prop · GU03100d2 · 2007-04-16 00:00:00 — Dessutom förväntas nedgången i bostadsproduktionen leda till en svagare sysselsättning vilket också påverkar konsumtionen negativt och . beräknas upp till en tredjedel av sysselsättningstillväxten ha varit knuten till utvecklingen på fastighetsmarknaden. En lägre real förmögenhet skulle kunna motverkas av ett lägre sparande. Sparkvoten bland de amerikanska hushållen är emellertid redan negativ och den fallande hushållsförmögenheten talar snarare för ett högre sparande. Hushållens konsumtionstillväxt hålls också tillbaka av en svagare inkomstutveckling till följd av att sysselsättningen och tillväxten dämpas. Den senaste tidens uppmärksammade problem på den s.k. icke-reguljära bolånemarknaden (subprime mortgage) har ökat osäkerheten kring hur stor avmattningen kommer att bli i den amerikanska ekonomin under innevarande år. Fler och fler amerikaner med dessa typer av lån har problem med räntebetalningar vilket också har medfört att många företag på den ickereguljära bolånemarknaden har gått i konkurs. Fallande huspriser och stigande bolåneräntor har sannolikt initierat dessa problem och det kan inte uteslutas att effekterna på huspriserna kommer att förstärkas på grund av detta och ge ännu större negativa effekter på hushållens konsumtion än vad som ligger i prognosens huvudscenario. Utvecklingen på bostadsmarknaden dämpar också konsumtionen Hushållens konsumtion utgör av BNP i och har därigenom stor betydelse för BNP-tillväxten. Stigande huspriser och en god inkomst- och sysselsättningstillväxt har bidragit till att hushållens konsumtion har ökat med i genomsnitt . och väntas dock konsum- Industrin i befinner sig i en svagare situation jämfört med många andra stora industriländer. Försäljningen har sedan slutet av varit låg i förhållande till lagren och orderingången har mattats, vilket har dämpat industriproduktionen. Industrikonjunkturen pressas bland annat av en svag efterfrågan inom de branscher som är beroende av bostadsmarknaden samt konkurrensproblem i den amerikanska bilindustrin. Under innevarande år väntas därför industrikonjunkturen vara fortsatt dämpad. Den svaga efterfrågan från hemmamarknaden motverkas dock av en stark global efterfrågan och en svagare dollar vilket gynnar de amerikanska exportföretagen. Exporten väntas därför utvecklas hyggligt både och , men inte lika starkt som . avtar också importtillväxten på grund av en svagare inhemsk efterfrågan vilket medför att bidraget från nettoexporten till blir svagt positivt . I takt med att industriföretagens konjunkturutsikter försvagas bedöms detta också medföra lägre vinster och ett successivt allt lägre kapacitetsutnyttjande. Därmed antas även tillväxten av 2006/07:100 BILAGA 1 industriföretagens maskininvesteringar bli lägre något starkare tillväxten växlar dock inflationen både och jämfört med . Diagram 1.4 Industriproduktion och kapacitetsutnyttjande Äntligen tillväxt över trend växte euroområdet , vilket var den högsta tillväxten . En stor del av förklaras av en betydande förbättring i tysk eko- Industriproduktion (vänster) Kapacitetsutnyttjande (höger) och väntas styrkan i tillväxten avta något till följd av en svagare global efterfrågan, Källor: Federal Reserve och . finanspolitisk åtstramning och en mindre dock försiktig och BNP-tillväxten väntas uppgå konjunkturen har redan lett till en försvagning inom de delar av tjänstesektorn som är beroende av uppdrag därifrån. starkast av de tre stora med en svagare konsumtionstillväxt fortsätta att stärktes betydligt under det teföretagen under innevarande år. fört med föregående kvartal och BNP-tillväxten under potentiell tillväxt både och jämfört med samma kvartal . växten drevs i lika stor grad av en stark uppgång i exporten som av en fortsatt för- stärkning av inhemsk efterfrågan. inhemsk efterfrågan till BNP-tillväxten uppgick till medan bidraget från utri- väntas få på bland annat konsumtionen medför keshandeln uppgick till . att tillväxten mattas betydligt 2007 och hamnar markerad lageravveckling gav ett negativt bidrag uppskattas ligga kring . ekonomierna i euroområdet, 2008 väntas korrigeringen på bostadsmarknaden , och , har under flera år vuxit långsammare än övriga euroländer. draghjälp åt övriga delar av ekonomin som ex- under de senaste tio kommer den amerikanska ekonomin även sti- Under större delen av muleras av penningpolitiken. styrränta successivt under loppet av andra halv- året till följd av den allt svagare konjunk- alltmer halkat efter. väntas därför BNP-tillväxten bli I mitten av dämpades dock inve- något starkare än 2007, men det kommer att dröja till 2009 innan den amerikanska ekonomin steringskonjunkturen väntas fortsätta under in- växer i paritet med potentiell BNP. I takt med att sysselsättningstillväxten avtar efterfrågan och lägre kapacitetsutnyttjande. och efterfrågan växer långsammare väntas också export har gynnats av ökade handelsförbindelser dämpas under innevarande år. Till följd av den har , i motsats till flertalet andra euroländer, vunnit andelar av världshandeln. Flera år av kostnadsnedskärningar i näringslivet har främjat konkurrenskraften och markant pressat ned enhetsarbetskostnaderna. I har tillväxten i större utsträckning drivits av en stark konsumtionsuppgång medan industrikonjunkturen tydligt dämpats. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden för en fortsatt hygglig tillväxt och . I blir emellertid tillväxtdämpningen mer tydlig och till följd av tilltagande konkurrensproblem och en svagare konsumtionsutveckling. Gemensamt för närmast alla euroländer är ett högt företagsförtroende i tillverkningsindustrin. Visserligen har framtidsförväntningarna hos företagen dämpats något men de ligger kvar på höga nivåer. Orderingången är fortsatt hög medan företagens anställningsbehov dämpats något. Sammantaget tyder förtroendeindikatorerna på en försiktig avmattning i industriproduktionen . En förstärkning av hushållens konsumtion utgör en viktig förutsättning för en fortsatt stark expansion . I länder som och med god sysselsättningstillväxt och stigande bostadspriser har konsumtionen utgjort en av de huvudsakliga drivkrafterna i tillväxten. Men för euroområdet som helhet har konsumtionens bidrag till tillväxten varit modest. steg dock konsumtionen även i , viket starkt bidrog till att konsumtionstillväxten var den högsta . Flera faktorer talar för att konsumtionstillväxten i euroområdet håller i sig och , trots en svagare internationell konjunktur. Antalet sysselsatta personer har ökat betydligt och konsumentförtroendet är det högsta . I takt med att de offentliga finanserna stärks väntas hushållens försiktighetssparande minska, vilket ger ökat konsumtionsutrymme. väntas konsumtionstillväxten tillfälligt dämpas i till följd av den momshöjning från till som trädde i kraft . Den väntade tidigareläggningen av konsumtionen uteblev nästan helt. 2006/07:100 BILAGA 1 omsättningen i detaljhandeln tydligt och framför allt steg nybilsförsäljningen markant men den sammanlagda effekten blev liten. I ljuset av en betydande förbättring på arbetsmarknaden i kombination med ett stigande konsumentförtroende bedöms konsumtionsdämpningen till följd av momshöjningen bli både kortvarig och förhållandevis måttlig, både vad gäller konsumentpriser som konsumtion. Fallande energipriser ledde till att inflationen dämpades betydligt. I början av innevarande år steg dock åter inflationen. Inflationen, mätt i termer av HIKP (harmoniserat konsumentprisindex), har ökat då inflationen uppgick till . uppgick HIKP-inflationen till . Kärninflationen (HIKP exklusive energi och oförädlade livsmedel) har stigit markant sedan slutet av . Skillnaden mellan det aggregerade måttet för HIKP och kärninflationen har därmed försvunnit. uppgick kärninflationen till . Diagram 1.5 Inflationen i euroområdet Till stor del kan ökningstakten i kärninflationen förklaras av momshöjningen i , som inneburit att inflationen i rensat för energipriser ökat från till . uppgick inflationen i euroområdet till , vilket innebar att inflationen överstigit ECB:s inflationsmål . Effekten av att tidigare oljeprishöjningar faller ur tolvmånaderstalen , gör att 2006/07:100 BILAGA 1 energikomponenten i konsumentprisindex verkar dämpande på inflationen fram . Lägre energipriser i kombination med en stramare penningpolitik väntas leda till att inflationen dämpas till och . När tar löneökningarna fart? I början av innevarande år uppgick arbetslösheten till , vilket är lägre än under högtillväxtåren . Minskningen i antalet arbetslösa väntas bromsa in och arbetslösheten förutses ligga kvar kring både och . En viktig skillnad jämfört med perioden är att det betydligt ljusare läget på arbetsmarknaden inte har pressat upp löneökningstakten. En förklaring kan vara att de reformer som genomförts på arbetsmarknaden lyckats pressa ned jämviktsarbetslösheten. En mindre gynnsam förklaring kan vara att effekten av en stramare arbetsmarknad på lönebildningen sker med en större fördröjning än vad som varit fallet. Det skulle innebära att löneökningstakten tilltar rejält när ekonomin går in en mer mogen konjunkturfas. Global konkurrens och ECB:s styrräntepolitik väntas dock bidra till att hålla tillbaka löneökningstakten. Diagram 1.6 Arbetslöshet och enhetsarbetskostnad i Enhetsarbetskostnad (vänster) Arbetslöshet (höger) Regionen blir allt viktigare för världsekonomin Som en effekt av den mycket höga tillväxten i framför allt och har andel av global BNP successivt blivit allt större. hade andel av global BNP mätt i s.k. PPP-termer1 vuxit till , vilket kan jämföras med och euroområdets andelar på respektive . I takt med att växer påverkas också den globala tillväxten i allt högre grad av vad som händer i . Förutsättningarna för en fortsatt hög tillväxt i den asiatiska regionen är goda , trots att tillväxten i både och euroområdet växlar ner . Den inhemska efterfrågan i de blir en allt viktigare drivkraft för hela regionen. Handeln inom har ökat och beroendet av exporten till har minskat. Dessutom är inflationstrycket lågt vilket också öppnar upp för möjligheten att vid behov driva en mer expansiv penningpolitik. Även finanspolitiken börjar bli ett allt mer tillgängligt styrinstrument på grund av allt bättre statsfinanser. Det gäller dock inte i där finanspolitiken tvingas vara fortsatt stram på grund av det stora underskottet i statsbudgeten. BNP-tillväxten dämpas dock något även i till följd av en något svagare tillväxt i och samt i de s.k. industrialiserade länderna (dit räknas , , och ) som drabbas av en svagare global exportefterfrågan. Tillväxten i mattas men ligger kvar på mycket höga nivåer I är det exporten som har drivit tillväxten. Det framgår bl.a. av exportandel av den totala exporten i världen som enligt IMF har ökat från till 2006. Exportindustrins framgångar har genererat ökade vinster i företagen och stigande sysselsättning i storstadsregionerna. 1När BNP räknas fram i termer av PPP (purchasing power parity) tar man hänsyn till skillnader i ländernas köpkraft. har i sin tur inneburit mycket höga tillväxttal för framförallt investeringarna, men även konsumtionen har vuxit starkt. Investeringarna har dessutom eldats på av en mycket hög kredittillväxt och i kölvattnet av detta har risken för överinvesteringar och dåliga lån ökat. fortsatte både investeringarna och exporten att växa starkt vilket bidrog till att BNP-tillväxten uppgick till . Diagram 1.7 BNP-tillväxt i , kvartalsdata 00 01 02 03 04 05 06 Källa: . vidtogs dock ett penningpolitiskt åtstramningspaket i i syfte att kyla ner den starka investerings- och kredittillväxten. Åtgärderna, som kan sammanfattas i höjd utlåningsränta, starkare administrativa kontroller och höjda reservkrav, fick en viss effekt och investeringstillväxten mattades något . Detta väntas dämpa investeringstillväxten även och vilket bidrar till att BNP växer i en något långsammare takt, men på en fortsatt mycket hög nivå. Tillväxten påverkas även av att exporten utvecklas svagare som ett resultat av att den globala efterfrågan växer långsammare. På marginalen väntas också exporten påverkas negativt av valutastrategi som i princip innebär att yuanen gradvis stärks mot dollarn i syfte att uppnå en ökad valutaflexibilitet. Att BNP väntas öka lite svagare framöver ligger också i linje med skrivningarna i ekonomiska femårsprogram. Målsättningen är att tillväxten skall uppgå till i genomsnitt , vilket anses vara en ekonomisk hållbar nivå . Dessutom skall konsumtion och innovation utgöra större drivkrafter framöver. är det dock föga troligt att konsumtionstillväxten tar ytter- 2006/07:100 BILAGA 1 ligare ett kliv uppåt. Sparkvoten väntas vara fortsatt hög på grund av svaga sociala skyddsnät. Tillväxten dämpas även i I är det framförallt den inhemska efterfrågan och hushållens konsumtion som har gett det största bidraget till tillväxten. har också exporten blivit en allt viktigare motor, bland annat till följd av den allt starkare efterfrågan från dit omkring hälften av In- diens export inom går. Tillväxten har medfört att andel av global BNP har vuxit till . Jämfört med andra länder är det bara , och som står för en större andel av global BNP mätt i PPP-termer. växte BNP i . Tillväxten förutses dock dämpas både och till följd av ett allt mer ansträngt resursläge som dämpar produktionen inom både tjänstesektorn och industrin. Dessutom förväntas penningpolitiken bli stramare till följd av dels en stigande inflation, dels av en snabb kredittillväxt. Finanspolitiken antas vara återhållsam på grund av det stora underskottet i statsbudgeten. Även om har haft en mer undanskymd roll under de svåra deflationsåren skall betydelse inte underskattas. växte BNP vilket förstärkte bilden av att åter är att räkna med. och väntas BNP-tillväxten bli något svagare jämfört med , men fortfarande över potentiell tillväxt som av uppskattas till . En bidragande orsak till att BNP-till- växten dämpas är en försiktigare investeringstillväxt . Maskinorderingången har dämpats betydligt under inledningen av innevarande år vilket troligtvis även kommer att minska de japanska industriföretagens investeringsvilja. Maskininvesteringarna dämpas även av att produktionskapaciteten nu börjar komma i fas med efterfrågan. Dessutom har övergett den s.k. nollräntepolitiken och höjt styrräntan till , vilket på marginalen också ger en dämpande effekt på investeringarna. 2006/07:100 BILAGA 1 Hushållens konsumtion väntas utvecklas måttligt och trots att sysselsättningen har stigit och arbetslösheten sjunkit. Konsumtionsviljan pressas ner av inflationen som har svårt att hålla sig över nollstrecket. var inflationen och priserna väntas bara stiga marginellt under resten av innevarande år. Diagram 1.8 Inflationen i 1,0 Inflationen exklusive mat och energi -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Även reallöneutvecklingen har varit svag, vilket delvis förklaras av en stor andel deltidsanställda och de stora pensionsavgångarna. Lönekraven och lönenivåerna är inte lika höga bland de unga på arbetsmarknaden jämfört med de äldre som går i pension. En viss förstärkning av reallönerna väntas i takt med att arbetsmarknaden blir allt stramare, men bedömningen är att detta inte kommer att bli tillräckligt för att konsumtionen skall ta ordentlig fart. Exporten, som har varit det främsta skälet till att ekonomi har blivit allt starkare , väntas växa i en något långsammare takt framöver. Detta är en effekt av svagare importefterfrågan från viktigaste handelspartners och . En svagare importtillväxt bidrar emellertid till ett fortsatt positivt bidrag från nettoexporten. steg oljepriset till nya rekordnivåer. Brentoljan noterades som högst till nära per fat . bidrog ovanligt varmt väder i till att oljepriset föll tillbaka. Kallt väder samt minskade lager bidrog till att oljepriset återigen steg. Diagram 1.9 Pris på Brentolja Källa: Reuters. I ett längre perspektiv har oljepriset stigit markant . Flera faktorer ligger bakom den kraftiga oljeprisuppgången. Produktionskapaciteten har vuxit relativt långsamt under 2000talet som efterfrågan på olja vuxit starkt . Den starka internationella konjunkturen har bidragit till en ökad efterfrågan på olja. Bland annat har och trätt fram som betydande nettokonsumenter av olja vilket bidragit till att reservkapaciteten, dvs. skillnaden mellan potentiellt utbud och faktisk efterfrågan, har minskat. Oljepriset har därmed blivit alltmer känsligt för utbudsstörningar och geopolitisk osäkerhet i oljeproducerande regioner. På kort sikt förväntas den globala reservkapaciteten vara begränsad. Detta i kombination med att efterfrågan väntas vara hög bidrar till att oljepriset förväntas förbli på en relativt hög nivå. På talar däremot mycket för att den globala reservkapaciteten på oljemarknaden kommer att öka. De senaste årens oljeprisuppgång har ökat investeringarna i såväl nya som etablerade oljefält. Mot slutet av prognosperioden förväntas efterfrågan minska något till följd av en svagare internationell konjunktur. På lång sikt förväntas därför utbudet av råolja växa snabbare än efterfrågan, vilket medför att reservkapaciteten ökar. Även raffinaderikapaciteten förväntas byggas ut, särskilt efter 2009 då ny kapacitet tas i bruk i OPECländerna och i . Då reservkapaciteten stiger förväntas även riskpremien, och därmed oljepriset, pressas nedåt. Prisnedgången begränsas dock av risk för geopolitisk oro, risk för framtida produktionsstörningar och ökade kostnader för ol- 2006/07:100 BILAGA 1 Oljepriset bedöms uppgå till per fat respektive . Vid slutet av 2009 förväntas oljepriset vara per fat och 2010 förväntas oljepriset ha sjunkit till per fat. Osäkerheten i bedömningen av oljepriset är fortsatt stor. En allt större andel av produktionen sker i politiskt instabila länder. Förändringar i global tillväxt, oväntade produktionsstörningar och geopolitiska spänningar har potential att kraftigt påverka oljepriset. 2006/07:100 BILAGA 1 har utvecklingen på de finansiella marknaderna präglats av osäkerhet kring den amerikanska konjunkturen. Signaler om en avmattning i i kombination med osäkerhet kring den amerikanska bolånemarknaden har bidragit till en nedgång i de internationella obligationsräntorna. Mot bakgrund av den svagare konjunkturutvecklingen bedöms den amerikanska , Federal Reserve, att sänka styrräntan . Den svenska och , den , väntas dock fortsätta att strama åt penningpolitiken. Även , den japanska , väntas fortsätta att höja styrräntan, dock i en långsam takt. På valutamarknaden har förväntningar om framtida ränteskillnader mellan länder varit styrande. bidrog förväntningar om minskade ränteskillnader till att dollarn försvagades både gentemot euron och den svenska kronan. I takt med att ränteskillnaderna mellan och omvärlden minskar väntas kronan stärkas ytterligare. För del innebär högre räntor och starkare krona en åtstramning av de monetära förhållandena. Det sker dock från en expansiv nivå och ränteläget kommer att fortsätta vara lågt framöver. Sammantaget innebär det fortsatt relativt expansiva monetära förhållanden för svensk ekonomi. Lägre obligationsräntor på grund av minskad riskaptit sjönk de internationella obligationsräntorna. Nedgången berodde till stor del på ökad osäkerhet om den amerikanska konjunkturen, vilket i sin tur fick effekter på europeiska och svenska obligationsräntor. och början av 2007 ledde stark makrostatistik till att synen på den amerikanska konjunkturen reviderades upp. Detta bidrog i sin tur till stigande internationella obligationsräntor. Osäkerheten kring den amerikanska konjunkturen samt oro för de har påverkat de finansiella marknaderna. Osäkerheten har lett till ökad riskaversion, vilket innebär att kapital flyttats från investeringar med lägre kreditvärdighet till investeringar i statsobligationer. Det har i sin tur bidragit till en nedgång i obligationsräntorna. Generellt kan sägas att de svenska och internationella obligationsräntorna är på historiskt låga nivåer. Diagram 2.1 10-åriga obligationsräntor i , Förenta Källa: Reuters. De korta räntorna har fortsatt att stiga medan de långa obligationsräntorna har sjunkit. Det har lett till att avkastningskurvorna2 blivit flackare. I är 10-årsräntan lägre än obligationsräntor med kort löptid. Detta har historiskt ofta signalerat en annalkande konjunkturnedgång. Det är dock osäkert om det historiska sambandet gäller , då det finns flera strukturella förklaringar till de låga obligationsräntorna. En förklaring är nya regelverk för pensionsbolag som har inneburit en ökad efterfrågan på långa obligationer. Sannolikt har även ett ökat förtroende för centralbankernas inflationsmål bidragit till att terminspremien fallit, dvs. investerare kräver mindre betalt för att hålla långa obligationer eftersom man gör bedömningen att variationen i inflationen har minskat. Dessutom har ett ökat globalt nettosparande sannolikt bidragit till lägre obligationsräntor. Sparandet har framförallt ökat bland industrialiserade och andra snabbväxande ekonomier. 2 Avkastningskurvan beskriver förhållandet mellan räntor på statsskuldväxlar och obligationer med olika löptid. har bland annat de europeiska och japanska centralbankerna höjt de korta räntorna, vilket också förklarar avkastningskurvornas flacka utseende. De europeiska och japanska obligationsräntorna väntas stiga framöver mot bakgrund av en stark ekonomisk utveckling, ökat resursutnyttjande, stigande inflation och högre korta räntor. Även i väntas en viss marginell uppgång, till följd av att avkastningskurvan förväntas få en positiv lutning. Det finns flera faktorer som talar för en generellt högre internationell räntenivå . Globaliseringen har bidragit till ett ökat utbud av arbetskraft i världsekonomin. Denna arbetskraft kommer att kräva ökade investeringar, vilket bedöms bidra till stigande räntor. Dessutom väntas det höga sparandet i minska allteftersom inkomsterna stiger och de sociala skyddsnäten byggs ut. I prognosen förväntas den 10-åriga amerikanska obligationsräntan uppgå till och 2008. Den tyska motsvarigheten bedöms uppgå till och 2008. ECB fortsätter strama åt medan Fed sänker har den amerikanska , Federal Reserve, bibehållit styrräntan på . visade den amerikanska makrostatistiken sådan styrka att terminsprisättningen indikerade att Federal Reserve skulle komma att strama åt penningpolitiken. En dämpning av den amerikanska tillväxten har dock förändrat terminssprissättningen, vilken nu indikerar en sänkning av styrräntan till vid slutet av 2007. I prognosen väntas signaler om en svagare ekonomisk utveckling vara avgörande för Federal Reserves agerande. Bedömningen är att den amerikanska styrräntan sänks och att den uppgår till och . Den har fortsatt att strama åt penningpolitiken. har styrräntan höjts till . Bakgrunden till den stramare penningpolitiken är att ECB:s målvariabler för penningpolitiken, inflation och penningmängdstillväxt, legat över målen. En ihållande hög inflation riskerar få till följd att hushållens inflationsförväntningar stiger och tilltron till inflationsmålet 2006/07:100 BILAGA 1 försvagas, vilket i sin tur kan leda till högre löneökningar. Penningmängden fortsätter också att växa snabbt, bl.a. på grund av en stark tillväxt i utlåningen till hushållen. har den europeiska konjunkturen stärkts vilket talar för en fortsatt höjning av den europeiska styrräntan. ECB har signalerat att man avser att successivt höja styrräntan mot en mer neutral nivå. Prognosen för styrräntan är vid utgången av 2007 och 2008. Den japanska , , har höjt styrräntan . Bakgrunden till höjningen är att den reala ekonomin visat på tydlig styrka. Därtill har kärninflationen ökat, även om nivåerna är låga. Prognosen är att den japanska kommer att fortsätta höja styrräntan, om än i en långsam takt. Diagram 2.2 Styrräntor i euroområdet, och Källor: ECB, och Federal Reserve. stärktes tillfälligt dollarn, då makrostatistiken visade på styrka i den amerikanska ekonomin. Svagare ekonomisk statistik har ökat förväntningarna om att Fed under loppet av 2007 ska komma att sänka styrräntan.