prop · GU03100d3 · 2007-04-16 00:00:00 — 2006/07:1 BILAGA 2 Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv.............................................................. Beskrivning av jämförelsenorm ........................................................................... Norm för inkomstbeskattning............................................................. Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster ........................ Norm för mervärdesskatt..................................................................... Norm för punktskatter......................................................................... Icke saldopåverkande skatteutgifter .................................................... Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag.................................... Indirekt beskattning av förvärvsinkomster ......................................... Kreditering på skattekonto .................................................................. Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag ............................ Redovisning av skatteutgifter .............................................................................. Beskrivning av enskilda skatteutgifter ................................................................ Inkomst av tjänst och allmänna avdrag................................................ Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension ............................ Löneunderlaget i fåmansaktiebolag ..................................................... Underskott i aktiv verksamhet m.m.................................................... 2006/07:1 BILAGA 2 Avdrag för pensionspremier ................................................................. Regionalt förhöjt grundavdrag ............................................................. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor .......................................................... Avdrag för resor till och från arbetet ................................................... Avdrag för inställelseresor .................................................................... Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner............................................ Förmån av resa vid anställningsintervju ............................................... Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m............................. Förmån av personaldator ...................................................................... Förmån av miljöanpassade bilar............................................................ EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning ............................ Ersättning för blod m.m........................................................................ Inkomst från försäljning av vilt växande bär........................................ Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands.................. Kostnadsersättning till viss personal på .................................... Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands .......................... Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg....................... Ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse ....................... Förmån av privat hälso- och sjukvård .................................................. Utjämning av småföretagares inkomst................................................. Intäkter i näringsverksamhet ................................................................ Uttag av bränsle..................................................................................... Avverkningsrätt till skog....................................................................... Kapitalvinst på näringsfastigheter ........................................................ Kostnader i näringsverksamhet ............................................................ Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet............................ Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal ................ Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar ............................ Avsättning till personalstiftelse (pension)........................................... Anläggning av ny skog m.m.................................................................. Överavskrivningar avseende inventarier .............................................. Bidrag till regionala utvecklingsbolag................................................... Bidrag till och ..................... Nedskrivning av lager och pågående arbeten....................................... Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto .......................... Räntefördelning vid generationsskiften ............................................... Intäkter i kapital .................................................................................... Avkastning eget hem............................................................................. Utdelning på aktier i onoterade bolag.................................................. Utdelning av aktier................................................................................ 2006/07:1 BILAGA 2 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt .................................... Värdeförändring på aktier m.m............................................................ Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel ....................................... Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar....................................... Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt.................................. Framskjuten beskattning vid andelsbyte............................................. Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto.......................... Kostnader i kapital ................................................................................ Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. ............................ Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, Regional nedsättning av egenavgifter .................................................. Nedsättning av egenavgifter för personer som har fyllt 18 Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter........................................ Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för enmansföretag......... Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som har fyllt 18 men inte ................................................................................... Nedsättning av arbetsgivaravgifter i vissa delar av tjänstesektorn..... Ersättning till idrottsutövare................................................................ Tillfälligt slopad särskild löneskatt för enmansföretag....................... Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda eller ............................................................. Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda eller tidigare........................................................... Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller tidigare ....................................................................... Försäljning av tomtmark och byggnader............................................. Försäljning av /år........................................... H6116H H14.Personbefordran, allmänna nyhetstidningar, böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, transport i skidliftar, upphovsrätter, samt entré djurparker.................................................. H16.Livsmedel och rumsuthyrning........................................................... Försäljning av /år........................................... Omsättning i ideella föreningar ........................................................... 2006/07:1 BILAGA 2 Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan Ingående skatt på jordbruksarrende..................................................... Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon ............................. Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel ....................... Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift .......................... Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift ................. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart ............................. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart ............................ Elförbrukning i vissa kommuner.......................................................... Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning......... Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. ................................ Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk ............................ Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till Bränsleförbrukning inom industrin...................................................... Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen ............... Tillfällig energiskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen........................................... Elförbrukning inom industrin .............................................................. Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen ........................ Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk ..................................... Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin .................................................... Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin ......................... Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin .......................... Generell nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen........................................................... Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbets- maskiner inom jord- och skogsbruksnäring ........................................ Tillfällig koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen........................................... Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till Koldioxidskattebefrielse för bandrift................................................... Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart ........................................ Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart ......................................... Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk ............... Koldioxidskattebefrielse för torv.......................................................... Skattereduktion för anslutning till bredband....................................... Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa................................ Skattereduktion för avgift till fackförening ......................................... Skattereduktion för sjöinkomst............................................................ Skattereduktion för hushållstjänster .................................................... Skattereduktion för stormskadad skog ................................................ Kreditering på skattekonto ................................................................... 2006/07:1 BILAGA 2 K1162H -K3. Anställningsstöd och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () ............................................................................... Stöd för nystartsjobb ............................................................................ Utbildning av personal inom vård och äldreomsorg .......................... Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting............... Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder....................... Investeringsstimulans för källsortering ............................................... Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus ............................................................................. Investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning i Vissa miljöförbättrande installationer i småhus.................................. Akademier m.m., företagareföreningar m.m., erkända arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 24 §§ fastighets- Icke saldopåverkande skatteutgifter .................................................... Ränteutgifter 21 procents reduktion ................................................ Begränsning av skattereduktion........................................................... Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar ............................................ Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter ......................... Avkastning på bostadsrättsfastighet.................................................... Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete...... Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ........................ Ej saldopåverkande skatteavvikelser .................................................... Näringsbidrag och EU-bidrag.............................................................. Avgångsvederlag till jordbrukare ......................................................... Bidrag från och ............... Totalförsvarspliktigas ersättningar och förmåner............................... N9195H N18.Bistånd, barnbidrag m.m., handikappersättning m.m., underhållsstöd, bidrag till adoption, engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar, Bostadstillägg till pensionärer (), bostadsbidrag, studiestöd, skattefria pensioner, äldreförsörjningsstöd, introduktionsersättning för flyktingar och samt övriga skattefria transfereringar.......................... 2006/07:1 BILAGA 2 Andel skatteutgifter och skattesanktioner av totala skatteintäkter inom olika Skatteutgifter fördelade på skatte-, utgifts- och politikområden............................. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Ett exempel är mervärdesskattesatsen på livsmedel, som är nedsatt från . är i detta fall och skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan och multiplicerat med underlaget. Om en skatteutgift slopas leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på en skattesanktion är den särskilda skatt som utgår på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Denna skatt tas endast ut för sådan el som produceras i kärnkraftverk och är därför att betrakta som en skattesanktion. Det primära syftet med den redovisning av skatteutgifter som lämnas i denna bilaga är att synliggöra de indirekta stöd som skatteutgifterna utgör på statsbudgetens inkomstsida för att därmed ge underlag till prioritering av olika stöd. Allmänt gäller att ett givet skatteuttag kan uppnås genom en lägre skattesats om den bas skatten tas ut på breddas. En sådan breddning av basen kan ske genom att minska antalet skatteutgifter. Redovisningen av skatteutgifterna syftar dock inte till att eliminera skatteutgifterna. Ett bibehållande av en skatteutgift kan vara mer samhällsekonomiskt lönsamt än ett slopande. har ett arbete bedrivits i syfte att tydliggöra skatteutgifternas betydelse i ett budgetperspektiv. I avsnitt 2 i denna bilaga beskrivs detta arbete närmare. För att kunna identifiera en skatteutgift måste det existerande skattesystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. Avsnitt 3 innehåller därför en relativt utförlig beskrivning av de normer som har valts för de olika inkomstslagen. 2006/07:1 BILAGA 2 de beräkningsmetoder som används. I avsnitt 5 redogörs dels för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, dels kommenteras de största skatteutgifterna inom de olika skatteområdena. Avsnitt 6 innehåller den tabell som redovisar samtliga, identifierade, skatteutgifter och skattesanktioner för inkomståren 20062008 fördelade på skatteområden. I avsnitt 7 ges beskrivningar av de enskilda skatteutgifterna. Slutligen ges, i ett appendix till denna bilaga, en förteckning över samtliga utgifts- och politikområden . 2Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik i syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. De bör därför behandlas i likhet med utgifterna och inkluderas i de resultatredovisningar som regelbundet lämnas avseende olika politikområden. En sådan redovisning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas över statsbudgeten inom olika områden på såväl utgiftssom inkomstsidan. Vid sidan av de skatteutgifter som kan anses vara medel inom specifika politikområden finns det skatteutgifter som har uppstått till följd av den praktiska hanteringen i skattesystemet. Det kan vara av administrativa skäl såsom enkelhet, legitimitet/rimlighet och att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde. Sådana skatteutgifter är i första hand skattetekniskt motiverade. Även om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna medför ett stöd för de grupper eller verksamheter som berörs, så saknar de direkt koppling till olika politikområden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför inte jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Det finns ingen klar gräns mellan de skatteutgifter som utgör medel inom specifika politikområden och de som är skattetekniskt motiverade. Ett antal skatteutgifter kan därför anses vara en blandning av dessa två grupper. Sammanfattningsvis kan skatteutgifterna därför delas in i tre grupper: 2006/07:1 BILAGA 2 1.medel inom specifika politikområden (PO) 2.skattetekniskt motiverade (ST) 3.en blandning av 1. och 2. En fördjupad redovisning och uppföljning av skatteutgifterna, i syfte att bl.a. ytterligare förbättra underlaget för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet, bör i första hand ta sikte på de skatteutgifter som är att jämställa med stöd på budgetens utgiftssida, dvs. de som utgör medel inom ett specifikt politikområde. I tabell 1 redovisas det samlade intäktsbortfall som de beräknade skatteutgifterna medför, relaterat till de intäkter de olika skatteslagen inbringar till den offentliga sektorn. Redovisningen görs dels för samtliga skatteutgifter, dels enbart för skatteutgifter som utgör medel inom specifika politikområden Beräkningarna bygger på prognoser . En detaljerad redovisning av samtliga, identifierade, skatteutgifter ges i avsnitt 5, tabell 2. De andelar som anges i tabell 1 bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatteutgifterna av olika skäl inte är fullständig. Ett skäl är att det i många fall endast finns bristfälliga underlag eller att underlag saknas helt för att beräkna skatteutgifterna. Ett annat är att någon fullständig genomgång av skattelagstiftningen avseende skatteutgifter inte har gjorts. Tabellen ger dock en översiktlig bild av skatteutgifternas betydelse inom olika skatteområden. Andel skatteutgifter och skattesanktioner av totala skatteintäkter inom olika skatteområden Direkt skatt på arbete Indirekt skatt på arbete Kreditering på skattekonto* Indirekt skatt på arbete * som andel av totala skatteintäkter för samtliga skatteområden Skatteutgifterna inom specifika politikområden uppgår till av totala skatteintäkter. Motsvarande andel för samtliga skatteutgifter är . till de olika skatteslagen återfinns de största andelarna skatteutgifter inom områdena punktskatter och skatt på kapital. Ett flertal av skatteutgifterna inom kapitalskatteområdet är skattetekniskt motiverade. Om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna exkluderas sjunker andelen inom området skatt på kapital från . De punktskatteutgifter som är knutna till specifika politikområden uppgår till . 3 Beskrivning av jämförelsenorm Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteutgifterna i denna bilaga utgår i huvudsak från principen om likformig beskattning, vilket också var en av grundpelarna skattereform. Likformig beskattning innebär i princip att beskattningen inom varje skatteslag skall vara enhetlig och utan undantag. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomst, mervärdesskatt och punktskatt. I betänkandet Förmåner och sanktioner (SOU 1995:36) och ekonomiska vårproposition finns en uttömmande beskrivning av jämförelsenormer och beräkningsmetoder vid skatteutgiftsberäkningarna. I detta avsnitt ges ett sammandrag av dessa inom varje skatteslag. Det pågår ständigt en översyn av de normer som redovisningen bygger på. Exempelvis genomfördes till bilaga en översyn inom punktskatteområdet. Arbetet syftade till att tydliggöra principerna för vilka skatter som ingår i redovisningen och även till att förtydliga och i viss mån revidera normerna. För inkomstbeskattningen finns en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomsten som skall beskattas motsvaras av summan av konsumtionsutgifterna och nettoförmögenhetens förändring . Beskattningsperiodens längd skall vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som skall gälla för de olika inkomstslagen tjänst, kapital och näringsverksamhet. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteutgiftsberäkningarna. Olika grad av progressivitet i skatteskalan eller olika skatteuttag på arbetsinkomster jämfört med övriga inkomster anses vara förenligt med . Vidare är skattereduktioner förenliga med under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga. Därutöver har bl.a. följande 2006/07:1 BILAGA 2 preciseringar gjorts av för inkomstbeskattningen: Sparande skall ske med beskattade inkomster. Värdeförändringar skall beskattas (alternativt skall skatterestitution ges) när de uppkommer och inte vid realisationstillfället. Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte ingå i skattebasen. Offentliga transfereringar skall utgöra skattepliktig inkomst. Den implicita avkastning i form av boendetjänster som egnahemsägaren eller bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra skattepliktig inkomst. Avskrivningar i näringsverksamhet skall hanteras efter ekonomisk livslängd. Endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig skall vara avdragsgilla. 3.2Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster Enligt för indirekt beskattning av förvärvsinkomster skall socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. Sådana ersättningar som är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar skall ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar för utfört arbete skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten skall återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skatteinnehållet i socialavgifterna, den allmänna löneavgiften och den allmänna pensionsavgiften. för mervärdesskatt är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster skall beskattas med normalskattesatsen . Undantaget från skatteplikt när det gäller uthyrning av fast egendom redovisas dock 2006/07:1 BILAGA 2