prop · GU031d32 · 2007-01-01 00:00:00 — Det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet blev 14 respektive , vilket motsvarar av BNP.TF29FT med återkommande underskott har den kommunala sektorn som helhet nu redovisat överskott . Kraftigt höjda statsbidrag och vissa skattehöjningar bidrog till de stärkta finanserna 2005. Denna förbättring skedde som den kommunala konsumtionsvolymen ökade . 29T T Med ekonomiskt resultat avses här resultat före extraordinära poster. Skatter och statsbidrag svarar för av kommunernas inkomster. Sammantaget beräknas de öka , varav skatteinkomsterna väntas öka (se tabell 5.12). Tabell 5.12 Skatter och avgifter -1,5 1P SkatteinkomsterP och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. I tabellen redovisas utvecklingen av skatteunderlaget enligt NR, vilken skiljer sig från bedömning. Källor: och . Statsbidragen exklusive kompensation för mervärdesskatt, enligt NR-definitionen, ökar totalt med , vilket motsvarar drygt 8 %.TF30FT Ökade resurser till bl.a. vård, skola, omsorg och integration medför att övriga statsbidrag ökar med ca (se tabell 5.13). Även 2007 höjs nivån på statsbidragen relativt kraftigt. Detta är bl.a. en följd av att bidragen till kommunsektorn avseende arbetsmarknadspolitiska program som tidigare beslutats av , då ökar. Dessutom tillkommer ytterligare satsningar inom vård och omsorg. Bidragen avseende kommunalekonomisk utjämning ökar främst som en följd av att sysselsättningsstödet införlivas i dessa bidrag. Sammantaget ökar skatter och statsbidrag , medan skatteinkomsterna ökar . väntas utvecklingen av skatteunderlaget stärkas ytterligare och skatteinkomsterna ökar då respektive . Bidragen avseende kommunalekonomisk utjämning ökar med jämfört med . Dels kompenserar detta avtrappningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen, dels är 30T T I NR redovisas ingående mervärdesskatt i offentlig konsumtion och investering som en utgift. Den kompensation kommuner och landsting erhåller för dessa utgifter redovisas, till skillnad från statsbudgeten, som statsbidrag. det en följd av att resurser till satsningar inom olika områden successivt förs över från övriga bidrag. Totalt ökar statsbidragen något 2008 men minskar 2009. Inkomstutvecklingen blir därmed svagare dessa år. Tabell 5.13 Statsbidrag enligt nationalräkenskaperna Anm.: Beloppen avser samtliga bidrag fördelade på ett flertal utgiftsområden och är angivna enligt NR:s redovisning som skiljer sig från statsbudgetens redovisning. I NR redovisas även bidrag som ligger på statsbudgetens inkomstsida, vidare görs en annorlunda periodisering av utgifterna. 1P ÖvrigaP bidrag utgörs nästan uteslutande av riktade bidrag, dvs. bidrag som är förknippade med en specifik verksamhet. Bidrag för läkemedelsförmånen svarar för närmare hälften av de riktade bidragen. Finansiellt sparande och resultat Den goda inkomstutvecklingen medför att kommunsektorns finanser stärks ytterligare , trots en relativt hög utgiftsutveckling. Det finansiella sparandet beräknas till . Slutregleringar av skatteunderlaget avseende 2005 förstärker tillfälligt det ekonomiska resultatet med , som beräknas till . Det är fortfarande osäkert hur det nya pensionsavtalet kommer att påverka kommunernas kostnader. Till följd av osäkerheten har inte effekter av avtalet beaktats i beräkningarna. väntas det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet minska men ligga kvar på en fortsatt hög nivå kring 15 respektive . Överskotten minskar sedan gradvis 2008 och 2009, trots att konsumtionsvolymen bedöms utvecklas svagare dessa år. 2006/07:1 BILAGA 2 Tabell 5.14 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges Källor: och . Kommunsektorns ekonomiska resultat för perioden 20052008 väntas därmed klart överstiga tidigare nivåer och torde motsvara vad som kan anses vara god ekonomisk hushållning enligt kommunallagen. Diagram 5.5 Kommunsektorns finanser Inkomster (vänster axel) Utgifter (vänster axel) Finansiellt sparande (höger axel) Anm.: Exklusive kyrkan. Källor: och . 2006/07:1 BILAGA 2 Skatteprognoser på medelfristig sikt Metoderna för att göra prognoser över den offentliga sektorns skatteintäkter beror i hög grad på vilken tidshorisont prognoserna avser. Grunden för skatteprognoserna är oavsett tidsperspektiv en prognos för den makroekonomiska utvecklingen. På kort sikt, 20062007, kombineras prognosen för den makroekonomiska utvecklingen med annan information, t.ex. fortlöpande skattebetalningar. Prisutvecklingen och omsättningen på olika tillgångsmarknader samt information från företagens delårsrapporter kan användas för prognosen för skatt på kapital. För kalkylåren, 20082009, grundas skatteprognosen enbart på den makroekonomiska prognosen. Den makroekonomiska prognosen för kalkylåren baseras på att det s.k. BNP-gapet sluts varefter BNP växer i takt med potentiell BNP. Potentiell BNP och BNP-gap beskrivs utförligt i avsnitt 4 i denna bilaga. Beräkningarna av skatteintäkterna för kalkylåren är en konsekvensberäkning givet den makroekonomiska utvecklingen och inga konjunkturjusteringar görs för de enskilda skatterna. Generellt kan sägas att överskotten från produktionen i ekonomin antingen går till löntagare och beskattas under skatt på arbete eller till företagen och beskattas med skatt på företagsvinster. Utvecklingen av lönesumman ligger till grund för prognosen för skatt på arbete. Prognosen för skatt på företagsvinster baseras på kort sikt både på information om utvecklingen av driftsöverskottet i ekonomin, men framförallt på information om företagens skattebetalningar och delårsrapporter. För kalkylåren baseras prognosen av skatt på företagsvinster i sin helhet på utvecklingen av driftsöverskottet. Driftsöverskottet är den del av produktionen som tillfaller företagssektorn. Eftersom beräkningen för kalkylåren är en konsekvensberäkning givet den makroekonomiska bedömningen, bör prognosen av de enskilda skatteslagen för 20082009 mer ses som en scenarioutveckling som baseras på den antagna utvecklingen i lönesumma respektive driftsöverskott, än en prognos av hur de enskilda skatteslagen kommer att utvecklas. Denna prognosmetodik gör att skatteprognosen är konsistent med prognosen för den makroekonomiska utvecklingen. Den innebär vidare att företagens inkomstskatt i stort sett alltid kom- mer att ha en positiv utvecklingstakt när BNP ökar. Tabellen nedan visar prognosen av skatt på företagsvinster tillsammans med utvecklingen av skatten och skattens andel av BNP. uppgår skatt på företagsvinster till av BNP, vilket är mycket högt i ett historiskt perspektiv. Trots att skatteintäkterna är höga är dock utvecklingen fortsatt positiv under kalkylåren. Miljarder kronor och procentuell förändring Utveckling (%) utveckling (%) Skatt på företagsvinster som andel av BNP (%) Anm.: Den underliggande utvecklingen exkluderar tillfälliga skatteeffekter från återförda periodiseringsfonder 2005 och 2006. Vid analys av de offentliga finanserna under kalkylåren är det mer lämpligt att fokusera på utvecklingen av de totala skatteintäkterna istället för utvecklingen av de enskilda skatteslagen. Tabellen nedan visar utvecklingen av de totala skatteintäkterna som andel av BNP, den s.k. skattekvoten, . Totala skatter som andel av BNP exkl. skatt på kapitalvinster De i budgetspropositionen aviserade skattesänkningarna innebär att skattekvoten faller . I frånvaro av ytterligare regeländringar på skatteområdet är det dock rimligt att förvänta sig att skattekvoten är relativt . Eftersom konsumtionsskatterna utvecklas något långsammare än BNP, kan dock den totala skattekvoten falla något . EnT ytterligare orsak till en fallande skattekvot kan varaT att skatteintäkterna under 20042006 innehåller en relativt stor andel skatt på kapitalvinster. Skattekvoten rensad för kapitalvinster bör dock vara tämligen stabil, vilket den är i prognos. Osäkerheten är stor avseende bedömningar av den framtida konjunkturutvecklingen, den långsiktigt hållbara tillväxttakten i ekonomin samt hur högt resursutnyttjande är . Denna osäkerhet är ovanligt stor nu eftersom det bland annat är svårt att mer exakt bedöma storleken på de långsiktiga effekterna av regeringens politik. Effekterna kan mycket väl bli märkbart högre än vad som bedöms i basalternativet. Nedan redovisas två alternativa scenarier som belyser effekterna på den reala ekonomin och de offentliga finanserna om utvecklingen blir annorlunda än i det s.k. basalternativet som presenteras i de föregående avsnitten. I högtillväxtalternativet antas regeringens politik få större effekter än i basalternativet. Ar- betskraftsutbudet ökar mer och löneökningstakten är lägre. antas därför föra en mer expansiv penningpolitik. Sammantaget innebär detta att BNP och sysselsättningen stiger snabbare än i basalternativet och den öppna arbetslösheten faller mer. I lågtillväxtalternativet antas arbetsmarknaden och lönebildningen fungera sämre än i basalternativet och resursutnyttjandet är i utgångsläget mer ansträngt. Dessutom antas effekterna av regeringens utbudsstimulerande politik slå igenom senare än vad de bedöms göra i basalternativet. Därmed uppstår det bristsituationer på arbetsmarknaden, vilket driver upp löneökningstakten. antas därför föra en stramare penningpolitik än i basalternativet för att dämpa inflationstrycket, vilket hämmar BNP- och sysselsättningsutvecklingen. I basalternativet bedöms resursutnyttjandet på arbetsmarknaden vara relativt lågt . BNP och sysselsättning fortsätter dock att öka snabbt och därmed stiger resursutnyttjandet. Resursutnyttjandet bedöms ändå vara lägre än normalt , vilket innebär att både sysselsättning och BNP kan växa snabbare än den potentiella tillväxttakten även åren efter 2007. är gapen slutna och den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldrarna 20 uppgår då till . Den öppna arbetslösheten ligger på och den totala på . 2006/07:1 BILAGA 2 Tabell 6.1 Nyckeltal, basalternativet Procentuell förändring om annat ej anges -0,1 -0,1 -0,2 grad, 2064 årP Öppen arbetslöshet, nivå Total arbetslöshet, nivå sektor, % av BNP 1P SkillnadP i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2P AntaletP sysselsatta i åldern exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i samma åldersgrupp. Källor: , och . De offentliga finanserna är starka och det offentligfinansiella sparandet väntas uppgå till av BNP. sjunker det finansiella sparandet något, delvis till följd av att skattekvoten sjunker som ett resultat av föreslagna skattesänkningar. Även utgiftskvoten minskar emellertid varför det finansiella sparandet fortsätter att vara högt och överskottsmålet överstigs. ökar det finansiella sparandet. Såväl inkomster som utgifter minskar emellertid som andel av BNP. I högtillväxtalternativet antas regeringens politik få större effekter än i basalternativet. Arbetskraftsutbudet ökar mer än i basalternativet och löneökningstakten och inflationen blir lägre. antas därmed kunna föra en mer expansiv penningpolitik. Sysselsättningen och BNP stiger mer än i basalternativet. Sysselsättnings- och BNP-nivån antas varaktigt kunna ligga på en nivå som är högre 2009 än i basalternativet. Produktivitetstillväxten och förändringen i medelarbetstiden beräknas vara något lägre än i basalternativet eftersom tillskottet av arbetskraft inte antas ha samma produktivitets- och medelarbetstidsnivå som genomsnittet. Arbetskraftsutbudet ökar inte i samma omfattning som sysselsättningen, vilket innebär att arbetslösheten blir lägre än i basalternativet. Ar- betslösheten antas kunna anpassas till en lägre 2006/07:1 BILAGA 2 nivå utan att arbetsmarknaden blir överhettad, dvs. jämviktsarbetslösheten blir lägre. För att arbetskraftsutbudet och sysselsättningen skall kunna öka i den omfattning som högtillväxtalternativet förutsätter antas individer i flera grupper utanför arbetskraften i högre grad kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det rör sig exempelvis om individer som kan och vill arbeta men inte är aktivt arbetssökande samt långvarigt sjuka och förtidspensionerade Tabell 6.2 Nyckeltal, högtillväxtalternativet Procentuell förändring om annat ej anges -0,1 -0,1 -0,2 grad, 2064 årP Öppen arbetslöshet, nivå Total arbetslöshet, nivå sektor, % av BNP 1P SkillnadP i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2P AntaletP sysselsatta i åldern exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i samma åldersgrupp. Källor: , och . Den högre tillväxten drivs av en starkare inhemsk efterfrågan. En starkare sysselsättningstillväxt och en lägre inflation leder till att hushållens reala disponibla inkomster utvecklas något bättre än i basalternativet trots lägre löneökningstakt. Räntorna antas dessutom vara lägre. Därmed ökar hushållens konsumtion snabbare. Den starka inhemska efterfrågan innebär också att företagen ökar investeringarna för att klara en snabbt stigande produktion. Kommunernas inkomster stiger också till följd av den högre aktiviteten i ekonomin och därigenom kan den kommunala konsumtionen öka något snabbare än i basalternativet. Högre ekonomisk tillväxt och sysselsättning stärker de offentliga finanserna De offentliga finanserna förstärks märkbart i högtillväxtalternativet jämfört med basalternativet. Timlöneutvecklingen är lägre än i basalternativet men blir arbetade timmar fler, vilket sammantaget innebär en i stort sett oför- De direkta skatterna från hushållen samt socialavgifterna hamnar därmed i nivå med skatterna i basalternativet. Inkomsterna från moms blir högre. Förstärkningen av de offentliga finanserna kommer också genom lägre utgifter. Lägre löneökningar ger lägre utgifter för offentlig konsumtion och för de hushållstransfereringar som är avhängiga timlöneutvecklingen, såsom t.ex. sjukpenning. De offentliga utgifterna för arbetslöshetsersättning sjunker dels till följd av den lägre timlöneutvecklingen och dels som ett resultat av färre antal arbetslösa. Också utgifter som antas justeras för prisutvecklingen minskar till följd av den lägre inflationen. Sammantaget sjunker utgiftskvoten mer markant än skattekvoten, vilket innebär att de offentliga finanserna blir starkare än i basalternativet. I lågtillväxtalternativet antas arbetsmarknaden och lönebildningen fungera sämre än i basalternativet. Resursutnyttjandet är mer ansträngt. Dessutom antas effekterna av regeringens politik på arbetskraftsutbudet och sysselsättningen bli fördröjda. Den faktiska sysselsättningsnivån antas i det här alternativet ligga över den potentiella nivån , dvs. sysselsättningen är då högre än vad som är långsiktigt hållbart. Det leder till att det uppstår bristsituationer på arbetsmarknaden som driver upp löneökningstakten och inflationen, dvs. löneökningstakten blir högre än vad som är förenligt med en balanserad samhällsekonomisk utveckling. BNP och sysselsättning antas utvecklas i linje med basalternativet 20062007, vilket medför att lönerna totalt sett stiger med mer än i basalternativet. Inflationen blir också högre men den ökar inte i samma utsträckning som lönerna. Problemen med lönebildningen och inflationen leder till att antas höja styrräntan betydligt mer och nivån antas vara betydligt högre även 2008 än vad som förutses i basalternativet. Som högst antas styrräntan uppgå till . Därmed bromsas tillväxten upp 2008 och blir betydligt lägre än i basalternativet även 2009. Sammantaget antas BNP-till- växten bli lägre än i basalternativet. Sysselsättningen minskar och den öppna arbetslösheten stiger. ningsgraden faller till 2009. Löneökningstakten dämpas 2009 men lönerna stiger fortfarande mer än vad som är förenligt med en balanserad utveckling eftersom lönerna beräknas anpassas med viss eftersläpning. Att arbetsmarknaden och lönebildningen fungerar sämre innebär alltså att sysselsättningsnivån permanent blir lägre än i basalternativet och den öppna arbetslösheten blir permanent högre. Tabell 6.3 Nyckeltal, lågtillväxtalternativet Procentuell förändring om annat ej anges grad, 2064 årP Öppen arbetslöshet, nivå Total arbetslöshet, nivå sektor, % av BNP 1P SkillnadP i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2P AntaletP sysselsatta i åldern exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i samma åldersgrupp. Källor: , och . En sämre ekonomisk tillväxt försvagar de offentliga finanserna Den offentliga sektorns finansiella sparande försvagas med i storleksordningen av BNP 2009 i lågtillväxtalternativet. I nominella termer ökar de offentliga inkomsterna som en direkt följd av att timlöner och skattebaser ökar, men detta uppväger emellertid inte de försvagningar av de offentliga finanserna som utgiftsökningarna innebär. Dessa utgiftsökningar har flera bakomliggande orsaker. Bland transfereringarna till hushållen antas vissa transfereringsslag, såsom exempelvis bostadstillägget till pensionärer och barnbidraget förändras i takt med inflationen och förblir därigenom realt oförändrade mellan åren. Den högre inflationen i lågtillväxtalternativet antas på så sätt medföra ökade utgifter för denna typ av transfereringsutgifter. Andra transfereringsutgifter, bl.a. sjukpenning och arbetslöshetsersättning ökar i lågtillväxtalternativet till följd av den högre löneökningstakten. Utgifterna kopplade till arbetslöshet ökar därutöver till följd av att arbetslösheten ökar. 2006/07:1 BILAGA 2 Även utgifterna för offentlig konsumtion stiger kraftigt som en följd av stigande löner. 2006/07:1 BILAGA 2 7Den demografiska utvecklingen och de offentliga finanserna I liksom i de flesta andra västliga industriländer kommer andelen äldre i befolkningen att öka påtagligt de närmaste decennierna. Fler personer i icke-yrkesaktiv ålder i relation till de i yrkesaktiv ålder kommer att sätta de skattefinansierade välfärdssystemen under press. Denna utveckling ställer krav på den ekonomiska politiken . För att kunna bibehålla en väl utbyggd skattefinansierad välfärd även krävs ett högt sparande i den offentliga sektorn , som ansträngningar måste göras för att öka antalet personer i arbete. Ett högt offentligt sparande motiveras i grund och botten av en jämnare fördelning av försörjningsbördan mellan olika generationer. Genom ett högt offentligt sparande kan de stora generationer som kommer att efterfråga vård och omsorg själva bidra till dess finansiering. Att enbart förlita sig på att morgondagens yrkesaktiva ska finansiera dessa tjänster innebär sannolikt en förskjutning av försörjningsansvaret så att kommande generationer belastas hårdare än de nu aktiva generationerna. I detta avsnitt redovisas ett scenario för hur befolkningsutvecklingen i kan tänkas påverka de offentliga finanserna. befolkning uppgår till knappt 9,1 miljoner personer. Enligt den befolkningsprognos som presenterades av kommer befolkningen att ha växt till drygt 10,5 miljoner personer. Det är i första hand antalet personer som är som ökar snabbt . finns drygt 2,4 miljoner personer i denna åldersgrupp, över 800 000 fler än . Antalet personer ökar med knappt 90 000 , och förväntas sedan öka endast marginellt därefter. Huvuddelen av befolkningsökningen utgörs med andra ord av personer som inte är . (Se diagram 7.1.) förväntas dock antalet åter öka. Förändring jämfört med , tusental personer 20 - 64 år 0 - 19 år Den demografiska utvecklingen kan sammanfattas i försörjningskvoter där antalet personer i icke-yrkesverksam ålder sätts i relation till antalet personer . Försörjningskvoten för äldre, mätt som antalet personer som är per hundra personer i åldrarna , beräknas öka från ca 29 personer 2006 till ca 42 personer 2030. Försörjningskvoten för yngre, mätt som antalet personer per hundra personer i åldrarna , är mer stabil och varierar kring 3941 personer. (Se diagram 7.2.) Diagram 7.2 Demografiska försörjningskvoter Invandringen står för huvuddelen av befolkningstillväxten enligt SCB:s befolkningsprognos. Inte minst för tillväxten av befolkningen är invandringen av avgörande betydelse. Utan invandring skulle antalet personer i åldersgruppen minska. (Se diagram 7.3.) Den avgjort största delen av invandrarna utgörs av personer som är födda utanför EU. Denna grupp har en betydligt lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet. därför viktigt att dessa grupper integreras bättre på arbetsmarknaden. Misslyckas detta kommer den befolkningsökning som förutses i åldrarna att resultera i en betydligt blygsammare ökning av antalet sysselsatta. En sådan utveckling skulle allvarligt försämra förutsättningarna för att upprätthålla välfärdssystemens kvalitet och omfattning. Diagram 7.3 Befolkning i åldrarna Förändring jämfört med , tusental personer Den långsiktiga framskrivningen av den ekonomiska utvecklingen utgår från den kalkyl för svensk ekonomi som redovisas i avsnitt 15. Sysselsättningsutvecklingen bygger dels på den förväntade befolkningsutvecklingen, dels på antaganden om hur sysselsättningsgrad och antal arbetstimmar för olika befolkningsgrupper utvecklas. På kort sikt spelar förändringen av ålderssammansättningen stor roll. Det är antalet personer i åldern , med ett relativt lågt arbetskraftsutbud, som står för hela befolkningstillväxten i åldersgruppen . minskar antalet personer i övriga åldrar. På lite är de ursprungsmässiga sammansättningsförändringarna viktigare. An- delen invandrare och framför allt personer födda utanför EU i åldersgruppen växer snabbt enligt befolkningsprognosen. I beräkningen antas svenskfödda individer arbeta i samma utsträckning som , medan invandrarnas ställning på arbetsmarknaden gradvis stärks. antas skillnaden i sysselsättningsgrad mellan personer födda inom respektive utom landets gränser minska med en tredjedel. Resterande skillnader antas bestå även efter 2020. Med en sådan utveckling ökar ande- 2006/07:1 BILAGA 2 len sysselsatta bland de utlandsfödda i åldrarna till . Fram antas även att en viss anpassning till följd av de utbudsstimulerande åtgärder som föreslås i propositionen fortfarande pågår. Sysselsättningen och antalet arbetade timmar ökar 2010 samt 2011 och 2012. Av denna ökning på beror merparten, , på minskad arbetslöshet. Resterande förklaras av att arbetskraftens storlek växer. Sammantaget medför detta att sysselsättningsgraden överstiger . BNP-tillväxten påverkas också av den genomsnittliga arbetstiden per sysselsatt. I scenariot antas medelarbetstiden minska något på lång sikt. En sådan nedgång kan motiveras med att efterfrågan på fritid sannolikt kommer att öka när hushållens inkomster och konsumtionsmöjligheter i övrigt växer. I huvudsak väljer dock hushållen att öka sin konsumtion av varor och tjänster. Arbetstiden antas minska med , vilket motsvarar en förkortning av veckoarbetstiden med . Antalet arbetade timmar hamnar därmed på samma nivå 2050 som 2006, trots att befolkningen i åldern ökar med . Som jämförelse kan nämnas att antalet arbetstimmar 2005 var mer eller mindre oförändrat jämfört med , som antalet personer i åldern ökade med . Produktiviteten i näringslivet ökar med i genomsnitt . Detta ligger i linje med de senaste årens relativt snabba produktivitetstillväxt, men är betydligt snabbare än ökningstakten . efter 2015 antas produktivitetstillväxttakten i näringslivet gradvis sjunka till i genomsnitt . Produktivitetstillväxten i offentlig sektor antas vara noll i enlighet med nationalräkenskapernas beräkningsmetoder. Sammantaget leder detta till en produktivitetsökning i hela ekonomin på och därefter. Produktivitetsökningen i kombination med arbetskraftsutvecklingen ger upphov till en BNP som växer i genomsnitt . BNP per capita växer med i genomsnitt. Detta innebär att BNP kommer att vara högre 2030 2006/07:1 BILAGA 2 Tabell 7.1 Makroekonomiska förutsättningar Arbetade timmar, miljoner BNP per capita, tusental kronor BNP, fasta priser Reguljär sysselsättningsgrad, 2064 år Källor: och . än 2006 och högre 2050, medan BNP per capita är högre 2030 och mer än fördubblas till 2050. De viktigaste beräkningsförutsättningarna sammanfattas i tabell 7.1.