prop · GU03129 · 2007-06-27 00:00:00 — En vårdplan ger, enligt betänkandet, stöd för ett målinriktat arbete och gör det möjligt att bedöma vårdresultat och effekter av miss- bruksvårdens beslutade och genomförda insatser. Regeringen har för avsikt att i socialtjänstförordningen närmare reglera vad en sådan vårdplan bör innehålla. Enligt regeringen är det inte lämp- ligt att i lag fastställa exakt vad en individuell vårdplan ska innehålla. Den bör dock i princip innehålla samma delar som de vårdplaner som upprättas för barn. Ett grundläggande krav på en vårdplan är att det tydligt framgår vilken vård som socialnämnden har för avsikt att anordna. Detta är en förutsättning för att brukaren ska kunna ta ställning till vården. En vårdplan bör också redovisa de övergripande målen med placeringen. Föreningen anför att ordet familjehem bör reser- veras för barn och unga och att ordet familjevård istället bör användas i den föreslagna bestämmelsen. Varken ordet familjehem eller vården i ett familjehem är reserverad för någon särskild kategori vårdbehö- vande. Enligt regeringens mening skulle det leda till onödig begreppsför- virring om begreppet familjehem reserverades för t.ex. barn och unga. Det skulle också kunna leda till att ytterligare ett begrepp, familjevård, måste definieras utan att detta medför något tydligt mervärde. Den föreslagna ändringen om gallring innebär att dokumentation gene- rellt skall bevaras efter det att den sista anteckningen gjordes i akten och att den nämnd som beslutat om insatsen får träffa avtal som innebär att dokumentationen skall överlämnas till nämnden när gallrings- skyldigheten inträder. Förslagen bedöms medföra vissa, mindre, ökade kostnader för avseende administration i den enskilt bedrivna verksam- heten. Förslagen om att anmäla viss icke tillståndpliktig verksamhet till läns- styrelsen samt om genomförande- och vårdplan bör inte innebära några ökade kostnader för kommunerna. Förslagen om bevarande av dokumentation medför att kommunerna Prop. 2006/07:129 kommer att få bevara mer dokumentation än . bedöms bli begränsade och uppvägs av den nytta som kommunerna kan ha av att genom bevarad dokumentation få bättre möjligheter att följa upp beslutade placeringar och utöva tillsyn av verksamheterna. Regeringen har föreslagit att länsstyrelserna i vissa fall, utan föregående föreläggande, skall få förbjuda fortsatt verksamhet vid hem för vård eller boende. Sådana omedelbara förelägganden kan antas bli sällsynt före- kommande och om förslaget medför några kostnadskonsekvenser för domstolarna kommer dessa att vara av mindre betydelse. I fall då verk- samheten förbjuds kommer det inte att finnas några föreläg- ganden som kan bli föremål för domstolsprövning och antalet mål kan därför minska marginellt i domstolarna. Antalet mål kan dock också komma att öka marginellt eftersom det är möjligt att incitamentet att överklaga beslut om förbud att driva verksamheten ökar om det inte givits möjlighet att rätta sig efter ett föreläggande. Regeringens bedöm- ning är dock att förslaget inte kommer att leda till några kostnadsök- ningar för domstolarna. Inte heller i övrigt kommer förslagen att leda till några kostnadsökningar för domstolarna. Länsstyrelserna får i uppdrag att föra register över olika verksamheter. Registren utgör ett underlag för att bedriva tillsyn och bedöms inte med- föra några ökade kostnader. Länsstyrelsernas tillsynsuppdrag ändras inte. Att länsstyrelserna ge- nom sin tillsyn kan förebygga att ärenden handläggs eller på annat sätt hanteras felaktigt av socialnämnderna, antas medföra minskade kostna- der för såväl kommuner som rättsväsende. skall utveckla nationella uppföljningssystem och register för att på ett bättre sätt möjliggöra uppföljning och resultatmätning på nationell nivå. Även om frågorna ligger inom styrelsens nuvarande ansvarsområde är uppdraget omfattande och det finns därför behov av att tillföra ytterligare medel. Regeringen uppskattar att myn- digheten engångsvis behöver tillföras för utveck- lingskostnader och behöver tillföras . För uppdraget att kartlägga familjecentraler och sammanställa det internationella kunskapsläget om familjecentraler beräknas kostnaden till . De ökade utgifterna för skall finansieras från befintliga anslags- ramar för utgiftsområde 9. Regeringen avser att återkomma med förslag till fördelning på anslag i budgetpropositionen för . För staten medför ändringarna om bevarande av dokumentation inga Prop. 2006/07:129 ökade kostnader. Förslagen bedöms underlätta och läns- styrelsernas tillsynsarbete enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och kan där- för medföra minskade kostnader. 15 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Lagändringarna bör genomföras möjligt och föreslås därför träda i kraft . har framfört att den enkätundersökning som genomför- des för att utarbeta rapporten frågor om överförande, bevarande och gallring av dokumentation enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade tyder på att det är relativt vanligt att det finns dokumentation i enskilda verk- samheter som har bevarats som överstiger från sista anteckningen i personakten. Utan övergångsbestämmelser skulle gall- ringsskyldighet inträda för detta mycket omfattande material. För att ge skäligt rådrum för verksamheterna och för att möjliggöra för kommunerna att förbereda mottagandet av handlingar som överlämnas från enskilda verksamheter bör övergångsbestämmelser införas. Över- gångsbestämmelserna bör utformas så att gallring med stöd av de nya bestämmelserna får göras tidigast efter lagändringarnas ikraftträ- dande och att bestämmelserna om överlämnande av viss dokumentation inte skall tillämpas för handlingar i vilka sista anteckningen gjorts före ikraftträdandet. 16.1Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 4 § Ändringen är redaktionell som en följd av att 23 c § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade numera skall betecknas 23 d §. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. I sjätte stycket anges att den unge skall få relevant information. Att se till att information ges är i första hand en uppgift för socialnämnden. Att ta del av informationen är en möjlighet, inte en skyldighet, för barn och unga. Hänsyn skall vid informationsgivning tas till barnets bästa och det råder därför inte någon absolut rätt för ett barn att ta del av information Prop. 2006/07:129 som är olämplig för det. Vid bedömningen av vilken information som skall ges skall hänsyn tas till barnets ålder, mognad och tidigare kunska- per. Informationen och hur den ges bör anpassas efter barns och ungas förutsättningar att ta till sig den och ges på ett sådant sätt att den inte är onödigt uppslitande. stadgas i sjätte stycket att den unges inställning så långt möjligt skall klarläggas. Att inställningen skall klarläggas tar sikte på alla beslutssituationer och åtgärder som vidtas med stöd av LVU och den ändring som görs medför ingen ändring i detta avseende. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. I andra stycket har gjorts en redaktionell ändring så att uppräkningen av vad en ansökan skall innehålla numera görs i punktform. I upp- räkningen har också lagts till att en ansökan om vård skall innehålla en redogörelse även för hur relevant information lämnats till den unge, vilket slags relevant information som lämnats samt för den unges inställ- ning. Bestämmelser om både den unges rätt att få relevant information och att hans eller hennes inställning så långt möjligt skall klarläggas finns i 1 § sjätte stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 10.1 I första stycket stadgas att i samband med att den som vårdas i hem som avses i 12 § första stycket transporteras får besluta att han eller hon tillfälligt skall vistas i ett annat sådant hem. Normalt sett är det socialnämnden som beslutar om placering av den unge i ett visst hem. I samband med transporter för att den unge behöver göra t.ex. ett sjukhusbesök eller skall närvara vid en rättegång uppstår det dock ibland ett tillfälligt behov av övernattning på annan plats än i det hem där den unge placerats. Behovet kan uppstå med kort varsel och det har ibland visat sig vara svårt för socialnämnden att fatta ett nytt beslut om placering. Det är lämpligare att den unge vistas på ett annat sådant hem än på t.ex. ett häkte och ges därför rätt att besluta om en tillfällig vistelse. Förslaget behandlas i avsnitt 10.3. Paragrafen ändras så att den intagne är, om inte annat föranleds av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- eller utandningsprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av vissa medel, om det kan misstänkas att han eller hon är det, även vid andra tillfällen än i samband med ankomsten till hemmet eller i samband med vistelse utanför hemmet. Motsvarande ändringar görs i 18 a § lagen (1998:603) om verkställig- het av sluten ungdomsvård. Förslaget behandlas i avsnitt 8.4.2. I paragrafen stadgas att länsrätten efter ansökan av socialnämnden får förbjuda den som har vårdnaden om en underårig att ta denne från ett hem som avses i 6 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453, SoL). Med detta avses ett enskilt hem som inte har vårdnaden om ett barn men som tar emot det för stadigvarande vård och fostran. Regeringen föreslår att vissa ändringar görs i 6 kap. 6 § SoL. Efter dessa ändringar kommer även jourhem, dvs. hem som vid upprepade till- fällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran att nämnas i 6 kap 6 § SoL:s nya tredje och fjärde stycken. Möjligheten att tillämpa flyttnings- förbud bör dock uteslutande avse barn som placerats i ett hem för stadig- varande vård och fostran. Hänvisningen till 6 kap. 6 § SoL i 24 § LVU begränsas därför till dess första stycke. 16.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Förslaget behandlas i avsnitt 11.1 Paragrafen motsvarar den ändring som föreslås i 7 kap. 3 § social- tjänstlagen (2001:453). Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafen motsvarar den ändring som föreslås i 7 kap. 3 a § social- tjänstlagen (2001:453). I första stycket anges att handlingar i en personakt i enskild verksamhet som avser barn som har placerats eller tagits emot i bostad med särskild service för barn som behöver bo utanför föräldrahemmet (9 § 8 lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) skall, när gallringsskyldig- heten enligt 23 a § första stycket inträder, överlämnas för bevarande till den nämnd som beslutat om insatsen. I andra stycket anges ett motsvarande undantag från gallring av doku- mentation i enskild verksamhet av hänsyn till forskningens behov som föreslås i 7 kap. 3 a § socialtjänstlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Ändringen innebär att sådan dokumentation som undantas från gallring i enskild verksamhet av hänsyn till rättssäkerhetsskäl och forskningens behov enligt 23 b § inte heller får gallras hos arkivmyndigheten. Detta gäller sådana handlingar som avses i nämnda paragraf och som inte har överlämnats till nämnden. Förslaget behandlas i avsnitt 15. Lagändringen föreslås träda i kraft . För att ge skäligt rådrum för de enskilda verksamheterna och för att Prop. 2006/07:129 möjliggöra för kommunernas nämnder att förbereda mottagandet av handlingar som överlämnas från de enskilda verksamheterna föreslås övergångsbestämmelser. Övergångsbestämmelserna utformas så att gall- ring med stöd av 23 a § får göras tidigast efter lagändringens ikraftträdande, dvs. tidigast , och att bestämmelserna om överlämnande av handlingar enligt 23 b § inte skall tillämpas om sista anteckningen i handlingarna gjorts före ikraftträdandet. 16.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Förslaget behandlas i avsnitt 10.3. Paragrafen ändras så att den dömde är, om inte annat föranleds av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- eller utandningsprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av vissa medel, om det kan misstänkas att han eller hon är det, även vid andra tillfällen än i samband med ankomsten till hemmet eller i samband med vistelse utanför hemmet. Motsvarande ändringar görs i 17 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 16.5Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. I andra stycket anges att den unge skall få relevant information. Att se till att information ges är i första hand en uppgift för socialnämnden. Att ta del av informationen är en rättighet, inte en skyldighet. Hänsyn skall vid informationsgivning tas till barnets bästa och det råder därför inte någon absolut rätt för ett barn att ta del av information som är olämplig för det. Vid bedömningen av vilken information som skall ges skall hän- syn tas till barnets ålder, mognad och tidigare kunskaper. Informationen och hur den ges bör anpassas efter barnets förutsättningar att ta till sig den och ges på ett sådant sätt att den inte är onödigt uppslitande. Förslaget behandlas i avsnitt 8.2. I paragrafen tydliggörs att socialnämnden i sin omsorg om barn och ungdom skall tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan vård utanför det egna hemmet upphört. I andra stycket förtydligas att en utredning av förhållandena i ett enskilt hem och förutsättningarna för att ge vård i det skall göras av en social- nämnd. Det krävs dock inte att det är den socialnämnd som lämnar med- givande till stadigvarande vård och fostran i hemmet som gjort utred- ningen, även om det är den socialnämnd som lämnar medgivandet som ansvarar för att ärendet är utrett på ett sådant sätt att utredningen kan ligga till grund för ett beslut om placering. Förslaget till denna ändring behandlas i avsnitt 8.4.1. I tredje stycket, som är nytt, stadgas att socialnämnden inte får placera ett barn i ett enskilt hem som vid upprepade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran (jourhem) om inte förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i det är utredda av socialnämnd. Att det i bestämmelsen anges att det skall röra sig om mottagande av barn vid upprepade tillfällen för att en utredningsskyldighet skall före- ligga är endast en markering av att familjer som vårdar t.ex. en nära anhörigs eller goda vänners barn , dvs. en familj som barnet känner väl , inte behöver utredas på samma sätt som ett för barnet främmande hem, även om det naturligtvis är mycket viktigt att hemmet är lämpligt för barnet. Det förutsätts också att det rör sig om olika barn för att hemmet skall betraktas som ett jourhem. Att t.ex. mor- föräldrar efter socialnämndens medverkan vid upprepade tillfällen vårdar ett barnbarn medför alltså inte att morföräldrarnas hem skall betraktas som ett jourhem. Om ett hem däremot t.ex. kontrakteras för att vid upp- repade tillfällen ta emot olika barn skall det redan innan den första placeringen skett betraktas som ett jourhem. I fjärde stycket, som är nytt, stadgas att om det inte finns särskilda skäl får ett barn vårdas i ett jourhem efter det att social- nämndens utredning enligt 11 kap. 2 § om ingripande till barnets skydd eller stöd avslutats. Särskilda skäl kan t.ex. föreligga om en process om vården av barnet pågår vid förvaltningsdomstol eller det saknas ett lämp- ligt familjehem där barnet kan placeras för stadigvarande vård och fost- ran. Det kan också handla om att barnet kan komma att flytta hem till sina vårdnadshavare inom eller om att det finns en tilltänkt familj som kan ta emot barnet vid en något senare tidpunkt. Förslaget till dessa ändringar behandlas i avsnitt 8.4.2. I första stycket fjärde punkten görs ett förtydligande. Ändringen är för- anledd av att ett tidigare förarbetsuttalande medfört att bestämmelsen i vissa fall kommit att tillämpas på ett sätt som inte står i överensstäm- melse med lagtexten. Det skall för avgörandet av om tillståndsplikt före- ligger för en öppenvårdverksamhet inte spela någon roll om verksam- heten bedrivs i en särskilt anpassad lokal eller inte. Genom ändringen klargörs att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ inte utan tillstånd av yrkesmässigt får bedriva verksamhet i form av hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet, oavsett var verksamheten bedrivs. Som framgår av andra stycket skall tillstånd sökas hos i det län där verksamheten bedrivs. Lagrådets synpunkter har beaktats vid utform- ningen av stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 8.3. I fjärde stycket, som är nytt, stadgas att kommun och landsting som driver hem för vård eller boende samt kommun som genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till enskild att driva sådant hem skall anmäla denna verksamhet till . För anmälningsskyldigheten saknar det betydelse om kommunen eller driver verksamheten ensamt eller om det sker gemensamt. Anmälan skall göras till den läns- styrelse där hemmet är beläget. Förslaget behandlas i avsnitt 8.5.2. Förslaget behandlas i avsnitt 11.1. Paragrafen innehåller den föreskrift som gör att dokumentationsbe- stämmelserna 11 kap. 5 och 6 §§ socialtjänstlagen gäller i tillämpliga delar i enskild verksamhet som står under tillsyn. Para- grafen innehåller regleringen av hur länge dokumentationen i enskild verksamhet måste bevaras. Ändringen i paragrafen syftar till att säker- ställa att dokumentation i enskild verksamhet skall bevaras och därefter gallras. Av ändringen i första styckets andra mening följer att anteckningar och andra uppgifter i en personakt som tillhör en sådan sammanställning av uppgifter som avses i lagen (2001:454) om behand- ling av personuppgifter inom skall bevaras och därefter gallras efter det att den sista anteckningen gjordes i akten. Datum för sista anteckning i akten bildar utgångspunkt för beräknande av gall- ringsfristen. Det är därför viktigt att anteckning görs om förekommande kontakter. Syftet med gallringsbestämmelserna är att klienternas hand- lingar skall gallras bort, sedan deras kontakter med verksamheten har avslutats. Med personakt avses en akt med handlingar rörande en eller flera enskilda personer. Förutom de personakter som upprättas inom socialtjänstverksamheten görs även olika typer av sammanställningar om klienterna (prop. 1989/90:72 s. 89). Personakten kan innehålla dels handlingar och anteckningar som tillkommit inom , dels handlingar som har givits in dit (prop. 1996/97:124 s. 182). I tredje meningen i första stycket föreslås att gallring av en personakt inte skall ske så länge uppgifter om samma person inte har gallrats enligt andra stycket. Även har gått efter sista anteckningen i en per- sonakt skall den alltså inte gallras så länge uppgifter om personen finns kvar i en sammanställning som avses i lagen om behandling av person- uppgifter inom . Eftersom det vid en bestående åtgärd oftast behövs löpande anteckningar i personakten torde den nya regeln i första styckets andra mening få begränsad betydelse. I det andra stycket införs en gallringsplikt för uppgifter i en samman- ställning som avses i lagen om behandling av personuppgifter inom . Uppgifter i en sammanställning skall gallras efter det att de förhållanden som uppgiften avser har upphört. Innebörden är att en uppgift i en sammanställning om en bestående åtgärd, t.ex. pla- cering i ett särskilt boende, inte skall gallras förrän efter det att placeringen upphört. Först då får personakten gallras, om dessutom har gått från sista anteckningen i personakten, jfr första stycket. Av det tredje stycket följer att gallringen skall vara avslutad senast kalenderåret efter det att gallringsskyldigheten inträdde. Av det fjärde stycket följer att gallringsplikten i enskild verksamhet inte hindrar att den socialnämnd som beslutat om insatsen träffar avtal med den som bedriver den enskilda verksamheten om att handlingar skall överlämnas till nämnden när gallringsskyldigheten inträder. Det kan vara fråga om såväl all som viss dokumentation. Avsikten är att handlingarna lämpligen bör tillföras nämndens personakt och sedan följa de regler om gallring som gäller för nämndens egna akter. Handlingarna som över- lämnas till nämnden från den enskilda verksamheten bör dock förvaras på sådant sätt att det framgår om handlingarna har upprättats i eller in- kommit i den enskilda verksamheten. Paragrafen är ny. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. I paragrafen anges undantag från gallringskyldigheten. Av första stycket följer att handlingar i personakt i enskild verksamhet som avser barn som har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende eller i sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänst- lagen (SoL) skall, när gallringsskyldigheten enligt 3 § första stycket inträder, överlämnas för bevarande till den socialnämnd som beslutat om insatsen. Detta gäller en socialnämnds beslut om insats som avser fri- villig placering enligt SoL. Även fall som gäller placering enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) omfattas av bestämmelsen om överlämnande. I sistnämnda fall beslutar länsrätten om vård, men sedan beslutar socialnämnden om placering med stöd av 11 § LVU. I andra stycket anges att när gallringsskyldigheten enligt 3 § första stycket inträder skall handlingar, av hänsyn till forskningens behov, i ett representativt urval av kommuner och i övriga kommuner i fråga om ett representativt urval av personer överlämnas för bevarande till den social- nämnd som beslutat om insatsen. Avsikten är att regeringen genom verk- ställighetsföreskrifter närmare skall föreskriva vilka urval och undantag som skall göras för detta ändamål. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Ändringen innebär att sådan dokumentation som undantas från gallring i enskild verksamhet av hänsyn till rättssäkerhetsskäl och forskningens behov enligt 3 a § inte heller får gallras hos arkivmyndigheten. Detta gäller sådana handlingar som avses i nämnda paragraf och som inte har överlämnats till socialnämnden. Första stycket ändras så att vårdplan skall upprättas även när vuxna, inte endast barn, behöver vårdas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem. Med det uttryck som tidigare användas i bestämmelsen annat hem än det egna avsågs just hem för vård eller boende eller familjehem. Förslaget behandlas i avsnitt 13. I andra stycket, som är nytt, stadgas att för barn och unga som vårdas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem skall en plan upprättas över hur vården skall genomföras. Regeringen har för avsikt att i social- tjänstförordningen (2001:937) närmare reglera vad en sådan genom- Prop. 2006/07:129 förandeplan skall innehålla. Förslaget behandlas i avsnitt 8.1. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Ändring föreslås på så sätt att det i första stycket 3 införs ett undantag från gallring för handlingar hos socialnämnden som kommit in eller upp- rättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i sådant boende som avses i 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen. Förslaget behandlas i avsnitt 12.2. I paragrafen tydliggörs länsstyrelsernas tillsynsuppdrag avseende tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Förslaget behandlas i avsnitt 12.1. I fjärde stycket, som är nytt, stadgas att om missförhållandet är så all- varligt att det föreligger fara för barns liv, hälsa eller personliga säkerhet får , utan föregående föreläggande, förbjuda fortsatt verk- samhet vid annat hem för vård eller boende än sådant som avses i 6 kap. 3 §. För att skall kunna utnyttja denna möjlighet krävs att faran beror på något missförhållande i hemmet för vård eller boende. Såväl fysisk som mental hälsa och säkerhet avses.