prop · GU031d23 · 2007-01-01 00:00:00 — Den tidigare regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag till länsstyrelserna i , , och (Fjälldelegationen) att utreda omfattningen av användningen av terrängfordon i fjällområdet. Uppdraget omfattar körning både på snötäckt mark och barmark och redovisas . Länsstyrelserna anser att lagstiftningen som ger en möjlighet att utse naturvårdsvakter för tillsyn i statliga regleringsområden skall omfatta även områden som beslutats av kommun eller länsstyrelse. 3.7.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Mycket viktigt är möjligheten att i samband med byggnation tillvarata möjligheten att basera energiförsörjningen på förnybar energi i så stor utsträckning som möjligt. Sju delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus, minskning av avfallsmängder, energianvändning m.m. i byggnader samt inomhusmiljön. Resultatbedömning beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. värdefull bebyggelse redovisas närmare under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Enligt fortsätter ökningen av andelen kommuner som anger att de har program och strategier för de olika aspekterna i delmålet om planeringsunderlag. Vanligast är program och strategier för de kulturhistoriska värdena, medan av kommunerna saknar planeringsunderlag för främjande av vindkraft. Knappt hälften av länen har identifierat de byggnader som uppfyllde kriterierna för en byggnadsminnesförklaring. Fem län har skyddat av dem. har inte redovisat utvecklingen av antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar. Enligt rådet har generella rekommendationer för hur riktvärdena bör tillämpas medfört att många kommuner arbetar med lokala policydokument. Av framgår att uttaget av naturgrus ökade 2004 och att det är en effekt av ökade bygginvesteringar som innebär ökad efterfrågan på ballastmaterial. Andelen naturgrus av den totala ballastanvändningen fortsätter dock minska. Enligt rådet är länsstyrelsernas tillståndsgivning det starkaste styrmedlet för att minska naturgrusanvändningen. Deponeringen av hushållsavfall har minskat . Även deponeringen av övrigt avfall, t.ex. industriavfall och byggavfall, har minskat kraftigt. återvanns av hushållsavfallet genom materialåtervinning inklusive biologisk behandling, varav utgjordes av biologisk behandling av matavfall. av kommunerna samlar in matavfall separat och flera planerar att ytterligare bygga ut den biologiska behandlingen. Det är ännu oklart hur mycket fosfor ur avlopp som återförs till produktiv mark men användningen av avloppsslam för jordtillverkning respektive gödsling av energiskog ökar. Återvinning genom materialåtervinning ökar . konstaterar i sin senaste årliga uppföljning av producentansvaret att materialutnyttjandet var för glas, för papper, för metall, för plast och två procent för trä. Materialutnyttjandet av lantbruksplast har ökat från jämfört med . Inga däck läggs på deponi utan omhändertas genom material- eller energiåtervinning. Av skrotbilarna återvinns . elavfall per person samlades in , vilket är en ökning med per person jämfört med . Det innebär att toppar Europastatistiken. Det särskilda investeringsstödet för inrättande av källsorteringsutrymmen i flerbostadshus har lett till att drygt 12 000 hushåll har fått förbättrade möjligheter att källsortera sitt avfall. Andelen förnybar energi ökar och uppvärmning med elvärme och oljeeldning minskar. Ytterligare resultatbeskrivning beträffande energi i bebyggelsen redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik samt under utgiftsområde 21 Energi. Den totala energianvändningen i bostäder är trots att bebyggelsearean ökar. Det tyder, enligt , på en energieffektivisering, som andelen förnybar energi ökar och uppvärmning med elvärme och oljeeldning minskar. Enligt svarar av kommunerna, jämfört 2004, att hela eller betydande delar av bostäderna inventerats med avseende på radon. och har startat informationskampanjer som uppmanar de boende att mäta radon i sina bostäder och har inbjudit kommunerna att delta i ett tillsynsprojekt om radon i skolor och förskolor. 3.7.15.2 Analys och slutsatser Enligt är delmålen om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, avfallsgenerering och inomhusmiljö svåra att nå. En orsak är att effektiva styrmedel behöver utvecklas ytterligare. Att befintliga styrmedel inte ger avsedd effekt kan också kan bero på mål- eller intressekonflikter, t.ex. när det gäller att bygga nya bostäder i centrala men bullerutsatta lägen. I propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) anför den tidigare regeringen bl.a. att vägtrafiken bör bidra till delmålet om buller genom en fortsatt satsning på riktade åtgärder för de mest bullerutsatta människorna, 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 intensifierade insatser för att minska bullret vid källan samt ökad bullerhänsyn vid trafikpåverkande åtgärder och i samhällsplaneringen. En av de fyra strategiska utmaningarna i den tidigare regeringens strategi för hållbar utveckling är att bygga samhället hållbart. Det är centralt i kommunernas arbete med delmålet om planeringsunderlag och bör få fortsatt ökat fokus. har fått den tidigare regeringens uppdrag att utveckla modeller och vägledning som syftar till att inom ramen för fysisk planering på nivå, säkra tillgång till bostadsnära natur och användning av förnybar energi. har också den tidigare regeringens uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna förbättra statens samlade insatser för att genom uppsikt och tillsyn säkerställa en god kvalitet i kommunernas tillämpning av . En del i uppdraget är att redovisa hur länsstyrelserna samverkar med kommunerna i deras planering, bl.a. genom sitt ansvar för att tillhandahålla planeringsunderlag för olika nationella mål och intressen. har i sin nationella avfallsplan prioriterat frågan om att minska mängden avfall. Frågan tas även upp i de slutsatser om den tematiska strategin om avfall som har antagits av samt i revideringen av avfallsdirektivet. pågår arbete med att ta fram en handlingsplan för hållbar konsumtion och produktion för näringsliv och offentlig sektor. Trenden med en minskad energianvändning per kvadratmeter i byggnader har avstannat och energianvändningen per kvadratmeter uppvärmd yta i nya byggnader har i det närmaste varit oförändrad . Energisparande åtgärder bör främjas i svensk industri och ett energieffektiviseringsprogram genomföras i det svenska bostadsbeståndet. Även utbyggnaden av kraftvärme i bör stimuleras. Regeringen avser återkomma med förslag och finansiering av dessa åtgärder. har beslutat om propositionen Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365). Ett nytt delmål för energieffektivisering i bebyggelse har införts. För att genomföra och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda infördes också en ny lag om energideklarationer i byggnader. Lagen trädde i kraft 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Energideklarationer skall innehålla uppgifter om energianvändning, ventilation och radon. byggregler håller på att revideras, vilket delvis har lett till nya föreskrifter på energiområdet. Bl.a. kommer nya krav gällande utsläpp från småskaliga fastbränsleanläggningar samt skärpningar av energihushållningskrav. Införandet av energideklarationer bedöms också bidra till måluppfyllelsen. EG-direktivet om byggnaders energiprestanda bedöms enligt bidra till miljökvalitetsmålet. 3.7.16 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden skall bevaras på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer skall värnas. Arter skall kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor skall ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller hejdande av förlust av biologisk mångfald, minskad andel hotade arter samt hållbart nyttjande. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv antogs av . Ett uppföljningssystem för detta håller på att etableras. hade totalt 87 åtgärdsprogram för hotade arter inletts. Dessa omfattar 169 arter och två livsmiljöer. skall drygt 210 åtgärdsprogram för över 500 arter vara inledda eller genomförda. 20032005 har sammanlagt avsatts för åtgärdsprogram. Enligt är det inte endast de arter som omfattas av själva åtgärdsprogrammen som påverkas positivt, utan även många andra arter. Resultatet från arbetet med områdesskydd har stor relevans för miljökvalitetsmålet (se prop. 2004/05:150). har värdefull natur säkrats genom köp, intrångsersättningar till markägare och bidrag till kommuner och stiftelser, till en kostnad av . Av denna yta utgör knappt produktiv skogsmark, vilket medför att räknat i både yta och medel har områdesskyddet särskilt stor betydelse för Levande skogar (se vidare under detta mål). Länsstyrelserna har beslutat om ca 80 naturreservat. Genomförandet av de särskilda programmen för de mest värdefulla tätortsnära områden för friluftsliv och naturvård i , och har kommit igång i alla de tre regionerna. Satsningen på lokala och kommunala naturvårdsprojekt beskrivs som en mycket viktig faktor för att få en bra start på genomförandet av programmen. 3.7.16.2 Analys och slutsatser Under har omfattande insatser gjorts. Trots det har utvecklingen för den biologiska mångfalden i inte förbättrats i den omfattning som krävs för att nå nationella och internationella mål och åtaganden. För hotade arter och ekosystemfunktioner kommer enligt de långsiktiga och storskaliga resultaten av naturvårdsinsatserna att kunna avläsas först flera decennier efter 2020. Den tidigare regeringen har beslutat om en rad uppdrag angående Ett rikt växt- och djurliv till olika myndigheter. Betänkandet Kunskap för biologisk mångfald (SOU 2005:94) utgör ett underlag för det fortsatta arbetet med att genomföra miljökvalitets- och delmålen. Vissa av förslagen i betänkandet kräver fortsatta överväganden. Regeringen avser att återkomma till betänkandets förslag om ansvar och samordning i samband med regleringsbreven till berörda myndigheter. har lämnats i statsbidrag till totalt 971 projekt i 261 kommuner för lokala naturvårdsprojekt. Satsningen har engagerat ca 500 personer i projektens ca 5 000 aktiviteter. Resultaten skall utvärderas när fler projekt har avslutats. Det återstår viss komplettering rörande områden till Natura 2000. redovisning av inventeringen av vissa utsjöbankar är ett underlag. Ett antal utsjöbankar kan komma att ha stor betydelse för att tillgodose behov av förnybar energi. Vid arbete med kompletteringen rörande områden måste därför möjligheten till en utbyggnad av vindkraft beaktas. Den tätortsnära naturen har en viktig funktion eftersom den är tillgänglig där en stor andel av vår befolkning bor. Genomförandet av de särskilda programmen för de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård i Stockholms-, Göteborgsrespektive har fått en bra start och bör fortsätta. Det handlingsprogram för som i , tillsammans med en rad andra aktörer, har tagit fram och redovisat till den tidigare regeringen utgör en bra grund för den fortsatta förvaltningen och utvecklingen av . Staten har ett särskilt ansvar för som ett riksintresse. Regeringen bedömer att det är rimligt att medel från anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald skall kunna användas till vissa åtgärder som rör förvaltningen av och som annars inte skulle genomföras. Anslaget 28:25 Bidrag till kulturmiljövård under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid erbjuder möjligheter till bidrag för vård av kulturhistorisk bebyggelse eller kulturlandskap, men även fornlämningar. Anslaget fördelas på delegation av regeringen av till länsstyrelserna. Bidrag från anslaget kan ges under förutsättning att i äskar medel för åtgärder inom och åtgärderna är i enlighet med det regelverk som styr användningen av medel från anslaget. De markförvaltande aktörerna samt de berörda kommunerna har ett stort ansvar för finansiering av förvaltningen av . De statliga markförvaltarna bör liksom tidigare betrakta förvaltningen av som en del av sitt uppdrag. Regeringen avser återkomma till frågan om i samband med regleringsbrevet till . bereds de av föreslagna förändringarna i förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden, i syfte att stärka vården och förvaltningen av . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 beslutade om en särskild finansiering av kostnaderna för att på ett säkert sätt ta hand om det använda kärnbränslet och för att avveckla och riva kärnkraftsreaktorerna. Enligt detta skall en avgift baserad på antalet levererade kilowattimmar vid anläggningen betalas av innehavaren av en kärnkraftsreaktor. Lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. anger att avgiften skall betalas så länge reaktorn är i drift. Utöver avgifterna skall reaktorinnehavaren ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för de kostnader som uppstår för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, för forskning, avveckling och rivning av reaktoranläggningar. Kärnkraftsföretagen har rätt att ur avgiftsmedlen löpande få ersättning för sådana kostnader som syftar till en säker hantering och slutförvaring av det använda kärnbränslet. Resterande medel fonderas för framtida behov. samlas de fonderade medlen i Kärnavfallsfonden och förvaltas av . Regeringen fattar beslut om avgifternas storlek, medan fattar beslut om utbetalningar (vissa mindre utbetalningar beslutas dock av regeringen). Den tidigare regeringen lämnade propositionen Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring (prop. 2005/06:183, bet. 2005/06:MJU24, rskr. 2005/06:287) till som antog den i sin helhet. I propositionen föreslås bl.a. en ny enhetlig finansieringslag för all kärnteknisk verksamhet. anger i förvaltningsberättelsen att fonden tillfördes avgiftsinbetalningar på ca (ca ). Utbetalningarna uppgick till ca (ca ). Marknadsvärdet var ca . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen har enligt Bilskrotningslagen (1975:345) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningspremier för bilar som registreras i bilregistret och för skrotningsavgifter för bilar som lämnas till auktoriserade skrotare. Avgifterna fonderas i bilskrotningsfonden och administreras av . Fonden finansieras genom att en s.k. skrotningsavgift tas ut första gången en bil registreras i . Fondens medel skall i första hand användas till att finansiera skrotningspremier. När en bil lämnas för skrotning får den sista bilägaren en bilskrotningspremie. Syftet med premien är att den skall utgöra ett ekonomiskt incitament för att bilägaren skall lämna sin uttjänta bil till skrotning. Tanken har varit att premien skall täcka kostnaderna för skrotningen samt ge ett visst överskott till bilägaren. Premiens storlek har varierat över tiden. Utöver bilskrotningspremier får fondens medel användas för att finansiera kommunala kampanjer för att samla in övergivna bilar och ställa i ordning de platser där bilarna stått och till verksamhet för materialåtervinning av delar från fordon. Behållningen i fonden uppgick till 333, enligt årsredovisning. remitterar ett förslag om ett förändrat bilskrotningsssystem för att genomföra EU:s s.k. bilskrotningsdirektiv (och rådets direktiv /53/EG av om uttjänta fordon, EGT L 269, 21.10.2000, s. 34, Celex 3200L0053). Direktivet skall vara genomfört . Regeringen har enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och omhänderta förbrukade batterier. Avgifterna fonderas i batterifonden som förvaltas av . Importörer och tillverkare betalar kvartalsvis in avgifter till för överlåten mängd miljöfarliga batterier, både för lösa batterier och sådana som levereras insatta i varor. Avgifterna särredovisas på avgifter för bly- batterier och avgifter för miljöfarliga s.k. småbatterier. Med småbatterier avses slutna nickelkadmiumbatterier, miljöfarliga alkaliska batterier, silveroxidbatterier och zinkluftbatterier. har medel i batterifonden i enlighet med 15 § förordningen (1997:645) om batterier använts för bortskaffande/återvinning av kvicksilverbatterier och slutna nickelkadmiumbatterier, extern information, bidrag till kommunerna för batterisortering, insamling av blybatterier samt administration av fonden. Behållningen uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende , , , , samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har lämnat följande granskningsrapporter som kommenteras nedan; Regeringens styrning av (RiR 2006:2), Marklösen finns förutsättningar för rätt ersättning? (RiR 2005:15) samt Mer kemikalier och bristande kontroll tillsynen av tillverkare och importörer av kemiska produkter (RiR 2006:4). I granskningen av regeringens styrning av (RiR 2006:2), som presenterades , är slutsatser att den uppdragsstyrning av som förekommit inte gett goda förutsättningar att genomföra miljöpolitiken. Vidare drar slutsatsen att det finns en klyfta mellan den vägledning som länsstyrelser och kommuner efterfrågar och den vägledning levererar, samt att denna klyfta undergräver effektiviteten i miljöarbetet. bedömer också att genomförandet av miljöpolitiken har påverkats negativt av utgiftsbegränsningar under löpande budgetår på anslaget 34:4 Sanering och återställning av för- rekommenderar bl.a. att roll som central tillsynsvägledare klarläggs. har redovisat en granskning av statliga myndigheters hantering av marklösen (RiR 2005:15). Av rapporten framgår att i allt väsentligt har en mycket väl fungerande verksamhet på området när det gäller intern styrning och uppföljning, fördelning av ansvar och metoder för förhandling. På några punkter lämnade rekommendationer om förbättringar. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa vilka insatser verket gjort samt avser att genomföra beträffande rekommendationer. Av redovisning framgår att verket ändrat ekonomirutinerna så att kontrolluppgift lämnas till för utbetalda räntor i marklösenärenden enligt räntelagen (1975:653). Vidare framgår bl.a. att och har inlett ett samarbete i syfte att undersöka skillnader i de arbetssätt och värderingsmetoder de tillämpar då det gäller skogsmark. Se även utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4.6.4. slutsatser av granskningen av statens insatser för tillsyn av tillverkare och importörer av kemiska produkter (RiR 2006:4) är att tillsynen är otillräcklig både vad gäller omfattning och innehåll. Effektiviteten i tillsynen påverkas sannolikt också negativt av oklar ansvarsfördelning mellan Kemikalieinspektion, länsstyrelser och kommuner. lämnar i rapporten, som publicerades , ett antal rekommendationer till regeringen, däribland att vidta åtgärder för att tillsynen skall få en sådan omfattning och inriktning att den svarar mot risksituationen och målet Giftfri miljö. Vidare efterlyser man ett klarläggande av ansvarsfördelningen när det gäller operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt att regeringen ser över systemet för kemikalieavgifter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 granskning av miljömålsrapporteringen (RIR 2005:1), som presenterades , resulterade i rekommendationer till regeringen om att förtydliga uppdrag och att precisera och samordna rapporteringen från mål- och sektorsmyndigheter samt att säkerställa att eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål blir allsidigt belysta. Den tidigare regeringen gav i uppdrag att se över miljömålsrapporteringen i syfte att förbättra och samordna processen. Utifrån det uppdrag som redovisades gjordes ett antal förändringar i mål- och sektorsmyndigheternas regleringsbrev för att precisera miljömålsrapporteringens innehåll. Ansvar för att ta fram konsekvensanalyserade åtgärdsförslag infördes i berörda myndigheters regleringsbrev 2005. Vidare finns regleringsbrev också uppdrag att redovisa kostnaderna för det miljömålsarbete som sker i myndigheten. Den tidigare regeringen har förtydligat fjorton myndigheters instruktioner beträffande myndigheternas och roll och uppgifter i miljömålsarbetet. fortsätter arbetet med att förtydliga miljömålsarbetet för övriga berörda myndigheter. Regeringen kommer att överväga iakttagelser och rekommendationer. Regeringen har för avsikt att därefter återkomma till om lämpliga åtgärder inom de aktuella områdena. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.3 Anslagsutveckling 34:1 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2P MotsvararP 339 545 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 334 631 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inkl. verkets kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Intäkterna från offentligrättslig verksamhet beräknas till , varav från miljösanktionsavgifter och avgifter för registerhållning och tillsyn över producentansvaret för elektriska och elektroniska produkter, som redovisas mot inkomsttitel Miljöskyddsavgifter, samt från övriga offentligrättsliga avgifter som redovisas mot inkomsttitel Övrig offentligrättslig verksamhet. Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet I uppdragsverksamheten ingår informations- och utbildningsinsatser, såsom utgivning av publikationer, arrangemang av kurser, konferenser och seminarier. Även hantering av NOx, Batterifonden och Jägarexamens- och jaktkortsregistren ingår. (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) är en central förvaltningsmyndighet på miljöområdet och skall vara samlande och pådrivande i miljöarbetet. Verkets arbete skall syfta till att främja hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. Därvid skall de av fastställda milökvalitetsmålen och strategierna för att nå dessa vara vägledande. Regeringen bedömer att huvudsakligen uppfyller de mål som ställts. Regeringen avser att med anledning av den beslutade omlokaliseringen noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation, så att verksamheterna långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen avser vidare att , som tidigare aviserats, fortsätta att kompensera flertalet myndigheter för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. I enlighet med ekonomiska vårproposition ökas anslaget med 2007 och 2008. Medlen skall användas för ökad information om rovdjur och för att utvärdera informationssatsningen. Anslaget minskas med 2007 och 2008 för att finansiera utvecklingen av e-legitimationer och vissa infratjänster i offentlig förvaltning. Regeringen föreslår att motsvarande belopp överförs till utgiftsområde 2 anslaget 1:14 E-legitimationer och . Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 34:1 . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20072009 beräknats enligt följande: