prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med , medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran. Antagandet om försäljningsinkomster för- bättrar prognosen för budgetsaldot med 2007-2010. Som nämnts ovan påverkar antagandet om försäljningsinkomster dock inte prognosen avseende statens finansiella sparande. Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 20062010 CSN, studielån m.m. -2,0 -1,9 -1,8 -1,7 -1,6 -50,0 -50,0 -50,0 -50,0 -10,0 -16,7 Periodisering av räntor, -1,0 -2,0 -0,5 -13,4 -12,5 -2,1 -1,2 -2,3 -2,6 -10,4 -3,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1P SkillnadenP mellan hur transaktionerna beträffande premiepensionssparandet påverkar statsbudgetens saldo respektive statens finansiella sparande. En tidigarelagd utbetalning medför att skillnaden blev större än normalt detta år. Av tabell 4.16 framgår att statens finansiella sparande 2006 uppvisade ett överskott på . Det är en förbättring med jämfört med prog- nosen i budgetproposition . förväntas ett överskott i statens finansiella sparande med . Att prognosen är mer än lägre än prognosen för statsbudgetens saldo förklaras främst av att försäljnings- inkomster för aktier inte räknas in i det finansiella sparandet, samt av att de kassamässiga (inbetalda) skatterna är högre än skatterna när de periodiserats till inkomståret. Även åren 20082010 förväntas överskott i såväl statsbudgeten som i statens finansiella sparande. Skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och finansiellt sparande förklaras även framöver till största delen av försäljnings- antagandet. beräknas dock periodiseringseffekten av skatter verka i motsatt riktning, dvs. de kassamässiga (inbetalda) skatterna är lägre än när skatterna periodiserats till inkomståret. Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter Budgetsaldot var, justerat för större extraordinära inkomster och utgifter, cirka 6 miljarder kronor högre än det faktiska budget- saldot (se tabell 4.17). Den största enskilda posten avseende 2006 är den tidigarelagda ut- betalningen från (), vilken räknas bort i det justerade saldot. I motsatt riktning påverkar beslutet att räntebelägga företagens periodi- seringsfonder, vilket innebar att vissa företag valde att återföra hela eller delar av sina fonder till beskattning. För () blev effekten . Även extra utdelnings- inkomster på och två större poster avseende utbetalningar av gårdsstöd och djurbidrag (netto ) räknas som engångseffekter. Det justerade budgetsaldot beräknas bli . Det innebär att engångseffekterna beräknas till , varav 50 miljarder förklaras av posten Försäljning av statligt aktieinnehav. Även de extra utdelningarna på statligt aktieinnehav från bland annat TeliaSonera och på , samt kapital- överföringen från på i samband bolagets avveckling och övertagande av lån m.m. räknas som engångs- effekter. Som engångseffekt räknas även den högre EU-avgiften 2007 och 2008 samt den lägre EU- avgiften 2009. Detta förklaras av att det nya beslutet om EU-budgetens finansiering inte beräknas träda ikraft , och då tillämpas retroaktivt . Beslutet innehåller reduktioner av den svenska EU- avgiften, som kassamässigt dock inte kommer till del . För beräknas de största engångseffekterna uppstå som en följd av för- säljning av statligt aktieinnehav. Tabell 4.17 Statsbudgetens saldo samt justering för större -5,9 av pensionsrätter, PPM -24,7 -4,0 -3,1 -3,1 -1,5 -1,3 -0,6 -0,7 -0,8 -1,4 -0,6 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emeller- tid också av valutakursförändringar eftersom cirka en fjärdedel av skulden, inklusive skuld- skötselåtgärder (swappar och derivatinstru- ment), är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Diagram 4.4 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990-2010 Vid utgången av uppgick den konsoli- derade statsskulden till , vilket var en minskning med jämfört med utgången av 2005. Som framgår av diagram 4.4 och tabell 4.18 beräknas statsskulden fram till utgången av 2010 minska med ytterligare , varav är beräknade inkomster avseende försäljning av statligt aktieinnehav. Som andel av bruttonationalprodukten (BNP) beräknas skulden minska från /vid utgången av 2010. Den konsoliderade statsskulden påverkas även av förändringar av statliga myndigheters innehav av statspapper vilket förklarar att den okonso- liderade och konsoliderade skulden förändras olika mycket. Tabell 4.18 Statsskuldens förändring 2006-2010 -18,4 -106,8 -63,4 -101,5 -135,1 -20,0 -2,2 -6,0 -1,3 -23,0 -6,9 -1,5 -2,1 -2,0 -1,3 -39,0 -109,0 -69,4 -98,5 -136,4 Statsskuld vid årets slutP -41,4 -108,1 -70,4 -99,5 -137,4 Statsskuld i procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. Avser skulddispositioner som uppstår med anledning av övertagna lån för infrastruktursatsningar i och samt . I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Den kommunala sektorn redovisade 2006 ett ekonomiskt resultat och ett finansiellt sparande, vilka uppgick till respektive 10 miljarder kronor.TF1FT Sektorn har därmed uppvisat kraftigt förbättrade finanser . En stark utveckling av inkomsterna från skatter och statsbidrag förklarar en stor del av överskotten. ökade kon- sumtion stabilt. Tabell.4.19 Kommunsektorns finanser 20062010 Miljarder kronor, om annat ej anges 1P P I NR redovisas ingående mervärdesskatt i offentlig konsumtion och investering som en utgift. Den kompensation kommuner och landsting erhåller för dessa utgifter redovisas under övriga inkomster. Källor: och . Inkomsterna från statsbidrag och skatter väntas öka starkt även 2007. Statsbidragen ökar med . Främst är det generella statsbidrag, bidrag till flyktingmottagning samt vård och omsorg som ökar. Skatterna beräknas öka med . Detta bidrar till att överskotten även 2007 förutses överstiga . Slutregleringar av skatteunder- laget förstärkte tillfälligt resultatet 2006 med ca . Detta förklarar att resultatet ändå väntas bli lägre 2007. Statsbidragen, i huvudsak de generella, ökar 2008 med och skattein- 1T T Med ekonomiskt resultat avses här resultat före extraordinära poster. täkterna väntas öka med . I denna ökning inkluderas en effekt på som uppstår av att kommun- sektorns skatteintäkter ökar till följd av den aviserade sänkningen av avdragsrätten för pensionssparande. I budgetpropositionen avses statsbidragen till kommunsektorn reduceras med motsvarande belopp. bedöms konsumtionen i löpande priser att utvecklas svagare än 2007. Såväl det ekonomiska resultatet som finansiella sparandet ökar därmed 2008. beräknas statsbidragen utvecklas svagare. Detta är främst en effekt av att de generella bidragen är nominellt oförändrade. Skatteunderlaget och utvecklingen av konsum- tionsutgifterna i löpande priser beräknas där- emot öka i med i stort sett oförändrad takt. Sammantaget innebär detta att det finansiella sparandet och resultatet försvagas något, men ligger kvar på historiskt höga nivåer. Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel (inkomstpensionen) och en fondbas- erad del (premiepensionen). Enligt beslut av får fonderade pensionssystem numera inte räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Premiepensionen finansieras av socialför- säkringsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter på transfereringar m.m. I nationalräken- skaperna redovisas avgifterna som en inkomst till försäkringssektorn, som placerar medlen först i och sedan i premie- reservfonderna. Sparandet överförs till hushålls- sektorn i likhet med fonderade avtalsför- säkringar. Jämfört med den tidigare redovisningen så reduceras den offentliga sektorns finansiella sparande då avsättningarna till premiepensionen då premie- pensionsavgiften höjdes minskar den offentliga sektorns finansiella sparande med av BNP . Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet reduceras med av BNP medan den konsoliderade bruttoskulden ökar med av BNP 2006. Redovisningen på statsbudgeten och av stats- skulden påverkas inte av förändringen av redo- visningen i nationalräkenskaperna. I inkomstpensionen fungerar AP-fonderna som en buffert. Under en uppbyggnadsfas är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Det finansiella sparandet uppgick till av BNP. Därtill ökade tillgångarna i AP-fonderna med ca till följd av värdeökningar. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkast- ningen i form av räntor och utdelningar. Avgiftsinkomsterna överstiger pensionsut- betalningarna . Successivt ökade pensionsutbetalningar medför emellertid att ett underskott mellan avgifter och pensioner uppstår . Detta underskott täcks av direktavkastningen, men det finansiella sparandet minskar , se tabell 4.20. Tabell 4.20 Ålderspensionssystemet exklusive premie- Miljarder kronor, om annat ej anges Räntor, utdelningar m.m. Anm: Ålderspensionssystemet omfattar endast inkomstpensionen. Källor: och . I detta kapitel redovisas och analyseras den of- fentliga sektorns skatteintäkter. Skatteintäkterna redovisas i tabell 5.1, där de delas upp i de tre huvudgrupperna: skatt på arbete, skatt på kapital och skatt på konsumtion. I tabellen framgår även prognosen för BNP i löpande priser samt skatte- kvoten, dvs. totala skatteintäkter som andel av BNP. Tabell 5.1 Totala skatteintäkter Miljarder kronor om inget annat anges Skattekvot (%) Skatterna kan delas upp i skatter som fastställs och skatter som fastställs månatligen. Direkta skatter på arbete och skatt på kapital fastställs i den årliga taxeringen och är utfall, medan 2006 ännu baseras på prognoser. Indirekta skatter på arbete och skatt på kon- sumtion har månatlig uppbörd och är utfall . Skatteintäkterna bestäms av skattebaserna; hur dessa utvecklas samt av den gällande skatte- satsen. Skattebaserna påverkas i huvudsak av makroekonomiska faktorer och av regel- systemen. Prognosen över skatteintäkterna un- der perioden 20072010 baseras på den bedöm- ning av den makroekonomiska utvecklingen som redovisas i bilaga 1, Svensk ekonomi. De totala skatteintäkterna förväntas uppgå till 2007 och skattekvoten till . Skattekvoten har minskat de se- naste åren och fortsätter att minska 2008. Tabell 5.2 visar den årliga förändringen av skatteintäk- terna. Sammantaget ökar de totala skatteintäk- terna med . Den låga ut- vecklingstakten beror på beslutade och aviserade skattesänkningar. ökar skatteintäkterna med i genomsnitt . Tabell 5.2 Årlig förändring av totala skatteintäkter -5,5 Skatt på arbete beräknas ha ökat 2006. Den svaga utvecklingen av både skatt på arbete och totala skatteintäkter beror i huvudsak på skattereduktionen för arbetsin- komster, det s.k. jobbskatteavdraget, som införts . Den starka utvecklingen av skatt på arbete 20082010 förklaras av utveck- lingen på arbetsmarknaden. Skatt på kapital ökade mycket kraftigt . Uppgången beror främst på höga kapital- och företagsvinster. Utvecklingen av skatt på kapital var den mest bidragande orsaken till att de totala skatteintäkterna ökade med . bedöms skatt på kapital ha ökat , medan den be- räknas minska . Minsk- ningen beror i huvudsak på lägre kapitalvinster för hushållen, men även på det i denna propo- sition aviserade förslaget om att avskaffa för- mögenhetsskatten . Skatt på konsumtion beräknas öka tämligen kraftigt , till följd av ökade konsum- tionsutgifter för hushållen. De totala skatteintäkterna fördelas på staten, kommunsektorn, ålderspensionssystemet samt EU. De tre förstnämnda utgör den offentliga sektorns skatteintäkter. Den sektorsvisa fördel- ningen av skatteintäkterna redovisas i tabell 5.3. Tabell 5.3 Sektorsvis fördelning av totala skatteintäkter Statens skatteintäkter är periodiserade och avser inkomståret, medan skatteinkomsterna i budge- ten är kassamässiga. Det senare innebär att de utgörs av betalningsflöden som kan avse flera olika inkomstår. Skillnaden består av periodi- seringar, dvs. uppbörds- och betalningsförskjut- ningar samt anstånd. Statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 5.4. I tabellen framgår även öv- riga inkomster. Statsbudgetens skatteinkomster utgörs av summan av statens skatteintäkter och periodiseringar. Tabell 5.4 Statsbudgetens inkomster I tabell 5.5 redovisas den aktuella prognosen jämfört med prognosen till budgetpropositionen . Skatt på arbete har reviderats upp med 2007, eftersom lönesumman bedöms utvecklas starkare jämfört med progno- sen i budgetpropositionen. Upprevideringen förklaras både av antalet arbetade timmar och timlöneutvecklingen. Skatt på kapital har revide- rats upp med 2007, beroende på en högre prognos för skatt på företagsvinster samt en högre kapitalvinstprognos. Sammanta- get är de totala skatteintäkterna uppjusterade med 2007. Förändringarna påverkar i huvudsak statens skatteintäkter. de högre skatteintäkterna är dock prog- nosen för statsbudgetens inkomster i princip oförändrad . Det beror framförallt på det i denna proposition aviserade förslaget om ändrad redovisning av mervärdesskatt. Tabell 5.5 Totala skatteintäkter jämförelse med Miljarder kronor om inget annat anges -1,2 -0,3 -3,0 -0,4 -2,3 -3,9 -3,7 -3,8 -1,2 -1,3 -0,6 -0,6 -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 -13,0 -4,9 -2,5 Skattekvot (%) Regeringens förslag: Från och med redovisas avgifter till premiepensions- systemet inte längre som en del av de totala skatteintäkterna. Skälen för regeringens förslag: EU:s statistik- organ har beslutat att pensionssystem där pensionsutbetalningarna beror på avkast- ningen av fonderade medel inte ska tillräknas den offentliga sektorn. Istället ska de fonderade pensionssystemen tillräknas hushållssektorn. En konsekvens av detta är att det finansiella sparan- det i premiepensionssystemet inte längre räknas in i den offentliga sektorns finansiella sparande. Omläggningen innebär att den offentliga sek- torns skattekvot sjunker med knappt 1 procent- enhet , då de avgifter som betalas till premiepensionssystemet inte längre anses till- höra den offentliga sektorn. Omläggningen påverkar varken statens skatteinkomster eller statsbudgetens saldo. Regeringen föreslår följande förändringar i in- komststrukturen för redovisningen av avgifterna till premiepensionssystemet. Under inkomst- huvudgruppen 1200 Indirekta skatter på arbete införs två nya titlar: 1260 Avgifter till premiepensionssystemet och 1261 Avgifter till premiepensionssystemet. Vidare föreslås en ny inkomsttitel under inkomsthuvudgruppen 1920 Betalningsförskjut- ningar: Inkomsttiteln 1813 Avgifter till premiepensions- systemet slopas. I prognosen beaktas såväl reviderade makroeko- nomiska förutsättningar som de regeländringar regeringen aviserar i denna proposition. I beräk- ningarna har hänsyn tagits till de aviserade skat- teförslag som finns redovisade i tabell 5.7. Vid alla jämförelser mot tidigare beräkningar exkluderas premiepensionssystemet för ökad jämförbarhet. Prognosen för skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska antaganden som redovisas i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.6 återges de antaganden som har störst inverkan på skatte- prognoserna samt förändringar i förhållande till prognosen i budgetpropositionen . En viktig variabel för prognosen av skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekono- min. väntas lönesumman öka . Den kraftiga uppgången är ett re- sultat av både en ökning i arbetade timmar och en högre timlön. Jämfört med budgetpropositio- nen är lönesummeutvecklingen uppre- viderad . väntas lönesumman öka med i ge- nomsnitt . Hushållens konsumtionsutgifter, som påver- kar prognosen för skatt på konsumtion, väntas öka . Prognosen är uppreviderad jämfört med budgetpropositionen , medan den är nedreviderad . Tabell 5.6 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Procentuell förändring om annat ej anges -0,6 -0,1 -0,3 -0,5 -0,1 -0,4 -0,7 -0,7 -0,04 -0,04 -0,04 -0,1 -1,0 Fasta priser, procentuell förändring. I tabell 5.7 redovisas budgeteffekterna av de skatteåtgärder som regeringen aviserar i denna proposition. Periodiserade nettoeffekter för den offentliga sektorn redovisas för varje enskilt för- slag, samt den sammanlagda indirekta effekten och bruttoeffekten för 20072010. En full- ständig redovisning av samtliga aviserade förslag lämnas i finansplanen. Bland de förslag som avi- seras där kommer några att ha budgeteffekter som ej inkluderats i tabell 5.7. Som framgår av finansplanen är avsikten att dessa förslag ska finansieras fullt ut. Tre av åtgärderna påverkar de offentliga finan- serna 2007. Det är slopad förmögenhetsskatt, utvidgningen av halveringen av socialavgifterna för 19-24 åringar till att även omfatta 18-åringar och slutligen trängselskatt, som föreslås införas Övriga åtgärder avses införas . Sammanlagt beräknas de aviserade skatteförslagen minska de periodiserade nettointäkterna med 2007. beräknas intäktsminskningen till netto, främst beroende på tidigareläggningen av sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn. beräknas de periodiserade skattintäkterna minska med netto till följd av de i denna proposition aviserade skatteåtgärderna. Tabell 5.7 Aviserade skatteförändringar, periodiserade nettoeffekter, indirekta effekter och bruttoeffekter för offentlig sektor 20072010 -5,0 -5,0 -5,0 -5,0 Utvidgad sänkt socialavgift till -0,14 -0,27 -0,27 -0,27 Slopad särskild löneskatt födda -0,35 -0,32 -0,29 -2,31 Senarelagd betalning av moms -0,28 -0,28 -0,28 Summa, periodiserad netto -4,88 -6,26 -3,92 -3,89 Summa, periodiserad brutto -4,96 -7,59 -4,35 -4,30 Regeringen föreslår vidare en möjlighet att föra över skogskonton och skogsskadekonton i sam- band med generationsskiften. Det sammantagna skattebortfallet är dock försumbart. Regeringen redovisar i kapitel 1 i denna pro- position att fastighetsskatten ska ersättas av en fastighetsavgift från . Slopandet ska finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Det interna utredningsarbetet inom avser leda fram till en promemoria som remitteras med inriktning på proposition . De slutliga budgeteffekterna till följd av denna för- ändring avser regeringen redovisa i budgetpro- positionen . Därför ingår inte effekterna av fastighetsskattens avskaffande i beräkningarna i detta kapitel. Sammanfattning av ändrade skatteregler 2000 2010 En sammanställning av bruttoeffekterna av regeländringarna redovisas i tabell 5.8. En mer detaljerad uppställ- ning av de viktigast regeländringarna återfinns i tabell 5.35, sist i kapitel 5. Beloppen visar den årligt tillkommande in- täktsförändringen till följd av ändrade skatte- regler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen avser beräknade periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Förändringar i skatteregler har ofta även indirekta effekter genom att de påver- kar offentliga utgifter och andra skattebaser, bland annat via förändringar i löner, priser och företagsvinster. Nettoeffekten av regelföränd- ringarna inkluderar både bruttoeffekter och indirekta effekter. Räntebeläggningen av företagens periodiser- ingsfonder har fört med sig skatteeffekter av tillfällig karaktär. Den redo- visade bruttoeffekten i tabell 5.8 och 5.35 uppgår till och avser införandeårets effekt enligt den bedömning som redovisades i propositionen Räntebeläggning av periodiseringsfonderna (prop. 2004/05:38, bet. 2004/05:SKU17, rskr. 2004/05:131). Räntebe- läggningen har medfört att många företag valt att lösa upp sina periodiseringsfonder . Skatteeffekterna av den förtida återföringen be- döms uppgå till 2004 och 2005. Denna effekt redo- visas inte i tabellerna. påverkas skatteintäkterna av ett fler- tal regeländringar. Skattereduktionerna minskar intäkterna med . Skattere- duktioner på arbets- och näringsinkomster bedöms minska intäkterna med ca som slopad reduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshets- kassa beräknas öka intäkterna med ca . Förändrade avdragsregler ökar intäk- terna med och föränd- ringar avseende socialavgifter minskar intäkterna med . Sammantaget minskar regeländringar avseende skatt på arbete intäkterna med . De förändringar av reglerna för uttag av fastighetsskatt som införts och 2007 till- sammans med avskaffad schablonintäkt för bostadsrättsföreningar minskar skatteintäkterna Tabell 5.8 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -11,4 -15,7 -21,9 -12,4 -10,9 -34,0 -8,7 -10,2 -14,5 -20,4 -10,3 -8,1 -33,3 -1,0 -0,4 -0,8 -2,4 -1,3 -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 -9,9 -8,5 -36,1 -0,7 -1,3 -1,2 -1,5 -1,2 -2,1 -2,8 -0,7 -9,3 -1,2 -0,9 -1,2 -2,5 -2,0 -0,1 -1,1 -0,6 -0,2 -1,5 -0,7 -1,2 -8,7 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,5 -1,8 -8,7 -0,3 Skatt på kapital, hushåll -0,1 -3,1 -0,8 -1,2 -0,3 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 -1,9 -2,5 -2,2 -1,8 -1,1 -5,0 -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,0 -1,3 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Skatt på vin m.m. -0,6 -0,5 -0,3 -0,8 -1,0 -0,2 Övriga skatter på energi och miljö -0,1 -0,1 -0,3 Restförda och övriga skatter -7,2 -20,4 -23,8 -11,4 -9,8 -40,5 -7,4 -7,2 -20,4 -23,8 -11,4 -9,8 -40,5 -7,4 -1,0 -0,4 -13,2 -25,1 -27,1 -1,9 -10,4 -9,4 -42,9 -8,7 Totala skatteintäkter, exkl. pensionsomläggning -7,2 -20,4 -23,8 -11,4 -9,8 -40,5 -7,4 Det i denna propo- sition aviserade förslaget om ett avskaffande av förmögenhetsskatten innebär ytterligare mindre i intäkter. Höjd skatt på tobak, den aviserade skatten på trafikförsäkringspremier samt återinförandet av trängselskatt i ökar skatteintäkterna med ca . Avveckling av koldi- oxidskatten för sektorn som tilldelats utsläpps- rätter minskar intäkterna med ca 1 miljard kro- nor. Sammantaget minskar ovan nämnda och övriga mindre regeländringar skatteintäkterna med ca 2007. minskar intäkterna ca beroende på förslaget om reducerade socialavgifter för vissa anställningar inom tjänstesektorn. Intäkterna minskar ytterligare med ca då de halverade social- avgifterna åringar får fullt genomslag detta år. Även skatten på trafikförsäkrings- får fullt genomslag först , vilket höjer skatteintäkterna med . Regeringen avser att återkomma med förslag om att begränsa det allmänna pensionssparavdraget till , vilket beräknas öka intäkterna med . Sammantaget minskar dessa regeländringar intäkterna 2008 med ca . Osäkerhet och bedömningar i skatteprognoserna Skatteprognosernas osäkerhet kan hänföras till två faktorer; dels bedömningen av den underlig- gande skattebasens storlek i utgångsläget, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Skatte- baserna skiljer sig ofta från det i ekonomisk me- ning relevanta underlaget för skatten bland annat till följd av avdrag och gränsvärden. Förmögen- hetsskattepliktiga tillgångar tas exempelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt ska bland annat bedömas i för- hållande till den ekonomiska utvecklingen. För de skatter som bestäms i den årliga taxeringen är tidsförskjutningen i utfallen en faktor som för- svårar prognosarbetet. På kort sikt avser osäkerheten i prognosen främst bedömningen av företagens vinster och hushållens kapitalvinster. På avser osäkerheten i prognosen relationen mellan före- tagens vinster och utbetalda löner. En ökning av summan av utbetalda löner ökar skatteunderlaget med ca och därigenom skatterna på arbete, inkomstskatt och arbetsgivaravgifter, med . För konsumtionsbaserade skatter gäller tum- regeln att en förändring av hus- hållens konsumtion leder till förändrade moms- intäkter med . Där- utöver påverkas skatteintäkterna av konsum- tionens sammansättning eftersom uttaget av mervärdesskatt skiljer sig åt mellan olika varu- och tjänstegrupper. Om lika stor konsumtions- förändring enbart avser varor som inte är undan- tagna från den generella skattesatsen leder det istället till förändrade momsintäkter med .