prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Verksamheten omfattar framför allt olika EU-program samt vissa nordiska och nationella stipendier för främjande av internationellt samarbete. Regeringens bedömning är att det svenska deltagandet inom de program som Programkontoret ansvarar för bidrar till att stärka kvalitet och öppenhet i det svenska utbildningssystemet. Insatser bör dock göras för ökat deltagande inom vissa delar av programmen och då framför allt student- och lärarmobiliteten inom , antalet fortbildningsstipendier inom Comenius samt utvecklingsprojekt inom , EU:s program för vuxnas lärande. Mot bakgrund av EU:s kommande utbildningsprogram för livslångt lärande 2007- 2013 tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 2005:42) med uppdrag att lämna förslag på hur verksamheten vid programkontoret skulle organiseras effektivt och bidra till att öka svenskt deltagande i EU:s utbildningsprogram. Regeringen bereder utredningens förslag, bl.a. avseende ansvarsfördelning mellan myndigheter för olika delar av EU:s nya utbildningsprogram samt ansvaret för andra internationella verksamheter inom utbildningsområdet. Regeringen avser att förstärka myndigheten i samband med starten av det nya 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningsprogrammet som under kommande programperiod får en utökad budget. Omlokalisering av sexton tjänster till , varav tio finansieras av Sida, kommer att innebära vissa omställningskostnader samt vissa utökade kostnader till följd av etablering på två orter. Regeringen avser att med anledning av den beslutade omlokaliseringen noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation, så att verksamheterna långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen avser vidare att , som tidigare aviserats, fortsätta att kompensera flertalet myndigheter för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. har för lämnat en revisionsberättelse utan anmärkningar och ekonomiadministrationen gavs betyget AA av , dvs. det högsta betyget i skalan. Med anledning av satsningen inför det nya EU-programmet föreslås anslaget 25:77 Internationella programkontoret för utbildningsområdet ökas med . Finansieringen föreslås ske genom att anslagen 25:12 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen och 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas med vardera. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:77 Härledning av anslagsnivån 2007-2009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.1.7825:78 Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning Tabell 9.25:78 Anslagsutveckling för Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning Myndigheten fick då vidgade uppgifter och ändamålet för anslaget utökades till att även omfatta stöd till breddad rekrytering av studenter och stöd till pedagogisk utveckling. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2 Motsvarar 63 855 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 63 855 tkr prisnivå. Anslaget finansierar 2006 Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:78 Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2007. Myndigheten för har stött universitet och högskolor i deras marknadsföring, administration och utveckling av utbildningsutbudet inom IT-stödd distansutbildning. Myndigheten ansvarar för ett register över den IT-stödda distansutbildningen som universitet och högskolor anmäler till myndigheten. Myndighetens insatser har framförallt koncentrerats till att stödja arbetet med kvaliteten i utbildningsutbudet inom IT-stödd distansutbildning. Vidare har myndigheten intensifierat samverkan kring biblioteks- och informationsförsörjningsfrågor med Kungl. , och Nationellt centrum för flexibelt lärande. Samarbetet kring standardisering av utbildningsinformation tillsammans med , och Myndigheten för skolutveckling har fortsatt att utvecklas. Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning fick för en revisionsberättelse med invändning. Av revisionsberättelse (dnr 32- 2005-0649) framgår att Myndigheten för har överskridit sina befogenheter genom att besluta om bidrag för 20062007 utan att ha tilldelats något särskilt bemyndigande i enlighet med 20 § anslagsförordning (1996:1189). Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning har i skrivelse (dnr 230-13-06) med anledning av revisionsberättelse framfört att den inte har något att invända mot anmärkningen samt att man vidtagit åtgärder med anledning av det inträffade. Regeringen har i samband med den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2005/06:100 bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) framställt om en bemyndiganderam på högst . Med detta hanteras de framtida åtagande som inte finansieras inom ramen av tilldelade medel på anslaget . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:78 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.7925:79 Kostnader för medlemskap i m.m. Tabell 9.25.79 Anslagsutveckling för Kostnader för medlemskap i m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 32 225 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 225 tkr prisnivå. Kostnader för medlemskap i m.m. avser till största delen medlemsavgift i . Utbetalning görs i euro och USD. Anslaget finansierar även avgifter till konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt eventuella avgifter som är kopplade till konventionen om det immateriella kulturarvet. I anslaget täcks också kostnader för Svenska unescorådet samt bevakning av verksamhet i . Utgifterna för anslaget påverkas främst av utvecklingen av budget, andel av budgeten samt eventuella valutaförändringar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har avgift till minskat. Detta framför allt med anledning av återinträde i organisationen. Anslaget sänktes därför i budgetpropositionen med , vilket även gjordes i budgetpropositionen . Detta i syfte att anpassa anslaget till avgifterna. beräknas anslaget till . Tabell 9.25.79 Härledning av anslagsnivån 2007-2009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.8025:80 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning Tabell 9.25:80 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 11 736 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 736 tkr prisnivå. Anslaget används dels för utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt och internationellt dels för övergripande statistik inom utbildningsområdet. Från anslaget finansieras även vissa andra övergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för officiell statistik inom Utbildnings- och område finansieras den officiella skolstatistiken via anslag till och högskolestatistiken via anslag till . ansvarar för officiell statistik som avser studiestöd. Den officiella statistiken som gäller utbildningsväsendet som helhet finansieras via anslag till (). Från detta anslag finansieras särskilda överblickspublikationer och gemensam utbildningsstatistik samt annan internationell jämförande statistik. delfinansieras SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser och analyser vad gäller utbildning och arbetsmarknad från detta anslag. Inom anslaget finansieras även de årliga kostnaderna för indikatorprogram . har delar av medlen fördelats genom särskilda regeringsbeslut. Bl.a. har medel fördelats som delfinansiering av Baltic 21- sekretariatet. SCB har fått medel för att tillsammans med utveckla statistiken om forskning och utveckling. Delar av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen kan variera mellan budgetåren. har anslagsmedel om dragits in för att finansiera e-legitimation (jfr prop. 2005/06:100 s.166). Under innevarande budgetår har större delen av medlen avsatts för den årliga utbildningsstatistiken och indikatorprojekt . Vidare har vissa medel fördelats till myndigheten programkontoret inom utbildningsområdet i samband med lanseringen av nya utbildningsprogram för livslångt lärande 20072013. För det fortsatta förberedelsearbetet med de nya utbildningsprogrammen och för särskilda informationsinsatser beräknas vissa medel även . Genom särskilt regeringsbeslut har medel fördelats till Baltic 21-sekretariatet. Medlen utgör en delfinansiering av bidrag till sekretariatet. Vidare har särskilda medel fördelats till SCB för genomförande av en enkät rörande studenternas levnadssituation. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är en del i ett europeiskt samarbete inom ramen för Bolognaprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25 80 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning samt till forskningens infrastruktur i form av bibliotek, arkiv, datanät och etikprövning. Inom politikområdet finns de forsknings- och utvecklingsfinansierande myndigheterna för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap, och Verket för innovationssystem samt ett anslag för rymdforskning. Andra myndigheter som ingår i politikområdet är , , Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv. Vidare ingår och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 16 26:1 : Forskning och forskningsinfo. 26:10 Särskilda utgifter för forskningsändamål 2006 16 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbetet inom EU m.m. Totalt för utgiftsområde 16 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anslag inom utgiftsområde 9 26:1 för arbetsliv och 26:2 för arbetsliv och Totalt för utgiftsområde 9 Anslag inom utgiftsområde 17 26:1 Statens ljud- och bildarkiv Totalt för utgiftsområde 17 Anslag inom utgiftsområde 20 26:1 för miljö, areella näringar och 26:2 för miljö, areella näringar och Totalt för utgiftsområde 20 Anslag inom utgiftsområde 23 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Totalt för utgiftsområde 23 Anslag inom utgiftsområde 24 26:1 Verket för innovationssystem: 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och Totalt för utgiftsområde 24 Totalt för politikområde Forskningspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 10.4 Insatser inom politikområdet Målet för forskningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99 och bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . 10.4.1 Forskning och utveckling Staten har ett särskilt ansvar för att stödja grundforskning. Detta sker bl. a. genom de anslag som fördelas av . Rådets huvuduppgift är att fördela medel till den forskning som har högst vetenskaplig kvalitet och som bäst främjar svensk grundforskning. Staten finansierar också grund- och tillämpad forskning till stöd för olika samhällssektorer genom bidrag som fördelas efter kvalitetsbedömning. Detta sker bl.a. genom de anslag som fördelas till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Formas har till uppgift att främja såväl grundforskning som behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande medan FAS har till uppgift att främja forskning om arbetsliv, välfärd och folkhälsa. Delar av de statliga forskningsmedlen avsätts till finansiering av behovsmotiverad forskning och till insatser för att utveckla innovationssystem. Verket för innovationssystem () har till uppgift att verka inom detta område. Största delen av forskningsrådens forskningsstöd fördelas efter ansökan från forskarna själva. Huvudkriteriet för urval av forskningsstöd är vetenskaplig kvalitet. Formas och FAS har också att ta hänsyn till samhällsrelevansen inom sina respektive områden. Av medel fördelas omkring hälften till projekt som formulerats av innovationssystemrelaterade grupper och resterande medel går till projekt huvudsakligen initierade av forskarna själva. satsningar är behovsmotiverade och myndigheten kräver i regel medfinansiering från andra finansiärer och/eller egeninsatser av de aktörer som ingår i projekten. I beredningsarbetet använder sig forskningsråden av sakkunniga experter organiserade i beredningsgrupper som är underställda styrelserna i forskningsråden eller de olika ämnesråden/kommittén i . Sammantaget är en stor mängd forskare, både från och från andra länder, engagerade i processerna. I de flesta av Formas och FAS beredningsgrupper ingår dessutom personer som representerar olika avnämarintressen vid sidan av kvalificerade forskare. Vid finns programråd med externa experter som granskar ansökningarna utifrån vetenskaplig kvalitet och tillväxtrelevans. ökade medlen till för forskning inom medicin och teknikvetenskap med till vardera området, till Formas för forskning om miljö och hållbar utveckling med samt till med främst för stöd till teknisk forskning (prop. 2005/06:80). fördelade 2005 i forskningsstöd, Formas , FAS och . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Forskningsråden finansierar huvudsakligen forskning som utförs vid universitet och högskolor. Råden deltar därmed indirekt i prioritering och profilering av lärosätenas forskningsverksamhet. tillkom ett nytt verktyg för forskningsfinansiering, starka forskningsmiljöer (prop. 2004/05:80). Det är högskolorna, och inte enskilda forskargrupper, som kan ansöka om starka forskningsmiljöer. utlyste , Formas, FAS och stöd till starka forskningsmiljöer i enlighet med forskningspolitiska proposition, (prop. 2004/05:80). Satsningen på starka forskningsmiljöer inleds 2006 och omfattar, fullt utbyggd , . beviljade och Formas stöd till starka forskningsmiljöer efter den utlysning som myndigheterna gjorde på eget initiativ 2004. utlyste medel för inom transport- och arbetslivsområdet. gjorde FAS en kompletterande utlysning av starka forskningsmiljöer inom äldreområdet. har genomfört en analys i syfte att bedöma omfattningen av tvär- och mångvetenskapliga ansökningar till rådet. Analysen avsåg även skillnader i beviljningsgrad mellan ansökningar med sådan ansats och ansökningar med inomvetenskaplig ansats. Formas har avsatt särskilda medel för ämnesövergripande projektansökningar för att stimulera forskningssamverkan över disciplingränserna. FAS arbetar med att stimulera mång- och tvärvetenskapliga forskningsansatser genom särskilt programstöd och centrumbildningar. Forskning och samverkan med näringslivet har i uppdrag att verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet utvecklas. Som ett led i detta arbete inledde , i samverkan med () och och kompetensutveckling (), en sexårig satsning på . Syftet är att stärka kopplingarna mellan institut och lärosäten samt att förnya forskningen vid instituten. I syfte att stärka svensk bilindustris konkurrenskraft avsattes medel forsk- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80) för FoU-program inom produktionsteknik och fordons-IT. har startat FoU-program inom dessa områden. Den statliga insatsen uppgår till under 20052008 och industrin bidrar med minst motsvarande belopp. Forskningsråden skall ge goda förutsättningar för nydisputerade forskare att fortsätta forskarkarriären genom sina insatser. skall öka sina insatser för fortsatt karriär i högskola, institut, näringsliv eller som egna företagare. stöder nydisputerade forskare både genom projektbidrag och särskilda stödformer. utlystes anställningar som forskarassistent, postdoktorsstipendier samt nationella postdoktorsanställningar inom alla ansvarsområden. Formas utlyser postdoktorsstipendier som riktar sig till nydisputerade forskare. Stipendierna ger möjlighet för dessa forskare att vistas vid utländskt universitet eller forskningsinstitut. I vissa fall kan även svenskt universitet eller forskningsinstitut komma ifråga. För att stödja nydisputerade forskare har FAS postdoktorsbidrag, som syftar till att ge nydisputerade forskare möjlighet att fortsätta sina forskarkarriärer. FAS har fattat beslut om att fortsätta satsningen till 2007, då en utvärdering skall göras. genomförde inga särskilda satsningar på nydisputerade forskare. har i uppdrag att stödja genusforskning och verkar tillsammans med Formas, FAS och för att genusperspektivet får genomslag i forskningen. För detta ändamål avsätter . har en särskild genuskommitté som arbetar för att öka genusforskningens vetenskapliga status samt att genus skall vara ett viktigt perspektiv inom andra discipliner. De övriga råden och tar upp genusperspektivet i sina anvisningar till sökande och beaktar att ansökningarna innehåller ett genusperspektiv när så bedöms möjligt. utlyste ett program inom innovationssystem och jämställdhet. De tre råden har intensifierat sitt arbete för jämställdhet för att nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelningen av forskningsstöd. , Formas och FAS skall revidera en strategi för inre och yttre jämställdhetsarbete. Strategierna redovisas första gången . Även har i uppgift att aktivt arbeta för jämställdhet. har mer än avsatts för rymdforskning genom Rymdstyrelsen och . Genom anslaget till Rymdstyrelsen finansieras avgiften till den europeiska rymdorganisationen obligatoriska forskningsprogram samt bidrag till svensk rymdforskning. Vid rymd- och miljöcampus knyts forskning i rymdfysik vid till undervisningen i rymdfysik och rymdteknik vid och . Forskningen om bl.a. de klassiska vetenskaperna främjas genom basbidrag till forskningsinstituten i , och . Instituten fördelar stipendier och driver gästhem för forskare. Instituten fungerar dessutom som en kulturell länk mellan och respektive land. bedriver framtidsstudier i syfte att stimulera till diskussion om framtida hot och möjligheter i samhällutvecklingen. Efter remissbehandling bereds nu inom betänkandet Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning (SOU 2005:31). Internationellt forskningssamarbete inom , EU och övriga världen förekommer i merparten av de program som de tre forskningsråden och finansierar. Staten finansierar svenskt deltagande i ett flertal olika internationella, främst europeiska, forskningsorganisationer och samarbeten, såsom och . är vidare engagerat i en rad olika internationella organisationer som tillhandahåller forskningsinfrastruktur (se vidare avsnitt om Forskningens infrastruktur). Organisationen kring information, rådgivning och analys av forskningssamarbetet inom EU har genomgått betydande förändringar. forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80) bedömdes att EU/bör avvecklas och att dess verksamhet bör överföras till . fick i uppdrag att vidta de åtgärder som behövdes för att inordna verksamheten vid EU/som ett sekretariat i . Verksamheten vid EU/upphörde planenligt /06 och bedrivs nu av under beteckningen Europaprogrammen. i , , bedriver uppdragsforskning på mikroelektronikbaserade system och skall utifrån dessa kunskaper utveckla nya produkter och processer. har bemyndigat regeringen att avyttra delar av eller hela aktieinnehavet i (prop. 2004/05:80). Arbete pågår inom för att finna en effektiv samordning av forskningen vid med motsvarande verksamheter vid universitet, högskolor och andra forskningsinstitut. är administrativt placerad vid och dess verksamhet regleras i förordningen (2000:1199) med instruktion för . I instruktionen anges bl.a. att skall vara ett samarbetsorgan för övergripande frågor om förhållandet mellan forskning och samhälle och för samverkan mellan dem som finansierar forskning. I utvärderingsrapporten konstateras att endast i begräsad omfattning uppnått målen med verksamheten. Utvärderaren pekar på en rad orsaker till detta, såsom organisatorisk hemvist, överlappande uppdrag och att det finns ett stort antal aktörer med liknande inriktning. Utredaren föreslår därför att i sin nuvarande form bör upphöra. Utredarens synpunkter delas i allt väsentligt av ordföranden och ledamöterna i . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Mot bakgrund av utvärderingsrapporten och synpunkterna från forumets ledamöter avser regeringen att avveckla i samband med att ledamöternas förordnanden upphör /07. Strategi och analys av forskning och forskningspolitik De forskningsfinansierande myndigheterna skall genomföra analyser och utvärderingar för att utveckla sin verksamhet. Utöver detta har ett särskilt ansvar för att genomföra mer övergripande analyser av svensk forskning och forskningspolitik. skall särskilt genomföra framtidsstudier, analyser och effektstudier i syfte att säkerställa att de offentliga insatserna för FoU och innovation främjar effektiva innovationssystem och hållbar tillväxt i . har, som ovan nämnts, genomfört en analys av tvärvetenskaplig forskning, en studie av kvalitet mätt genom bibliometri på artiklar som ingår i doktorsavhandlingar jämfört med övriga publicerade vetenskapliga artiklar, samt en analys av genusvetenskapliga projektansökningar. Myndigheten har vidare samarbetat med () kring forskningsstatistik. En utvärdering av kvartärgeologi och en utvärdering av vårdvetenskap genomfördes också . Den utbildningsvetenskapliga kommittén har låtit utvärdera sina satsningar på didaktisk forskning.