prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2006/07:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m. Regeringens proposition 2006/07:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget . Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitikenUT....... DeTU politiska utgångspunkternaUT ............................................................ stark global tillväxtUT ................................................................. hög BNP-tillväxt i SverigeUT ..................................................... sysselsättning och minskande arbetslöshetUT............................... för 2009 och 2010UT .................................................................. i de offentliga finansernaUT .................................................... EnTU ansvarsfull ekonomisk politikUT......................................................... utmaningar kräver åtgärder i dagUT ......................................... EnTU politik för att göra det mer lönsamt att arbeta och anställaUT.......... som gör det mer lönsamt att arbeta och anställaUT................. matchning och en effektivare arbetsmarknadspolitikUT ............ av regeringens politikUT ......................................... EttTU mål för sysselsättningspolitikenUT..................................................... EnTU politik för att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företagUT ................................................................................... att starta företagUT ...................................................................... lönsamt att driva och utveckla företagUT......................................... infrastruktur- och energisatsningarUT............................................ EnTU skattepolitik för sysselsättning och företagandeUT........................... för ökad sysselsättningUT ................................................ skatteåtgärder för att främja efterfrågan på arbetskraftUT........ för företag och företagareUT............................................ EnTU politik för att säkra en hållbar utvecklingUT ...................................... - och miljönyckeltalUT.................................................................... EnTU politik för utbildning och kompetensUT ............................................ EnTU politik för ett effektivare utnyttjande av offentliga resurserUT......... mot bidragsbrott och överutnyttjandeUT.................................. effektivitet i offentlig sektorUT ...................................................... EnTU politik för trygghet och valfrihetUT .................................................... till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.UT .............................................................................. till lag om ändring i lagen (2004:773) om till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) UT ...................... till lag om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) UT ......................... till lag om ändring i kasinolagen (1999:355) UT .......................... till lag om ändring i lagen (2000:193) om Sjätte - till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshusUT ................................................. mål samt statens och den offentliga sektorns finanserUT............ finanspolitiska ramverket bör stärkasUT ........................................... till överskottsmål UT ...................................................................... för budgetering och redovisning av statens utgifterUT ........... i den offentliga sektorns finanserUT....................................... - och inkomstförändringarUT........................................................ saldo, statens finansiella sparande och sektorns skatteintäkter och statsbudgetens på konsumtion och insatsvarorUT................................................. och övriga skatterUT .............................................................. med prognosen i budgetpropositionen samt uppföljning av statsbudgeten ..............................................för 2006UT med .................................budgetpropositionen för 2007UT av .............................................statsbudgeten för 2006UT fram och förändringar jämfört med budgetpropositionen ............................................................för 2007UT per utgiftsområde.................................................................UT budgetpropositionen ..till följd av förslag och aviseringarUT utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen av utgiftsutvecklingen ..........................................1997-2010UT fördelning av ändamål och verksamheter på av offentlig ........................................................upphandlingUT för psykosocial .....................................................medicinUT viktning av arbetsinkomst vid beräkning av bostadstillägg för ...................................................pensionärer m.fl.UT till tilläggsbudget ......................till statsbudgeten för 2007UT 1 .........................................................Rikets styrelseUT 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUT ............... 5 Internationell samverkanUT........................................ 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhetUT.................. 7 Internationellt biståndUT ............................................ 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgUT ................. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Utbildning och universitetsforskningUT ................. Kultur, medier, trossamfund och fritidUT ............... Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitikUT ...................................................... Allmän miljö- och naturvårdUT................................ Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommunerUT........................... kommunala sektorns betydelseUT .................................................. för de närmaste årenUT ........................................................... statsbidrag som huvudprincipUT............................................ och landstingens ekonomiUT......................................... bidrag till kommuner 20072010UT....................................... bidrag och ersättningar till kommuner och landstingUT............ av det kommunala utjämningssystemetUT ...................... och dess beredningUT................................................................ för strukturella lönekostnadsskillnaderUT .......................... - och sjukvårdskostnaderUT .......................................................... uppföljning och fortsatt utveckling av Inkomstfördelning och ekonomiska drivkrafter Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde BNP-tillväxt, KPI och världsmarknadsefterfrågan................................................. Kommunsektorns finanser 20062010.................................................................... Energi- och miljönyckeltal....................................................................................... Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya Den offentliga sektorns finansiella sparande .......................................................... Fastställda utgiftstak och utfall 20022006............................................................. Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål 2007 och 2008...................... Den offentliga sektorns finanser exklusive premiepensionssystemet 2006 Glidande genomsnitt exklusive sparandet i Finansiellt sparande i offentlig sektor exklusive premiepensionssystemet Utgiftstak för staten 20062010.............................................................................. föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar ............................ Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts- och Fortsättning av 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts- Statsbudgetens inkomster 20052010 exklusive premiepensionssystemet....... Statsbudgetens inkomster 20052009, skillnad jämfört med Statsbudgetens utgifter 20062010...................................................................... Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år .................... Statsbudgetens saldo 20062010.......................................................................... Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 20062010 .................... Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 2006-2010..... Statsskuldens förändring 2006-2010................................................................... Kommunsektorns finanser 20062010................................................................ Ålderspensionssystemet exklusive premiepensionssystemet 20062010 ......... Årlig förändring av totala skatteintäkter............................................................... Sektorsvis fördelning av totala skatteintäkter....................................................... Totala skatteintäkter jämförelse med budgetpropositionen .............. Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen ........ Aviserade skatteförändringar, periodiserade nettoeffekter, indirekta effekter och bruttoeffekter för offentlig sektor 20072010........................................... Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år............................ Faktisk och underliggande utveckling för totala skatteintäkter, statens skatteintäkter samt kommunalt skatteunderlag................................................ Skatt på arbete ....................................................................................................... Skattepliktiga inkomster 20052010.................................................................... Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster.................... Utveckling av kommunernas skatteunderlag ...................................................... Kommunernas skatteintäkter, faktisk och underliggande utveckling................ Intäkter från statlig inkomstskatt ........................................................................ Skatt på kapital, hushåll......................................................................................... Skatt på företagsvinster......................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror................................................................... Skatt på energi ....................................................................................................... Utgifter som ges som skattekrediteringar på budgetens inkomstsida............... Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen ............................ Grundavdrag vid inkomstbeskattningen.............................................................. Inkomstskatt för olika årslöner 2007 vid Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m........................................................... Skattesatser för olika slag av fastigheter .............................................................. Skattesatser för olika tobaksslag .......................................................................... Skattesatser för olika alkoholslag ......................................................................... Urval av skattesatserna.......................................................................................... Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år.......................... Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2007................................................. Utgifter 2006 och 2007 ........................................................................................... Utgifter per utgiftsområde 20062010 .................................................................. Förändring av beräknade utgiftsramar och 2009 jämfört med Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen för föreslagna och aviserade utgiftsförändringar .................................................. Fortsättning på 6.9 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar ............. Fortsättning på 6.9 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar ............. Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972010 ............... Konsekvenser för ramar för berörda utgiftsområden ..................... Kommunsektorns finanser 20062010.................................................................. Kommunsektorns skatteunderlag 20052010....................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.............................................. Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning .................................................. Arbetslöshet, 1980-2010........................................................................................... Reallön och nominell lön 19802010....................................................................... Konsoliderad bruttoskuld och finansiellt sparande i offentlig sektor 1994- Helårsekvivalenter i tusental i olika ersättningssystem 1970-2006........................ Reguljär Sysselsättningsgrad för befolkningen 20 , 19762006................... Sysselsättningsgrad efter vistelsetid i , 2005 ................................................ 8 Öppen arbetslöshet bland ungdomar jämfört med övriga 19762006.................. Ungdomsarbetslöshet i EU-länderna 2006 () ........................................... Marginaleffekter vid ökat arbetsutbud .......................................................... Ersättningsgrad vid arbetslöshet 2007 ................................................................... Fördelningseffekterna av regeringens politik 2007............................................... Finansiellt sparande, inkomster och utgifter 20002010 ........................................ Konsoliderad bruttoskuld 19942010...................................................................... Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990-2010........................ Utveckling av arbetade timmar och timlön ........................................................... Utveckling av statlig och inkomstskatt .............................................. Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser, 19882006............................ Kapitalvinster, 19882010....................................................................................... Driftsöverskott och företagens rörelseresultat, 20002006 ................................. Driftsöverskott och företagens inkomstskatt, 19942010 ................................... Skatt på företagsvinster som andel av BNP, 19912010........................................ Mervärdesskatteintäkter per varugrupp 19932008.............................................. Skatteintäkter per produktslag 19982010 ............................................................ Skatt på energi 20002010 .................................................................................... Jobbskatteavdragets förändring av marginalskatten för arbetsinkomster ......... Skillnad mellan utgiftsprognos och anvisade medel i statsbudgeten Resultat före extraordinära poster 19982006....................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.1De politiska utgångspunkterna hälsomässiga problem. För enskilda människor, gick till val på att skapa fler jobb i fler och växande företag, att minska det utanförskap som gör att klyftorna mellan människor i vidgas socialt och eko- nomiskt. Alliansen fick ett tydligt mandat att förändra situationen i vårt land och det arbetet har påbörjats. Regeringen tar nu ytterligare steg för att varaktigt öka sysselsättningen och minska det utanförskap som har präglat alltför många människors liv i . Fler jobb och fler företag är utgångspunkten för denna vårproposition. Vi tror att människor vill arbeta, ta ansvar, vara kreativa och investera i idéer som inte bara gynnar dem själva och deras närmaste, utan även utgör grunden för samhällets sociala och ekonomiska utveckling. Vi vill leva i ett samhälle som präglas av gemenskap och mångfald, där alla har lika möjligheter. Det handlar till exempel om att unga skall kunna komma in på arbetsmarknaden och skaffa sig ett arbete. Det handlar om att få en rättvis bedömning av tidigare utbildningar, arbeten och kompetens för att kunna få ett jobb i , även om man råkar vara född utom landets gränser. Det handlar om möjligheter för entreprenörer att förverkliga sina idéer om att starta eget företag eller våga satsa för att företaget skall växa. Att ha ett arbete betyder oerhört mycket för vårt välmående. På arbetsplatsen är man del av en större social gemenskap, och får prestera, utvecklas och känna sig delaktig. Utan ett jobb ökar risken för ekonomiska, sociala och och för välfärden i stort, är arbetets värde fundamentalt. Jämställdheten i har förbättrats, men kvinnor och män har fortfarande inte lika möjligheter. Ett aktivt jämställdhetsarbete präglar regeringens arbete. Kvinnor och män skall ha lika möjligheter att utvecklas. Regeringen har som mål att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser ur ett könsperspektiv. När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. Grunden för att vår välfärd skall vara god och hålla hög kvalitet är hög sysselsättning, ett högt arbetsutbud samt många nya och växande företag. behöver fler entreprenörer, som gör verklighet av sina idéer och som vågar satsa tid och pengar på att investera . Människors lust till skaparglädje och förmåga att gå från tanke till handling måste tas tillvara. Regeringen har sedan sitt tillträde genomfört en rad reformer som syftar till att minska utanförskapet, att skapa utrymme för en god välfärd och att öka makten för enskilda och familjer i deras egen vardag. Fler människor skall ges en rimlig chans att komma i arbete, återse arbetskamrater och få del av den trygghet som ett arbete innebär. Den övergripande inrikt- ningen är att göra det mer lönsamt att arbeta, enklare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag. Arbetsutbudet och sysselsättningen ökar nu markant. Det är en utveckling som skall vårdas väl och tas tillvara för att ytterligare stärka sysselsättningen, som är den samhälls- ekonomiska grund välfärden vilar på. Därför är det viktigt att se till att sysselsättningen kan fortsätta att öka. Det är också viktigt att förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. När ekonomin växer snabbt är det viktigt att vara återhållsam i finanspolitiken. För att nå framgång och åstadkomma bestående förbättringar för och svensk ekonomi krävs en långsiktigt ansvarsfull politik. En sådan politik måste inriktas på att svenska företag och hushåll i än högre grad kan dra nytta av vinsterna som den ökade ekonomiska integrationen i världen erbjuder. Samhälls- ekonomin måste kunna möta en ökad efterfrågan på välfärdstjänster i takt med att befolkningen blir allt äldre samt på ett effektivt sätt hantera kostnaderna för samhället av klimatförändringarna. Allt detta kräver en hög sysselsättning och därmed ett högt arbetsutbud. Trots den starka konjunkturen och den goda utvecklingen på arbetsmarknaden är syssel- sättningen fortfarande alltför låg. Situationen är särskilt bekymmersam för de grupper som har svagast ställning på arbetsmarknaden eller som står helt utanför arbetsmarknaden. Arbets- lösheten bland unga är hög i internationell jämförelse. Sysselsättningen bland utrikes födda är låg och arbetslösheten hög i jämförelse med den övriga befolkningen. Sysselsättningen bland de äldre är hög i en internationell jämförelse, men faller snabbt . Betydligt fler kvinnor än män står långvarigt utanför arbetsmarknaden och i genomsnitt arbetar kvinnor betydligt mindre än män. För att ge fler chansen att komma tillbaka i jobb presenterar regeringen nu ytterligare förstärkningar av jobbpolitiken. Grunden för reformförslagen är sunda offentliga finanser. -För det första föreslår regeringen ett reform- paket för att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Regeringen föreslår bland annat att förmögenhetsskatten avskaffas och att förmånsrätten reformeras. -För det andra föreslår regeringen ett reformpaket för att förstärka integrationen av utrikes födda. Bland annat införs instegsjobb, vilket är en subventionerad anställning som är kopplad till undervisning i svenska för invandrare och har tydliga handledande inslag. Vidare införs en tillfällig extra ersättning, som delvis är prestations- baserad, till kommuner som tar emot flyktingar. - För det tredje föreslår regeringen ett reformpaket för att bekämpa ungdoms- arbetslösheten. Bland annat föreslås sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar, en särskild jobbgaranti för unga, och en satsning på lärlings- och yrkesutbildning. -För det fjärde föreslår regeringen ett särskilt jobbpaket för att underlätta för fler att komma i arbete. Nya vägar till arbete öppnas genom att långtidsarbetslösa och social- bidragstagare erbjuds en jobb- och utveck- lingsgaranti. Dessutom görs det mer lönsamt att komma tillbaka i, eller stanna kvar i, arbete för personer med aktivitets- eller sjukersättning och för ålderspen- sionärer. 1.3.1Fortsatt stark global tillväxt Efter fjolårets mycket starka globala tillväxt väntas den internationella tillväxten nu bli något lägre. förutses bruttonationalprodukten (BNP) i världen växa och . Avmattningen är emellertid relativt mild till följd av en fortsatt hög tillväxt i bland annat vilket till viss del motverkar effekterna av inbromsningen i den amerikanska ekonomin. Den globala tillväxten ligger därmed kvar på en i ett historiskt perspektiv hög nivå, vilket ger fortsatt goda förutsättningar för svensk export. Tabell 1.1 BNP-tillväxt, KPI och världsmarknadsefterfrågan 1P HIKP för euroområdet och KPI för och . 2P VärldsmarknadsefterfråganP motsvarar den beräknade importtillväxten i de länder som exporterar till. Källor: Nationella statistikmyndigheter, och . I bromsar ekonomin in . Det beror framför allt på nedgången på bostads- marknaden och de spridningseffekter detta beräknas få på den privata konsumtionen. Korrigeringen på bostadsmarknaden antas dock vara över och ekonomin stärks då åter. Även i förväntas tillväxten mattas något och , men det sker från mycket höga nivåer. Den något försiktigare tillväxten i är en effekt av att tillväxten i både och antas växla ner till följd av framför allt en svagare global efterfrågan. I euroområdet stärktes BNP-tillväxten betydligt 2006. Både och dämpas emellertid tillväxten som en följd av vikande global efterfrågan, vilket kommer att dämpa investeringarna. Detta motverkas av att konsumtionen förväntas stärkas, framför allt i , i takt med att läget på arbets- marknaden förbättras. Tysk ekonomi stärktes betydligt . vände de internationella obligationsräntorna upp. Ränteuppgången var i huvudsak en följd av en stark internationell konjunktur och förväntningar om ett ökat internationellt inflationstryck. Därmed ökade också förväntningarna om en stramare penningpolitik.