prop · GU031d21 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta skall bl.a. ske genom ökad samverkan med kommuner, statliga myndigheter och samhällets aktörer i övrigt för en förbättrad register- och databaskvalitet samt genom ett förbättrat och mera flexibelt tillhandahållande av informationen. I linje med denna inriktning ligger också att inom ramen för det statliga lantmäteriets organisation integrera den fastighetsanknutna inskrivningsverksamheten. Regeringen avser att återkomma till utredningen om ekonomiska och juridiska förutsättningar för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden (Dir. 2006:94) med tilläggsdirektiv i avsikt att öka möjligheterna för utredningen att lämna förslag till ekonomiska incitament, bl.a. inom skatteområdet, som kan öka bostadsinnehavares intresse för upplåtelse av den egna bostaden, se avsnitt 3.6.1 aktuella utredningar och uppdrag. Regeringen avser att genom tilläggsdirektiv ge boutredningen om ungas förutsättningar på bostadsmarknaden (M2005:01) i uppdrag att avsluta sitt arbete, se avsnitt 3.6.1 aktuella utredningar och uppdrag. Regeringen överväger att genom tilläggsdirektiv anpassa utredningen till den nationella byggsamordnaren till nya förutsättningar, se avsnitt 3.6.3 aktuella utredningar och uppdrag. Nedanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatskrivningen görs i förhållande till detta mål. Regeringen avser att se över målformuleringen. -lägre byggpriser och boendekostnader i bostäder med god kvalitet -ökad nyproduktion i tillväxtregionerna av hyresbostäder som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper, -utveckling av det allmännyttiga bostadsföretagen och andra ickevinstdrivande upplåtelseformer -minskad segregation i boendet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Medel för att uppnå målet Statens stöd till bostadsbyggandet består av produktionsstöd i form av olika bidrag och av statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Det grundläggande bidraget har varit ett schabloniserat räntebidrag för nybyggnad av bostäder med hyres- eller bostadsrätt samt ombyggnad av flerbostadshus. Räntebidragsärenden handläggs av och länsstyrelserna. Den tidigare regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att inga nya räntebidrag skulle beviljas från . En promemoria med detta innehåll har remitterats. Regeringen delar bedömningen att räntebidraget bör avskaffas men anser att detta bör ske från , se vidare avsnitt 3.11.2 Den tidigare regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att investeringsbidraget skulle förlängas t.o.m. . En promemoria med detta förslag har också remitterats. Regeringen delar dock inte bedömningen att stödet skall förlängas. I enlighet med tidigare riksdagsbeslut kommer därmed förordningen (2001:531) om statligt investeringsbidrag för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist att upphöra vid utgången av . Den tidigare regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att den statliga investeringsstimulansen för anordnande av mindre hyresbostäder och studentbostäder skulle förlängas t.o.m. . En promemoria med detta förslag har också remitterats. Regeringen delar dock inte bedömningen att stödet skall förlängas. I enlighet med tidigare riksdagsbeslut kommer därmed förordningen (2003:506) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder att upphöra vid utgången av . () handlägger kreditgarantierna. inordnades Statens bostadsnämnds (SBN:s) verksamhet i (). Detta är en organisatorisk förändring som inte kommer att ändra verksamhetens inriktning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 verksamhet som BKN tagit över från SBN syftar till att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar genom att bistå kommuner som har svårt att klara de kommunala bostadsföretagens ekonomiska problem. Stödinsatserna är vanligtvis kopplade till en omstrukturering av fastighetsbeståndet för att minska antalet outhyrda lägenheter. () kan lämna kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder. infördes ett nytt regelsystem för statliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder genom förordning (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. BKN kan lämna kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder av ett långsiktigt hållbart marknadsvärde, dock högst upptill per lägenhet. Genom förbättrade villkor för finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder ges BKN större förutsättningar att bidra till bostadsförsörjningen. Stöd till enskilda hushåll ekonomiska vårproposition aviserade den tidigare regeringen ett förslag till statligt bidrag till kommunala hyresgarantier i syfte att underlätta för ungdomar, unga vuxna och andra hushåll, som har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden, att få ett eget hyreskontrakt. De hushåll som förslaget är inriktat på är sådana som har privatekonomiska förutsättningar att klara av att betala en hyra men av olika skäl ändå inte lyckas få ett hyreskontrakt. Regeringen delar uppfattningen att det finns hushåll som kan behöva stöd av det allmänna för att ordna en egen bostad. Frågan om i vilken form ett sådant stöd skall ske behöver dock beredas ytterligare. Regeringen avser att återkomma till med ett mer precist förslag till hur ett sådant stöd skall utformas. Aktuella utredningar och uppdrag Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att -genomlysa det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning, -lämna förslag till vilken framtida roll staten bör ha i detta system samt -utarbeta ett förslag till närmare utformning av statens roll i systemet. Uppdraget redovisades i en departementspromemoria, Bostadsfinansiering (Ds 2005:39), som har remitterats. Se vidare avsnitt 3.11.2 Räntebidrag m.m. där avvecklingen preciseras. 2005 tillsatte den tidigare regeringen en Nationell bostadssamordnare med uppgift att ta fram förslag på konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden. Regeringen avser att genom tilläggsdirektiv ge samordnaren i uppdrag att avsluta sitt arbete. Bostadssamordnarens uppdrag avvecklas då regeringen anser att ungdomars möjligheter att etablera sig på bostadsmarknaden skall lösas genom andra åtgärder än vad som omfattas av uppdraget. För att se över de villkor och förutsättningar som gäller för allmännyttiga och kommunala bostadsföretag tillkallade den tidigare regeringen en särskild utredare (2005:116). Utredaren skall undersöka vilka förändringar som kan vara nödvändiga i de lagar och förordningar som direkt styr villkoren för hyresmarknaden i allmänhet och för de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagen i synnerhet. Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen överväger att genom tilläggsdirektiv anpassa utredningen till nya förutsättningar. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden Den tidigare regeringen tillkallade en utredare som skall se över förutsättningarna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden (Dir 2006:94). Uppdraget omfattar bl.a. upplåtelse av hyres- och bostadsrättslägenhet i andra hand och till inneboende. Det omfattar också hel eller delvis upplåtelse av en- eller tvåfamiljshus som inte ingår i en affärsmässigt bedriven Utredningen skall se över de ekonomiska och juridiska villkoren kring sådan uthyrning i andrahand och till inneboende. Även frågan om hur de andrahands- och inneboendes rätt till rimliga hyresvillkor skall ses över. Därutöver skall utredaren överväga om det bör skapas ytterligare ekonomiska incitament för bostadsupplåtelser av de slag som är i fråga. Utredaren skall också överväga om det skatterättsliga schablonavdraget vid uthyrning av privatbostadsfastighet bör höjas mot bakgrund av de kostnader som är förenade med uthyrning. Utredaren skall inte lämna några förslag på skatteområdet i övrigt. Därutöver skall utredaren se över möjligheterna att skärpa skattekontrollen av bostadsinnehavares hyresintäkter från hel eller delvis uthyrning av den egna bostaden eller annan bostad som denne disponerar, t.ex. fritidsbostad. Syftet med översynen är att förbättra förutsättningarna att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet för boende. Uppdraget skall slutredovisas till regeringen . Regeringen avser att återkomma med tilläggsdirektiv i avsikt att öka möjligheterna för utredningen att lämna förslag till ekonomiska incitament, bl.a. inom skatteområdet, som kan öka bostadsinnehavares intresse för upplåtelse av den egna bostaden. Den tidigare regeringen har förordnat en marksamordnare med uppdrag att verka för överenskommelser om bostadsproduktion på mark som förvaltas av statliga myndigheter eller ägs av statliga bolag (M2006:02). Samordnaren skall för statens del samråda med företrädare för statliga myndigheter, statliga aktiebolag, berörda kommuner och representanter för byggsektorn i syfte att få till stånd ett ökat byggande av framför allt hyresbostäder i . Uppdraget innebär att genom samråd med parterna medverka till att överenskommelser träffas om försäljning av mark för bostadsändamål. I uppdraget ingår även att dokumentera arbetet och ge exempel på möjliga arbetsformer som kan tillämpas vid framtida överenskommelser om bostadsproduktion på statlig 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Uppdraget skall redovisas . 3.6.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Nedanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatskrivningen görs i förhållande till detta mål. Regeringen avser att se över målformuleringen. Den bebyggda miljön skall utgöra en god livsmiljö samt medverka till en hållbar utveckling ur ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt perspektiv. Vid fysisk planering och samhällsbyggande skall det nationella miljökvalitetsmålen tillsammans med övriga nationella mål och strategier vara vägledande. Medel för att uppnå målet Hållbar utveckling är det övergripande målet för samhällsplanering och bebyggelseutveckling. Ett hållbart samhällsbyggande måste präglas av en sektorsövergripande helhetssyn där hållbarhet väver samman av ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella aspekter. Även den tekniska utvecklingen och utformningen av bebyggelse, infrastruktur, transportsystem, energianvändning, energiförsörjning och informationsteknik måste vägas in eftersom den är grundläggande för en ekonomisk, social och ekologisk utveckling. Plan- och bygglagens, PBL:s, syfte, grundläggande struktur och ansvarsfördelning samt beslutsprocesser ger förutsättningar för ett hållbart samhällsbyggande och den fysiska planeringen erbjuder instrument och metoder för detta. Kommunerna har huvudansvaret för den fysiska planeringen enligt PBL, men också länsstyrelsernas ansvar för att tillvarata och samordna olika nationella mål och intressen i den fysiska planeringen har betydelse för att målet om det hållbara samhället skall kunna nås. Den parlamentariska , se nedan under aktuella utredningar och uppdrag, har redovisat förslag till förändringar som syftar till 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 att ytterligare stärka lagens roll som instrument för en hållbar utveckling. Inom ramen för den temainriktade strategin för stadsmiljö, som antogs av Europeiska unionens råd , framhålls behovet av insatser på olika nivåer för att bidra till en bättre miljö och livskvalitet i städer. Transporternas roll för en god stadsmiljö understryks likaså behovet av att man utarbetar en integrerad miljöförvaltning i städerna. Dessa två är förutsättningar för att minska de negativa miljö- och hälsoeffekterna. Allmänhetens deltagande i beslutsfattandet skall också främjas exempelvis genom lokalt Agenda 21-arbetet. Uppsikt, tillsyn och inomstatlig samordning Uppsikt och tillsyn är viktiga styrmedel för att tillämpningen av PBL, skall ha god kvalitet och vara enhetlig i landet. har ansvar för den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i riket och länsstyrelserna har tillsyn över plan- och byggnadsväsendet i länet. Behovet av att tydliggöra och effektivisera statens roll och ansvar för att genom uppsikt och tillsyn säkerställa de allmänna intressen och samhällskrav som regleras i PBL har aktualiserats på flera sätt, bl.a. genom och tillsyn i samhällsplaneringen intention och praktik (RiR 2005:12). granskning visar att centrala inslag i PBL inte har utvecklats på det sätt som förutsattes när lagen infördes och att den statliga överblicken över den fysiska planeringen är bristfällig. konstaterar även att ansvar för att ta till vara och samordna statens intressen i kommunernas fysiska planering inte fungerar tillfredsställande. uppgift innebär såväl att förmedla underlag och facksynpunkter som att tolka och anpassa underlaget till de regionala förutsättningarna och göra avvägningar mellan olika sektorsintressen. En viktig del är att tillhandahålla ett aktuellt och samordnat regionalt planeringsunderlag som kan medverka till att kommunernas fysiska planering främjar en hållbar utveckling i länet och regionen som helhet. För att komma tillrätta med de påtalade bristerna och för att tydliggöra statens samlade roll och ansvar i PBL har ett flertal åtgärder vidtagits såväl av , genom den s.k. BULT-gruppen (Uppsikt och Tillsyn) och en årlig enkät till länsstyrelserna, som av den tidigare regeringen genom särskilda uppdrag i regleringsbreven till och länsstyrelserna. Gemensamt för de olika initiativen är att de, förutom att lämna förslag till åtgärder, avser att förbättra dialogen och stärka samverkan mellan länsstyrelserna, och regeringen, se nedan under aktuella utredningar och uppdrag. En utbyggnad av vindkraften kan underlättas och stimuleras genom en framsynt planering. Den tidigare regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att komplettera och utöka tidigare gjorda redovisningar om stora vindkraftsanläggningar på land. Uppdraget som redovisades till regeringen bereds nu vidare inom . Den tidigare regeringen beslutade att överlämna en proposition om vindbruk till (prop. 2005/06:143). I propositionen betonas vikten av att kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter aktivt bidrar till en ökad planering för vindkraft. En översiktlig fysisk planering, som föregår olika tillståndsprövningar bedöms härvid som viktig då den bl.a. kan underlätta en framtida utbyggnad av vindkraften. I syfte att underlätta vindkraftens utveckling aviserade den tidigare regeringen därför ett särskilt ekonomiskt stöd till översiktsplanering för de kommuner som genom aktiva planeringsinsatser utvecklar förutsättningarna för en utbyggnad av vindkraftsanläggningar. På motsvarande sätt föreslås också länsstyrelserna kunna ansöka om stöd för regionalt samordnande arbete med planeringsunderlag för vindkraft. , i samråd med och Kommuner och Landsting, har i enlighet med propositionen fått i uppdrag att ta fram förslag till hur stödet kan utformas mer i detalj. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Digital detaljplaneprocess och digitalt lagrad information redovisade ett regeringsuppdrag avseende hur informationsutbytet mellan kommuner, länsstyrelser, lantmäterimyndigheter, andra statliga organ och övriga berörda intressenter kan förbättras för att erhålla en effektiv digital detaljplaneprocess. Verkets rapport informationsutbytet i detaljplaneprocessen kan bli bättre och effektivare har utarbetats efter samråd med berörda intressenter och innehåller bl.a. förslag till fortsatt utvecklingsarbete inom området. Den fortsatta beredningen inom har resulterat i att fått i uppdrag att i samverkan med och Kommuner och Landsting samt med stöd av ett antal länsstyrelser och kommuner utveckla de idéer som redovisats i nämnda förstudie i syfte att skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad digital hantering av detaljplaneprocessen. Genom att förbättra kvaliteten på och öka tillgängligheten till aktuell och kvalitetssäkrad information torde såväl planeringssom prövningsprocesserna kunna effektiviseras och förkortas. I detta sammanhang bör EU- kommissionens initiativ till att skapa en gemensam infrastruktur för geografisk information i gemenskapen nämnas (Infrastructure for Spatial Information in Europe, INSPIRE). Bland målen för detta arbete återfinns bl.a. harmonisering av existerande geografiska data genom användande av gemensamma standarder och specifikationer samt förenklad tillgång till information. Ytterligare ett steg mot ökad användning av digitalt lagrad information har tagits genom att tilldelats ett nationellt samordningsansvar inom geodataområdet samt fått i uppdrag att utarbeta en nationell strategisk plan för den samlade informationsförsörjningen. Vidare har den tidigare regeringen beslutat att inrätta ett geodataråd vid (se vidare under avsnitt 3.6.4 Lantmäteriverksamhet). () har ett övergripande ansvar för de geotekniska frågorna i landet. SGI verkar för att minska riskerna för ras och skred och genom en samordnande roll även för att minska riskerna för stranderosion. Vidare arbetar SGI för att plan- och byggprocessen skall effektiviseras genom bl.a. forskning och utveckling inom det geotekniska och miljögeotekniska området. Institutet arbetar även för att samhället skall ha tillgång till erforderlig kunskap inom geoteknik och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 miljögeoteknik, vilket bl.a. görs genom en samordnande roll för geoteknisk och miljögeoteknisk forskning i . SGI skall också verka för effektivitet och kvalitet i plan- och byggprocessen genom utnyttjande av rätt geoteknisk och miljögeoteknisk kompetens, vilket SGI gör genom att bl.a. bistå andra myndigheter med rådgivning. har SGI bland annat medverkat i länsstyrelsernas, huvudsakligen , behandling av plan- och byggärenden. Vidare har institutet bistått kommuner och räddningstjänster genom besiktningar, råd och rekommendationer vid inträffade skred. SGI har även genomfört ett tjugotal miljöinriktade forskningsprojekt där ny kunskap tagits fram. Vidare har SGI anordnat geotekniska forskardagar och bedrivit kunskapsförmedling och genomfört kurser och konferenser. har SGI också gett kvalificerad rådgivning om geoteknik och miljögeoteknik till myndigheter, statliga verk, kommuner, företag och enskilda. är specialforum för tvistemål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar (va-lagen) samt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Nämndens avgörande har samma verkan som domstols dom. Jurisdiktionsområdet omfattar hela . Nämnden är inordnad i det allmänna domstolsväsendet på så sätt att överklagande av nämndens beslut sker hos (), varifrån målen kan föras vidare till . Utöver den rent dömande verksamheten lämnar nämnden yttranden i va-frågor m.m. till domstolar, och länsstyrelser. Från kommer en ny lag om allmänna vattentjänster att träda ikraft som ersätter va-lagen. Därmed upphör va-lagen liksom lagen om allmänna värmesystem att gälla. roll och plats i domstolsväsendet kommer emellertid inte att förändras frånsett att nämnden kommer att tillföras ytterligare måltyper. Den nya lagen, som i stora delar bygger på den gamla va-lagen, innebär bl.a. att kommunernas ansvar att ordna en allmän vaanläggning utvidgas från att bara gälla när en sådan anläggning behövs av hälsoskäl till att 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 också gälla när en allmän va-anläggning behövs med hänsyn till skyddet för miljön. Kommunernas ansvar tydliggörs också bl.a. på så sätt att allmänna vattentjänster skall tillhandahållas genom kommunala va-anläggningar och att kommunens ansvar knyts till ägandet av vaanläggningarna. Aktuella utredningar och uppdrag Den tidigare regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté för att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). Kommittén lämnade sitt slutbetänkande , Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77). Kommitténs förslag syftar till att uppfylla de tre övergripande målen som varit utgångspunkter för arbetet med en översyn av plan- och bygglagstiftningen, dvs. att effektivisera beslutsprocessen med säkerställt och utvecklat medborgerligt inflytande, att stärka och utveckla plan- och bygglagstiftningen så att rollen som ett instrument för hållbar utveckling stärks och att det skapas bättre förutsättningar för samhällsbyggande. Förslagen innebär bl.a. att en ökad vikt skall läggas vid översiktsplaneringen, att möjligheter till enklare detaljplanering med fokus på strukturella frågor skall underlättas samt att bygglovsprövningen förstärks. Kommitténs förslag innebär inga grundläggande ändringar i nuvarande plansystem utan syftar till att stärka detta i enlighet med de ursprungliga syftena vid PBL:s tillkomst. Vad beträffar bygglovsprövningen föreslås vissa förändringar i syfte att förstärka prövningen, förbättra kontrollen och effektivisera tillsynen i inledande och avslutande skeden. En strävan med kommitténs förslag har varit att ge kommunerna ökade valmöjligheter när det gäller att utnyttja de olika instrument som PBL erbjuder beroende på plansituation, områdets förutsättningar och kommunens viljeinriktning. De förändringar som kommittén föreslår syftar till att förtydliga kommunernas handlingsutrymme och till att göra regelverket tydligare och enklare och därmed också bidra till en effektivare tillämpning. Vissa av de föreslagna förändringarna kommer att öka kraven på kommunerna, exempelvis kraven på samordning av hanteringen av ärenden enligt PBL och . innebär kommitténs förslag att kommunernas arbete skall kunna förenklas och att processen skall kunna göras mer effektiv och bidra till att handläggningstiderna kan kortas. Kommittén föreslår även att instansordningen för överprövning av beslut enligt PBL kortas och att PBL-ärenden och miljöbalksärenden skall kunna samordnas vid överprövningen. Betänkandet har remissbehandlats och . Remissen skickades ut brett, bl.a. har alla kommuner bjudits in att lämna remissvar. Totalt har remissvar inkommit från ca 420 remissinstanser. är enligt regeringens uppfattning ett stort regelverk som lägger många administrativa bördor på bl.a. företagssektorn. Det är därför angeläget att PBL reformeras t.ex. så att det blir lättare att söka bygglov och att handläggningstiderna i planärenden förkortas. har konstaterat att många problem som finns beror på brister i tillämpningen av lagstiftningen. Kommittén bedömer att det behövs ett omfattande kompetens- och metodutvecklingsarbete. Många remissinstanser bekräftar och understryker detta behov. Även de förändringar i lagstiftningen som föreslås medför behov av informations- och utbildningsinsatser. Det innebär att det måste finnas tillräckliga resurser och tid för olika utbildningsinsatser innan en ny lagstiftning träder i kraft. Uppsikt och tillsyn över den fysiska planeringen För att lägga grunden för en bättre uppsikt och tillsyn över den fysiska planeringen enligt PBL och för att möta kritik (se avsnitt 3.6.2) har fått i uppdrag att redovisa förslag till åtgärder och förtydliganden som bedöms angelägna för att tillämpningen av lagstiftningen skall motsvara dess syfte och intention. skall, i samverkan med länsstyrelserna, kartlägga och utvärdera statens samlade roll och ansvar för att genom uppsikt och tillsyn säkerställa dels att samhällskraven i tillgodoses i kommunernas fysiska planering, dels att tillämpningen av lagen blir enhetlig. Det är särskilt angeläget att redovisar hur länsstyrelserna samverkar med kommunerna i deras planprocess och planläggning samt vilket stöd länsstyrelserna behöver av för att fullgöra sina uppgifter enligt PBL. Redovisningen skall bl.a. innefatta länsstyrelsernas ansvar för att ta tillvara och göra sammanvägningar och helhetsbedömningar av olika nationella mål och statliga intressen i kommunernas planering samt för att därvid tillhandahålla planeringsunderlag. Länsstyrelserna har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att på motsvarande sätt samverka med i verkets uppdrag. Inom pågår ett arbete med översyn av bestämmelser om strandskydd. De förslag som därvid utarbetats har syftat till att åstadkomma skärpningar i vissa avseenden, lättnader i vissa områden samt klarlägganden i fråga om hur strandskyddsbestämmelserna bör tillämpas.