prop · GU031d26 · 2007-01-01 00:00:00 — De krav som samhället ställer på hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vid skötsel av skog, så kallad generell hänsyn, regleras i skogsvårdslagen med tillhörande föreskrifter samt genom miljökvalitetsmålen. I finns dels allmänna hänsynsregler, dels krav på samråd med om 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skogsbruksåtgärder som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön. Skyddet av fasta fornlämningar regleras i kulturminneslagen. Enligt uppföljning av generell miljöhänsyn var av den föryngringsavverkade arealen 2002 2004 sämre än skogs- avverkningar inte upp till skogsvårdslagens bestämmelser. För de privata markägarna var motsvarande siffra och för övriga markägare . Enligt Skogstyrelsens analys skulle omkring två tredjedelar av denna areal kunna klara skogsvårdslagens krav om avverkningarna planerades bättre. administrerar verktygen naturvårdsavtal och biotopskydd medan länsstyrelserna administrerar naturreservaten. Naturvårdsavtal och biotopskydd är viktiga komplement till naturreservat. Naturvårdsavtal är ett civilrättsligt avtal som tecknas mellan staten, genom , och en skogsägare i syfte att bevara och utveckla ett områdes naturvärden. Avtalen tecknas vanligen för en period . Biotopskydd används i första hand i en akut situation där det är uppenbart att den värdefulla biotopen kan komma att avverkas. Totalt uppgick arealerna av naturvårdsavtal och biotopskyddsområden vid utgången av till omkring 17 300 respektive Dessa siffror kan jämföras med att omkring 3 600 respektive tillkom . Den största delen av arealen naturvårdsavtal utgjordes vid utgången av 2005 av naturskogsartad barrskog () och den största delen av arealen biotopskydd per hektar och för biotopskydd 2005 har produktiv skogsmark skyddats genom naturvårdsavtal och som biotopskyddsområden. Miljökvalitetsmålet Levande skogar delmål 1 innebär att 2010 skall skogsmark skyddas genom naturvårdsavtal och skogsmark skyddas som biotopskyddsområde. påbörjades uppföljningen av skogsbrukets frivilliga avsättningar inom små- För mellan- och storskogsbruket planeras en uppföljning att göras . Enligt analyser har småskogsbrukets avsättningar minskat i areal trots ett ökande antal gröna skogsbruksplaner och ett ökat antal miljöcertifierade skogsfastigheter. Sedan starten har 20 av skogsmarksarealen inventerats för att finna fornlämningar och kulturhistoriska lämningar. Uppskattningsvis har över 150 000 fynd med fornlämningar eller kulturhistoriska lämningar påträffats. NOKÅS är ett verktyg för att stödja natur- och kulturvårdsåtgärder inom skogsbruket. Det har mycket stor betydelse för skötsel och bevarande av skogens natur- och kulturvärden. Det är enda ekonomiska styrmedel för skogens kulturvärden. Åtgärder inom kulturmiljön är dock underrepresenterade. genomfördes natur- och kulturvårdsåtgärder, finansierade genom NOKÅS, där merparten () var naturvårdsåtgärder. Jämfört med 2004 är andelen NOKÅS-åtgärder lägre. har på uppdrag av den tidigare regeringen redovisat sina erfarenheter av arbetet med insatser efter stormen. I samverkan med , och andra myndigheter har utvärderat de ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenserna av stormen för skogsbruket. Detta redovisades i 2005 en skoglig analys (meddelande nr 1 2006). bedömning är att skogsnäringens arbete efter stormen har gått mycket bra. Resultatet av ökad statlig rådgivning, utbildning och information kommer inte att synas i skogen förrän . Halvtidsutvärderingen av Miljö- och landsbygdsprogram (SOU:2003:105) visade att de skogsägare som deltog i avsåg att utföra mer omfattande aktiviteter jämfört med icke-deltagare, när det gällde till exempel röjning och plantering. Vidare visade utvärdering av skogspolitikens effekter (2001) på ett tydligt samband mellan föryngringsresultat och miljöhänsyn vid föryngringsavverkningar och antalet direkta kontakter mellan skogsägare och skogsvårdsorganisationens personal. Skogen i skolans verksamhet nådde drygt 92 000 lärare, och drygt 25 500 elever. har verksamheten haft en nedgång i elevantalet, på grund av att fokus har ändrats från elev till lärare. anordnade Skogens Dag för allmänheten. För vissa orter är det nu sjätte gången i följd och totalt var det över 75 000 besökare på 30 orter. har i årsredovisningen redovisat hur dess kompetensförsörjningssituation ser ut. har en skev åldersfördelning med väntade stora pensionsavgångar. Medelåldern hos personalen har dock minskat något och var 2005 jämfört med då den var . Myndigheten har uppnått de interna målen att skall andelen kvinnor i ledande ställning vara lägst och andelen kvinnor av skogliga handläggare vara lägst . utgörs chefer av kvinnor och män. Av de skogliga handläggarna är andelen kvinnor och andelen män . Myndigheten avser att höja de interna målen för att nå en jämnare könsfördelning. Kompetensfrågorna kommer att vara i fokus när den nya myndigheten utvecklas. Ett delmål med organisationsförändringen är att åstadkomma en flexibel och enhetlig myndighet som bättre utnyttjar organisationens samlade kompetens. Sjukfrånvaron/ohälsotalen ligger på en relativt sett låg nivå. Sjuktalet uttryckt i procent av tillgänglig tid har sjunkit från . (dir. 2004:70) har haft i sitt mandat att undersöka olika möjligheter att särskilja påverkansfaktorer. lämnade utredaren sitt slutbetänkande 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Mervärdesskog (SOU 2006:81) till den tidigare regeringen. I utredningens delbetänkande Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39) behandlades bland annat uppdragsverksamhet. När det gäller resultatbedömningen för ett enskilt år är det svårt att göra en sådan för skogspolitiken. På grund av de långa ledtiderna från insatta åtgärder till dess att resultaten kan bedömas bör skogssektorn studeras över längre tidsperioder. Den tidigare skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitikens effekter (2001) visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna från olika påverkansfaktorer. Efterfrågan på skogsråvara kan komma att öka. Detta skulle innebära att vikten av en uthållig markanvändning och produktionsmetoder blir än viktigare. Statlig rådgivning och tillsyn är redskap för att nå skogspolitikens mål. Rådgivningen är ett mer effektivt medel för att nå skogspolitikens mål än omfattande statliga subventioner som tillämpas i många andra länder. årliga utvärdering av föryngringsresultat visar att det finns ytterligare behov av insatser i form av rådgivning i produktions- och miljöfrågor samt tillsyn, särskilt av återväxtåtgärder. Arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal har utvecklats. Skogsägarna är särskilt positiva till verktyget naturvårdsavtal. Naturvårdsavtalen innebär inte ett permanent skydd för marken på samma sätt som biotopskydd eller naturreservat, utan innebär ett avtal som normalt tecknas där markägarens nyttjanderätt begränsas . Statskontorets pågående utredning som bland annat innefattar de olika verktygen för skydd av skogsmark förväntas ge ytterligare information om funktioner av nuvarande verktyg och eventuella behov av förändringar. Skogsvårdslagen, rådgivning och tillsyn samt biotopskydd och naturvårdsavtal bedöms vara de viktigaste statliga verktygen för att nå de skogspolitiska målen. Insektsövervakning i de stormfällda områdena i är viktigt. Landsbygdsprogrammet 2007 2013 och Life+, som medfinansieras med medel från EU, förväntas bidra till att uppnå de skogspolitiska målen och miljökvalitetsmålet Levande skogar. Den svenska skogspolitiken påverkas i allt större utsträckning av medlemskapet i EU. Flera aktuella EU-förslag inom områden innanför 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 gemenskapspolitiken berör den svenska skogspolitiken. Det gäller till exempel de så kallade FLEGT-förhandlingarna om skogsvårdslagstiftningens efterlevnad i länder utanför EU och handel med dessa länder. Även implementeringen av är av största vikt för den svenska skogspolitiken. Bedömningen är att fortsatt måste bevaka och agera på framförallt den europeiska arenan men också på den internationella och nordisk nivån. har lämnat revisionsberättelse utan invändning för , det vill säga har bedömt att årsredovisningen för i allt väsentligt är rättvisande. har i rapport förutsättningar för rätt ersättning? (RiR 2005:15) granskat hur ett antal statliga myndigheter, däribland , handlägger marklösenärenden. får på det hela taget bra omdömen. I enlighet med den tidigare regeringens uppdrag har per redovisat vilka insatser som gjorts och vad myndigheten avser att genomföra med anledning av . För mer information se avsnitt 4.6 Revisionens iakttagelser under utgiftsområde 22, politikområde Transporter. skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det framhölls också att det inte är möjligt eller rimligt att med alltför korta intervaller ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på god hushållning och med hänsyn tagen till de långa omloppstider (växttider) som gäller för den svenska skogen. Beslut som fattas och åtgärder som vidtas i vår generation ger resultat först för kommande generationer. Å andra sidan måste nya kunskaper och värderingar få komma till uttryck i den konkreta utformningen och tillämpningen av skogspolitiken. skogspolitik ger också skogsägaren frihet och eget ansvar att själv besluta hur de skogspolitiska målen skall nås. Skogsvårdslagstiftningen uttrycker statens minimikrav på skogsbruket. Den kompletteras av som innehåller vissa bestämmelser som skall medverka till att skogspolitikens miljömål tillgodoses. Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är av begränsad omfattning. I princip lämnas endast sådant stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Det är viktigt att poängtera att den svenska modellen med en avreglerad skogspolitik utan subventioner är närmast unik såväl i ett europeiskt som globalt perspektiv. Denna princip kännetecknar även de skogsbruksstöd som finns i de svenska strukturfondsprogrammen och miljö- och landsbygdsprogrammet. Skogspolitiken är ett viktigt politikområde för uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen centrala instrument för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Företrädare för skogspolitikområdet skall därför inom ramen för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Internationellt kommer regeringen att fortsätta verka för ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk. som antogs 1998 har utvärderats. EG-kommis- sionen har inom ramen för skogsstrategin utarbetat ett förslag till en handlingsplan för skog och skogsbruk inom EU. Regeringen kommer att följa detta arbete noga och stödjer framförallt åtgärder som rör informations- och erfarenhetsutbyte samt ökad samordning inom men anser att EU:s insatser på skogsområdet även fortsättningsvis bör vara begränsade och att marknadsstörande stöd till skogsproduktion skall motverkas. ger inte stöd för en gemensam skogspolitik. För åtgärder inom områden innanför gemenskapspolitiken som berör skog och skogsbruk är det viktigt att subsidiaritetsprincipen respekteras och tillämpas. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P MotsvararP 326 014 tkr prisnivå. 3P MotsvararP 326 014 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av . Ut- gifterna motsvarade i stort sett anslagsnivån för budgetåret. Regeringen bedömer att ökade ambitioner inom EU och internationellt om ökat samarbete kring skogsfrågor kommer att ställa höga krav på svenskt deltagande. Det europeiska och internationella arbetet är därför en viktig del av myndighetens arbete. Anslaget får användas för att medfinansiera kompetensutvecklingsinsatser enligt Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Anslaget får användas för upprättande av renbruksplaner. Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utfallet av uppdragsverksamheten och prognosen är till största delen beroende av de insatser som görs inom arbetsmarknadspolitikens ram. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 41:1 . beräknas anslaget till och till . Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 41:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning P Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.9.241:2 Insatser för skogsbruket 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget disponeras av och täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket. Anslaget finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Vidare täcker det statens kostnader för biotopskydd, naturvårdsavtal, vägstöd, lagringsstöd och återplanteringsstöd. Anslaget får dessutom finansiera vissa administrationskostnader hos . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 41:2 Insatser för skogsbruk ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare ingångna förpliktelser medför framtida behov av anslag om högst . Tabell 3.8 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Efter stormen i riskerade stora mängder stormfällda träd att förstöras. Om stora mängder stormfällt timmer blir kvar i skogen finns det risk för skador på stående skog genom angrepp av skadeinsekter som kan föröka sig i de stormfällda träden. Den tidigare regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen 2004/05:100 avsatt medel till merkostnader för lagring samt stöd för skogsbilvägar och andra enskilda vägar m.m. Lagringsstödet är till för iordningställande av nya lagringsplatser, bevattnings- och reningsanläggningar, personalkostnader inklusive utbildning och kostnader för mätning av timret. Anslaget ökades därför med 2005 och med . föreslår regeringen att anslaget ökas med för stöd till lagring. I de stormdrabbade områdena finns enligt beräkningar stormfällda områden varav är den skogsareal som måste återplanteras eller självföryngras efter stormen. Den tidigare regeringen bedömde att det fanns ett stort behov av stöd för återplantering av de stormdrabbade områdena och har därför infört ett stöd för återbeskogning. Anslaget ökades därför med . föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen anser att anslaget bör ökas även 2008 med samma belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket . Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 41:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. De utgifter som belastar anslaget är bland annat alleuropeiskt skogssamarbete, närområdessamarbete i skogsfrågor inom samt nordiskt samarbete. FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum, skogens roll i klimatkonventionen och FAO belastar också anslaget. kommer också det utvecklade närområdessamarbetet inom ramen för bland annat Baltic 21 samt bilaterala kontakter med nya stora skogsländer inom EU samt att kräva resurser. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 41:3 Internationellt skogssamarbete . beräknas anslaget till oförändrad nivå. 3.9.441:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1P InklusiveP tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget disponeras av och används i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen. Den nationella delen av finansieringen för denna verksamhet sker över anslaget 41:1 . Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av projekt från skogsskadeövervakning. Anslaget belastas när EG- kommissionen har utbetalat sin del. En för Kommissionen ny förordning och nya administrativa regler har orsakat stor eftersläpning av dess utbetalning. indrag av anslagssparande innebär att det inte finns tillräckligt med medel på anslaget. Regeringen föreslår därför att anslaget ökar med 2007. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning . beräknas anslaget till . Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen, , , , , och länsstyrelserna ingår i politikområdet. Inom politikområdet Djurpolitik är och Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) uppgift att uppnå och vidmakthålla god djur- och folkhälsa. disponerar medel för att genomföra program för att säkra djurhälsan, inklusive åtgärder för att säkra foderkvaliteten. Medel avsätts också till beredskap mot, samt förebyggande och bekämpande av, smittsamma djursjukdomar och till obduktioner. Slutligen avsätts medel till olika övervaknings- och bekämpningsprogram för ett flertal djurslag. veterinära fältverksamhet upprätthålls genom de statliga distriktsveterinärerna. finns etablerad på mer än 90 platser spridda över landet. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos husdjur. Vidare bidrar SVA:s forsknings- och utvecklingsarbete till ökade kunskaper om bl.a. smittsamma djursjukdomar. SVA är europeiskt referenslaboratorium för campylobacter och har av för djurhälsa (OIE) utsetts till bl.a. av PCR-diagnostik vid virussjukdomar inom veterinärmedicinen. SVA ansvarar även för Zoonoscentrum i . har varit den centrala förvaltningsmyndigheten avseende djurskydd enligt djurskyddslagen. Till myndighetens uppgifter har även hört att genom information öka kunskapen om djurskyddslagstiftningen. Länsstyrelserna utövar bl.a. tillsyn över veterinär verksamhet och har även visst ansvar för djurskydd, smittskydd och livsmedelssäkerhet inom länet. Vid prövas anmälningar som har gjorts mot veterinärer i deras yrkesutövning. och uppgifter inom djurpolitiken är bl.a. att lämna bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt. finansierar delar av den verksamhet inom SVA som rör analys av utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer. Internationellt bedrivs arbetet särskilt inom ramen för EU, det nordiska samarbetet, , OIE och FAO (Food and of the United Nations). Myndigheterna inom politikområdet bidrar aktivt med att lämna underlag för detta. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 23 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. -0,3 Totalt för utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Djurpolitik 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . presenterade den europeiska kommissionen ett förslag (KOM (2005) 171 slutlig) till ett nytt direktiv om bekämpning av fågelinfluensa samt förslag till ändringar i rådets beslut om utgifter inom veterinärområdet. Förslagen antogs på jordbruks- och fiskerådet . Direktivet innehåller bestämmelser om hur medlemsstaterna skall agera vid utbrott av fågelinfluensa hos fjäderfä samt krav på övervakning för att upptäcka fall av fågelinfluensa hos vilda fåglar. Syftet med åtgärderna är att så snabbt som möjligt utrota smittämnet, bl.a. genom att djuren i drabbade besättningar avlivas och destrueras, anläggningen desinficeras osv. En nyhet är att åtgärder skall vidtas även när milda virusformer (mild fågelinfluensa) påvisas hos fjäderfä, detta med avsikten att motverka utvecklingen av aggressiv fågelinfluensa. I samband med beslutet om det nya fågelinfluensadirektivet beslutades att medlemsstaternas bekämpningsåtgärder gällande fjäderfä kommer att ersättas från unionen även vid mild fågelinfluensa. Mot bakgrund av de senaste årens förbättrade BSE-situation (galna ko-sjukan) inom EU presenterade kommissionen en strategiplan för hur bekämpningen av TSE-sjuk- domar (där bl.a. BSE ingår) fortsättningsvis skall genomföras. I denna process skall hänsyn även tas till andra hot mot djur- och folkhälsan som har dykt upp , t.ex. sjukdomar såsom nya varianter av fågelinfluensa och EHEC. Eventuella lättnader i regelverket skall vara vetenskapligt grundade och utan risk för konsumenterna samt bör vara riskbaserade. beslutades om vissa ändringar av den s.k. TSE-förordningen (förordning (EG) nr 999/2001) innebärande bl.a. en ny princip för indelning av länder i riskklasser i överensstämmelse med de principer man enats om inom OIE. Kommissionen lade fram ett förslag (KOM (2005) 362 slutlig) till revision av gällande bestämmelser om övervakning och bekämpande av vissa sjukdomar hos odlade vattenlevande djur. Syftet är att förbättra de gällande djurhälsobestämmelserna för handeln med vattenbruksprodukter för att därigenom öka konkurrenskraften för vattenbruket i EU. I rådets behandling av kommissionens förslag har framför allt arbetat för att behålla sitt goda hälsoläge bland vattendjur samt för att det slutliga direktivet inte skall ha en negativ påverkan på de tilläggsgarantier för vissa fisksjukdomar som beviljats . EU har , arbete, ett modernt regelverk för foder- och livsmedelssäkerhet, foder- och livsmedelshygien, skydd mot skadegörare samt offentlig kontroll över regelverken inom områdena foder, livsmedel, djurhälsa och djurskydd (och rådets förordningar (EG) nr 882/2004, (EG) nr 852/2004, (EG) nr 853/2004, (EG) nr 854/2004) och (EG) nr 183/2005 samt rådets direktiv /29/EG). Regelverket ger en bra grund för att upprätthålla ett gott djurhälso- och djurskyddsläge.