskas med motsvarande belopp. Finansieringsåtgärden innebär därmed att de som regeringen tidigare avsatt för fortbildning tillförs det nya anslaget. Vidare tillförs anslaget som tidigare bl.a. avsatts för insatser till funktionshindrade. För att vid behov kunna ingå nödvändiga åtaganden, bör regeringen bemyndigas att för anslaget 25:81 Fortbildning av lärare besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst . 7.2.13Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 2:5 Avsättning för garantiverksamhet bör anslaget 2:1 Lotteri- inspektionen minskas med . 28:27 Centrala museer: Myndigheter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:27 Centrala museer: Myndigheter ökas med . Anslaget 28:30 Bidrag till vissa museer minskas med . Skälen för regeringens förslag: Möjligheterna att utveckla verksamheten på behöver förstärkas. Anslaget 28:27 Centrala museer: Myndigheter bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 28:30 Bidrag till vissa museer minskas med motsvarande belopp. Finansie- ringsåtgärden innebär en omdisponering av de medel som frigjorts till följd av avvecklingen av verksamheten vid Stiftelsen . Föreskrifter om avgifter för spel och lotterier m.m. Regeringens förslag: Regeringen får bestämma att myndighet får meddela föreskrifter om avgifter för tillstånd och tillsyn enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel och enligt kasinolagen (1999:355). Den hänvisning till 22 § andra stycket lotterilagen (1994:1000) som finns i 42 § samma lag ersätts med en hänvisning till 22 § tredje stycket. Ärendet och dess beredning: har promemorian Föreskrifter om avgifter för spel och lotterier m.m. (dnr Fi2007/1818) utarbetats. Promemorian har remitterats till och till Lotteriinspektionen som båda har förklarat att de inte har något att invända mot förslagen. Lotteriinspektionen har dock beträffande förslaget om ändring i lotterilagen (1994:1000) ifrågasatt om det inte vore lämpligt med en övergångsbestämmelse om fortsatt giltighet för beslut som meddelats före ikraftträdandet. Förslagen till lagändring är av enkel beskaffenhet. Regeringen finner därför att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Härvid har beaktats att en motsvarande bestämmelse om avgifter i lotterilagen har varit föremål för Lagrådets granskning. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Skälen för regeringens förslag: Regleringen av avgifter i lotterilagen utgår från att avgifts- sättningen hör till kompetensområde. Regleringen av avgifter i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspels- lagen) och kasinolagen (1999:355) överens- stämmer dock inte helt med regleringen i lotterilagen. Detta har medfört oklarheter om tillsynsmyndigheten, Lotteriinspektionen, kan meddela föreskrifter om storleken på avgifter för framför allt tillsyn enligt automatspelslagen och kasinolagen. Det föreslås därför att denna oklarhet undanröjs genom att det i nämnda lagar, på samma sätt som i lotterilagen, införs ett bemyndigande från till regeringen att överlåta beslutanderätten vidare till den myndighet som regeringen bestämmer i frågor om avgifter för tillstånd och tillsyn. På detta sätt införs enhetliga regler för avgiftssättningen för tillstånd och tillsyn enligt automatspelslagen, kasinolagen och lotterilagen. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4 och 3.6. trädde den nuvarande lydelsen av 22 § lotterilagen i kraft. I paragrafen infördes då ett nytt andra stycke (se prop. 2004/05:3). Av förbiseende föreslogs ingen ändring i 42 § samma lag trots att det i denna paragraf görs en hänvisning till 22 § andra stycket. Det föreslås därför att den nuvarande hänvisningen i 42 § rättas till med hänsyn tagen till den nu gällande lydelsen av 22 §. Den föreslagna bestämmelsen bör tillämpas från och Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. 7.2.14Utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Vårdboenden, som är specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fastighets- taxeringslagen (1979:1152), skall ingå i avtrappningen av den statliga bostadsbyggnads- subventionen, det s.k. räntebidraget. Avtrapp- ningen av räntebidraget för dessa fastigheter styrs av fastighetens färdigställandeår i stället för dess värdeår. Skälen för regeringens förslag: Den statliga bostadssubventionen, det s.k. räntebidraget, avtrappas enligt en avgränsning som är kopplad till värdeåret på fastigheten. Vissa specialfastigheter är fastighets- skattebefriade och har därmed inget värdeår. Dessa fastigheter har därför blivit exkluderade i avtrappningen. Specialfastigheterna som avses är särskilda boendeformer, s.k. vårdboenden, som är specialbyggnader enligt 2 kap. 2 § fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152) och undantagna från skatteplikt enligt 3 kap. 2 § i ovan angivna lag. Dessa specialfastigheterna bör dock likställas med övriga bostäder och vara berättigade till räntebidrag även under avtrappningen. För dessa fastigheter bör färdigställandeåret likställas med värdeåret för fastighetsskattepliktiga bostäder. Exempelvis likställs specialbostäder som färdigställts med fastigheter som har värde- . De ökade utgifterna ryms inom anslaget 31:2 31:11 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 31:11 Omstruk- turering av kommunala bostadsföretag får även användas för stöd till rivning och sanering av flerbostadshus på fastigheter som är herrelösa inom . Skälen för regeringens förslag: I finns sju flerbostadshus med totalt 157 lägenheter på en herrelös fastighet i . Byggnaderna är förstörda och utgör en säkerhetsrisk bl.a. för lekande barn. Mot bakgrund av de särskilda förhållanden som råder i det aktuella området och övriga speciella omständigheter kring dessa fastigheter, anser regeringen att ett stöd bör utgå till som motsvarar hälften av de faktiska kostnaderna för rivning och sanering av husen, dock högst ett belopp om . Anslaget 31:11 Omstrukturering av kommu- nala bostadsföretag bör även få användas för stöd till rivning och sanering av flerbostadshus på fastigheter som är herrelösa inom . 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Ändamålet för anslaget 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden ändras så att det gäller statligt bidrag till kommuner som gått i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier). Bidrag lämnas med ett av regeringen bestämt belopp per hyresgaranti som kommuner efter behovsprövning lämnat för enskilda hushåll som saknar ett självständigt boende. En förutsättning skall vara att de hushåll för vilka garantierna lämnats har fått en bostad med hyresrätt och besittningsskydd samt att hyresgarantin omfattar minst sex månadshyror. Bidrag skall ges till hyresgarantier som lämnas . Ärendet och dess beredning: I en departe- mentspromemoria, Bostadsfinansiering (Ds 2005:39), utarbetad inom tidigare , föreslås infö- rande av kommunala hyresgarantier. Den tidigare regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att ett statligt bidrag till kommunala hyresgarantier för vissa grupper skulle införas. Därefter omarbetades och utvecklades förslaget av samma departements- promemoria i en särskild promemoria Bidrag till kommunala hyresgarantier för enskilda hushålls etablering på bostadsmarknaden (dnr M2006/2447). Promemorian har remiss- behandlats. Remissvaren finns tillgängliga inom (dnr Fi2007/110). I budgetpropositionen aviserade regeringen avsikten att återkomma till med förslag till hur ett stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad skall utformas (prop. 2006/07:1, utg.omr. 18, s. Departementspromemorians förslag: Över- ensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget om ett statligt bidrag för kommunala hyresgarantier har mött ett blandat mottagande. Flera invändningar rör ökande administrativa kostnader för kommu- nerna och att ett statligt bidrag om per hyresgaranti inte är tillräckligt. Skälen för regeringens förslag: I den bostadspolitiska propositionen (2006/07:61) har regeringen föreslagit att kommuner ges befogenhet att ställa säkerhet för att ett avtal om hyra av bostadslägenhet fullgörs. Regeringen aviserade också att man skulle återkomma i den ekonomiska vårpropositionen med en närmare precisering av hur det i budgetpropositionen aviserade stödet skulle utformas. Syftet med ett statligt bidrag är att stimulera kommunerna att ge stöd till hushåll som har ekonomisk förmåga att klara kostnaderna för ett eget boende, men som har svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden genom att de av olika skäl har svårt att uppfylla hyresvärdars krav för att teckna ett hyresavtal, t.ex. för att de saknar fast anställning eller har betalnings- anmärkning. Stödet är begränsat till de som avsatts under anslaget 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad (prop. 2006/07:1, utg.omr. 18, bet. 2006/07:CU1, rskr. 2006/07:74). Kommunala hyresgarantier skall bara lämnas efter en prövning av det enskilda hushållets behov och utan hänsyn till om fastighetsägaren är t.ex. ett kommunalt eller privatägt bostadsföretag, vilket skall anges i ansökan om statligt bidrag. Även om hyresgarantier i stor utsträckning kan antas rikta sig till ungdomar bör inte andra grupper uteslutas. Bland annat kan möjligheten att erhålla hyresgarantier förväntas bidra till ökad integration. Hyresgarantier bör bara lämnas för de hushåll som har ekonomiska förutsättningar att själva betala kostnaderna för boendet, men som ändå har svårigheter att ta sig in på bostads- marknaden. Generella bistånd såsom eventuell rätt till bostadsbidrag, studiestöd, sjukförsäkring eller liknande allmänna stöd bör accepteras vid bedömning av hushållets betalningsförmåga. En förutsättning för att ett statligt bidrag skall ges bör vara att hushållet med hjälp av hyresgaranti har fått hyra en hyresrätt som är förenad med besittningsskydd enligt bestämmel- serna i 12 kap. jordabalken (hyreslagen). Föreskrifter om villkoren för ett statligt bidrag till kommunala hyresgarantier för enskilda hushålls etablering på bostads- marknaden bör meddelas i en förordning. Regeringen anser att denna typ av stöd bör samordnas med stöd av ekonomisk natur. Mot denna bakgrund anser regeringen att () bör besluta om bidrag och bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om det administrativa förfarandet kring bidraget Flera remissinstanser har uttalat farhågor att det statliga stödet är för lågt och inte täcker den ekonomiska risk kommunerna påtar sig. Regeringen har förståelse för dessa synpunkter. Regeringen avser därför att ge BKN i uppgift att ta fram underlag för hur prövning av ansökan om hyresgaranti bör hanteras samt underlag för avtal om hyresgaranti. BKN bör vidare kunna ge kommunerna rådgivande underlag för riskbedömning vid hantering av hyresgarantier. De tillkommande uppgifter som förslaget innebär för BKN medför extra kostnader för myndigheten men bedöms bli av sådan omfattning att de ryms inom myndighetens förvaltningsanslag. Fortsatt hantering av äldre bostadskreditgarantier Regeringens förslag: Äldre garantier skall kunna ersättas med avtalsreglerade garantier varvid garantitiden får förlängas i högst . Bostads- kreditnämndens garantireserv får utnyttjas för att reducera avgifterna för dessa garantier. De s.k. äldre kreditgarantierna för bostäder registrerades fram och huvudsakligen . De omfattade lån som tidigare hade varit statligt reglerade bostadslån men övergått till den ordinarie kreditmarknaden, då statliga bostads- lån avskaffades. Garantistocken äldre garantier omfattar cirka 3 800 garantier, varav garantier till bostadsrättsföreningar och hyresfastigheter omfattar garanterade lån om . Garantier för egnahem omfattar lån om endast . De äldre garantierna är i många fall lån som överstiger marknadsvärdet. De äldre garantierna omfattar inga formella garantihandlingar i form av avtal eller ensidigt åtagande från (). Det är först när en kreditgivare aktualiserar garantin på grund av att låntagaren inte fullgör sina åtaganden som BKN prövar om förutsättningar föreligger att ersätta långivaren för dennes förlust. Denna osäkerhet för långivaren var ett av skälen till att ett nytt system med avtalsreglerade garantier infördes . Löptiden för en äldre garanti är . De äldre bostadskreditgarantierna upphör således med början 2017. infördes en ny modell för garantihantering i staten som innebär att en avgift skall tas ut för statliga garantier som motsvarar den ekonomiska risk och övriga kostnader som garantin innebär för staten. bostadskreditgarantier som utfärdades enligt den nya modellen hanterades enligt förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder, samma förordning som för de äldre kreditgarantierna. Även dessa garantier saknar formella avtal mellan BKN och de kreditinstitut som då erhöll kreditgaranti. Denna förordning ersattes av förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. De centrala föränd- ringarna i denna förordning jämfört med tidigare är att garantins omfattning grundar sig på fastighetens marknadsvärde och att den utgörs av ett formellt avtal mellan staten genom BKN och kreditinstitutet. Skälen för regeringens förslag: I syfte att erhålla ett system för kreditgarantier till bostadssektorn i enlighet med den statliga garantimodellen bör alla garantier som avviker från denna omförhandlas. Särskilda bestäm- melser för hantering av äldre bostadskredit- garantier bör utfärdas. Regeringen anser att äldre bostadskredit- garantier bör ersättas med avtalsreglerade garantier (ersättningsgarantier). Avvecklingen bör ske genom att garantier i vissa fall förlängs medan andra minskas eller avvecklas. Målsättningen är att alla garantier utformas med avtal i enlighet med principen i nu gällande förordning om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. Ett nytt avtal om kreditgaranti kan enbart tecknas för belopp som vid datum för en ny förordnings ikraftträdande är garanterat genom registrering i BKN:s register. Det sammanlagda garantibeloppet får således inte gå utöver vad som är registrerat i BKN:s register . Huvudprincipen är att minskade eller avvecklade garantier byts mot förlängda garantier i andra objekt. En förlängning av garantitiden utöver skall enbart kunna göras om utrymme skapas genom att andra garantier avvecklas eller minskas. En förlängning får göras om högst så att den totala garantiperioden uppgår till högst . Bytesmöjligheten förutsätts innebära att förväntade kostnader för återstående kredit- garantier hamnar inom ramen för den ingående garantireserven och att statens totala engagemang inte ökar. Därmed behövs inga ytterligare avsättningar till garantireserven göras. Garantiavgiften för äldre garantier är inte baserad på statens risk. för dessa garantier bör täckas med avgifter. De omförhandlade äldre garantierna kan förväntas få höga (riskavspeglande) avgifter och kommer därför att behöva subventioneras till en del. De medel som tidigare förts till BKN:s garantireserv bör i mån av utrymme få användas för att subventionera del av avgift för dessa äldre garantier som omvandlats till avtalsreglerade garantier. Garantireserven bör också få användas till de kostnader för skador/infriande av garantier som uppstår. En särredovisning av subvention av avgifterna från BKN:s garanti- reserv kommer att ske i årsredovisningen för staten. 7.2.15Utgiftsområde 19 Regional utveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 33:3 Transport- bidrag ökas med . Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas med . Skälen för regeringens förslag: Ökade trans- portvolymer och transportkostnader samt att fler företag är berättigade till transportbidrag medför högre utgifter än beräknat. Anslaget 33:3 Transportbidrag bör därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskar med . 7.2.16Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald bör minskas med för att finansiera det nya anslaget 34:11 Miljöbilspremie och med ytterligare för att delvis finansiera det nya anslaget 34:12 Havsmiljö. Vidare bör anslaget minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Sammantaget minskas därmed anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med . 34:11 Miljöbilspremie (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 34:11 Miljöbilspremie förs upp i statsbudgeten med . Skälen för regeringens förslag: En miljöbils- premie bör införas för att stimulera använd- ningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen. Åtgärden ligger i linje med strategi för att minska koldioxidutsläppen från personbilar. Premien föreslås utformas som ett kontantbidrag på per miljöbil som köps av en privatperson . avses administrera utbetalningen av bidraget och kontrollera uppgiften mot vägtrafikregistret. Ett nytt anslag 34:11 Miljöbilspremie bör föras upp i statsbudgeten med för administration och utbetalning av bidrag till en miljöbilspremie. Finansieringen sker genom att anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskar med motsvarande belopp. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen vad gäller fördelning av medel mellan bidragsanslaget och det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget 36:1 34:12 Havsmiljö (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 34:12 Havsmiljö förs upp i statsbudgeten med . Skälen för regeringens förslag: I och har övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter fått alarmerande konsekvenser. Det är därför angeläget att förstärka insatserna för havsmiljön med miljö- och kostnadseffektiva åtgärder. En del satsningar kan komma igång i mindre skala . Ett nytt anslag 34:12 Havsmiljö bör föras upp i statsbudgeten med för detta ändamål. Det nya anslaget bör även få användas för inrättandet av en satellitbildsdatabas vid Lant- mäteriverket. En sådan innebär ökad tillgänglig- het till data för olika användningsområden bl.a. för att upptäcka förändringar i havsmiljö och vegetation. Finansiering sker delvis genom att anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med . 7.2.17 Utgiftsområde 21 Energi I statsbudgeten finns för detta ändamål ett ramanslag uppfört om . Regeringens förslag: Anslaget 35:1 : Förvaltningskostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Energi- marknadsinspektionen vid Statens energi- myndighet har ansökt om tvångsinlösen av elnätsverksamheten i vid fastighetsdomstolen i enligt lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar. Den pågående tvångs- inlösenprocessen beräknas medföra betydande kostnader för som svarar för både de egna och motpartens processkostnader. Anslaget 35:1 Statens energi- myndighet: Förvaltningskostnader behöver därför ökas med . Finansiering sker genom anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med motsvarande belopp. 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion I statsbudgeten finns för detta ändamål ett ramanslag uppfört om . Regeringens förslag: Anslaget 35:3 Teknik- upphandling och marknadsintroduktion ökas med . Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att söka det särskilda investeringsstödet för att främja installation av solvärme i bostadshus och bostadsanknutna lokaler gäller fram till och med utgången av 2007. Efterfrågan på stöd bedöms överstiga tillgängliga medel för ändamålet. Det är angeläget att kunna möta den ökade efterfrågan. Anslaget 35:3 Teknikupphandling och marknads- introduktion bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med motsvarande belopp. 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme I statsbudgeten finns för detta ändamål ett ramanslag uppfört om . Regeringens förslag: Anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget minskas med för att finansiera ökningen av anslaget 35:1 Statens energi- myndighet: Förvaltningskostnader. Anslaget minskas med ytterligare för att finansiera ökningen av anslaget 35:3 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme. Sammantaget bör därmed anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med . Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus Regeringens förslag: Kreditering på skattekonto enligt lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus får inte minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än . Skälen för regeringens förslag: Krediteringarna av beslutade stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem blev lägre än vad som förutsattes. Av den beslutade ramen på utnyttjades . En betydande andel av de stöd som beviljades kommer att belasta krediteringsutrymmet . Ramen för kreditering på skattekonto bör därför ökas till . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.8. 7.2.18 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ökas med . Skälen för regeringens förslag: En väl fungerande infrastruktur är en grund- förutsättning för företagen och för att människors vardag skall fungera. Punktligheten för tågen i har försämrats kontinuerligt för att nå en oacceptabel nivå.