prop · GU03100d4 · 2007-04-16 00:00:00 — En annan är att en höjning av riksnormen leder till att andelen bidragstagare ökar, trots att de alltså får det bättre. fick av hushållen ekonomiskt bistånd . Risken att bli beroende av ekonomiskt bistånd skiljer sig åt mellan olika hushållstyper. Bland ensamstående kvinnor med barn fick ekonomiskt bistånd , att jämföra för ensamstående män. Lägst risk att bli beroende av ekonomiskt bistånd, , har sammanboende utan barn. Bland olika åldersgrupper är risken minst för personer över 65 år.TF8FT Det låga beroendet av ekonomiskt bistånd bland pensionärer kan delvis förklaras av äldreförsörjningsstödet som ger även den som saknar rätt till garantipension ett grundskydd. Jämfört med de relativa måtten ger beroendet av ekonomiskt bistånd i vissa fall samma bild av låg ekonomisk standard, t.ex. för ensamstående mödrar. I andra fall förmedlas en helt annan bild, t.ex. för ålderspensionärer. Detta indikerar att de relativa måtten kanske ger en överdrivet negativ bild av pensionärernas situation. De redovisade måtten avser situationen i taget. Att ha låg inkomst är ett mindre problem än att leva varaktigt i utanförskap med låg inkomst och begränsade möjligheter att påverka sin ekonomiska situation. Ett mått som tar hänsyn till situationen är ekonomiskt marginaliserade som anger den andel personer i åldern som får mer än halva sin disponibla inkomst från arbetsmarknadsstöd, sjukförsäkring, sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspension), bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd i rad. Efter en kraftig ökning krisår vände utvecklingen till en nivå . har andelen ekonomiskt marginaliserade beräknats till , vilket är en svag ökning (se tabell U.1 i underbilagan). 8T T Enligt . naliserade kvinnor beräknas till och andelen män till . 1.6Effekter av regeringens politik på hushållens inkomster Genom att hushållens inkomster ökar till följd av regeringens politik kommer situationen att förbättras för de flesta, men framförallt för dem som arbetar. Äldre personer och bidragstagare utan arbetsinkomster kommer att påverkas i mindre utsträckning. Regeringens politik syftar till att det ska bli mer lönsamt att arbeta . Detta speglas också i de fördelningsmässiga konsekvenserna av de genomförda regeländringarna. Den ekonomiska standarden för dem som är i arbete beräknas öka med mellan beroende på arbetstidens längd, att jämföra för dem som inte arbetar. Standarden beräknas öka för både män och kvinnor. Diagram 1.6 Förändring av ekonomisk standard till följd av Olika arbetstidsklasser, procent Arbetar ej Kort deltid Lång deltid Heltid Källa: HEK, SCB, beräkningar Resultaten förklaras främst av införandet av jobbskatteavdraget, förändringar i arbetslöshets- och sjukförsäkringen samt sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt. Beräkningarna inkluderar effekter av regeländringar i budgetpropositionen och förslag i denna proposition . Effekter av åtgärder som träder i kraft eller senare, t.ex. den borttagna fastighetsskatten och begränsning av avdrag för privat pensionssparande, beaktas därför inte. Notera att uppgifterna avser utvecklingen av ekonomisk standard och fördelning för hushåll, inte för enskilda individer. allmänhet inkomster från flera håll, och olika hushållsmedlemmar kan ha olika huvudsakliga inkomstkällor, varför en regeländring i allmänhet inte får fullt genomslag, utan jämnas ut inom ramen för hushållet. Regeringens politik leder till en viss ökning av inkomstspridningen och Gini-koefficienten ökar med . Gini-koefficient för ekonomisk standard Källa: HEK, SCB, beräkningar Effekter på inkomstfördelningen vid förbättrad konjunktur Inkomstspridningen ökar vanligtvis då konjunkturen är god och minskar när konjunkturen försämras. Den ökade inkomstspridningen då konjunkturen förbättras kan förklaras av att inkomsterna tenderar att öka mer för de människor som befinner sig i den högsta delen av inkomstfördelningen än vad de gör för dem som befinner sig i den lägre delen. Vid en försämrad konjunktur uppstår den motsatta effekten dvs. att inkomstfördelningen blir mer sammanpressad. Det kan förklaras av att inkomsterna för de som befinner sig längst ner i fördelningen inte försämras i samma utsträckning som för de längst upp i inkomst- fördelningen. En förklaring till detta är att de offentliga ersättningssystemen hjälper till att upprätthålla en god inkomstnivå även i en lågkonjunktur. Ökad sysselsättning kan medföra att lönespridningen ökar. Å andra sidan kan ett minskat bidragsberoende medföra att inkomst- spridningen minskar. Internationella jämförelser ger inte entydiga svar, men det finns resultat som tyder på att ökad sysselsättning leder till utjämning i länder med välorganiserade 2006/07:100 BILAGA 3 fackföreningar och högt skattetryck.TF9FT Oavsett effekterna på inkomstfördelningen innebär naturligtvis ökad sysselsättning att välfärden ökar. Ingen får det sämre, men de som får jobb får det relativt sett bättre. En sänkning av den totala arbetslösheten med en procentenhet beräknas på kort sikt ge små effekter på inkomstfördelningen. När fler kommer i sysselsättning minskar inkomst- spridningen något.TF10FT De begränsade effekterna kan förklaras av att ersättningsgraden vid arbetslöshet är förhållandevis hög och att de flesta är arbetslösa . På kan man även förvänta sig att de ökade inkomster som uppstår när människor kommer i arbete leder till en högre ekonomisk aktivitet, men effekterna är svåra att beräkna. 1.7Lönerna ökar snabbare för dem med hög lön ökade lönerna snabbare i den privata sektorn.TF11FT Löneutvecklingen för kvinnor och män var i stort densamma. Lönerna utgör den största delen av hushållens inkomster, och är därför centrala för utvecklingen av hushållens ekonomiska standard. Företagarinkomster utgör en annan viktig del av den disponibla inkomsten. En utveckling av analysverktyg kommer ge en mer heltäckande bild av företagarnas ekonomiska situation, skillnader mellan olika grupper av företag och mellan företagare och anställda samt belysa effekterna av olika reformer för olika företagsformer. Lönerna har ökat mest i de högre löneskikten, vilket sammantaget medför att lönespridningen ökat. ökade den reala medellönen med i genomsnitt per 9T T Burniaux J-M, Padrini F, market performance, income inequality and poverty in countries, Economics department working papers no. 10T T Simuleringen har genomförts med FASIT-modellen. Ginikoefficienten sjunker marginellt, -0,, medan andelen ekonomiskt utsatta, mätt som andelen med inkomst under halva medianen, ökar . Det senare beror inte på att någon fått det sämre, utan att medianinkomsten ökar när fler arbetar, varvid de som har transfereringsinkomster får en något sämre relativ position. 11T T Analysen baseras på årlig lönestatistik från (). är det tidigaste år det finns fullt jämförbar statistik för. 2006/07:100 BILAGA 3 år.TF12FT I genomsnitt var månadslönen 2005. När löntagarna delas in i 10 lika stora grupper, deciler, sorterade efter stigande månadslön, så uppgick medellönen till inom den lägst betalade decilen. Medellönen inom den högst betalda tiondelen uppgick till . Kvinnor och män fördelas inte lika mellan grupperna. Andelen kvinnor sjunker med ökande lön. I den högsta tiondelen, eller decilen, utgör män och kvinnor . har andelen kvinnor ökat i de högre decilerna, men utvecklingen har planat ut . Tabell 1.3 Genomsnittlig lön i olika tiondelar 2005 Medelvärde i kronor / månad. Utveckling och andelar i procent. Real utveckling/år Källa: , SCB, beräkningar Lönen ökar snabbare i privat sektor Det finns en könsmässig uppdelning av arbetsmarknaden där det är betydligt vanligare att kvinnor arbetar i offentlig och män arbetar i privat sektor. var andelen kvinnor 74 och andelen män i offentlig sektor. I privat sektor var motsvarande andelar . har genomsnittslönerna i offentlig sektor ökat lika mycket för kvinnor som för män. Lönerna i privat sektor har ökat snabbare, i synnerhet för kvinnor. Genom att andelen kvinnor är lägre i privat sektor än i offentlig, blir resultatet att kvinnor och mäns löner sammantaget har ökat lika mycket . Tabell 1.4 Löneutveckling per sektor och kön 19922005 Kronor och procent, priser Källa: SCB, Lönestrukturstatistik Små förändringar i löneskillnaderna mellan könen över hela arbetsmarknaden var kvinnors medianlön av männens 2005. Skillnaden i lönenivå mellan könen ökar med ökande inkomst. Störst var skillnaden i decil 9, där kvinnornas lön uppgick till av männens lön.TF13FT För decil 1 var skillnaden mindre och kvinnornas lön var av männens. Diagram 1.8 Kvinnors lön som andel av mäns lön i olika Decil 1 kvinnor/decil 1 män Decil 5 kvinnor/decil 5 män Decil 9 kvinnor/decil 9 män 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Källa: , SCB, beräkningar Relationerna har varit påfallande konstanta . I den högre decilen föll kvinnornas löner i förhållande till männens , men är nu tillbaka på samma nivå som 1992. 12T T I detta avsnitt beskrivs månadslöner för alla anställda i åldern . Deltidsanställdas lön har därför räknats om till heltidslön. 13T T En del av den ökade lönespridningen kan förklaras av förbättrad statistik, vilken medför att personer i högre befattningar, företrädesvis inom privat sektor, numera ingår i redovisningen i större omfattning. Detta innebär att lönespridningen underskattades då dessa individer inte ingick i undersökningen. Eftersom väsentligt fler kvinnor än män arbetar deltid, frivilligt eller ofrivilligt, blir skillnaden i faktiskt utbetalda löner mellan könen större än vad dessa siffror visar.TF14FT Till en del förklaras dessa könsspecifika löne- skillnader av att kvinnor och män på arbets- marknaden har olika ålder, utbildning, arbetstid och arbetar inom olika sektorer. Resterande skillnad kan bero på diskriminering och/eller andra faktorer som inte är mätbara.TF15FT Med hjälp av så kallad standardvägning, som tar hänsyn till nämnda faktorer, kan kvinnors lön som andel av mäns lön beräknas till 2005. Det finns emellertid skillnader mellan olika sektorer. Minst skillnad finns i kommunerna, där kvinnornas lön uppgår till av männens, och störst bland tjänstemän i privat sektor där kvinnornas lön uppgår till av männens. Skillnaderna har varit oförändrade i samtliga sektorer sedan 1996.TF16FT Större lönespridning i privat sektor Det finns stora skillnader i lönerna mellan olika sektorer. Medianlönen i privat sektor är ungefär densamma som i offentlig sektor, men löne- spridningen är större i privat sektor. Kvinnors lön är i genomsnitt lägre än mäns i samtliga sektorer. Tabell 1.5 Lön i privat och offentlig sektor 2005 Kronor vid övre decilgräns Källa: , SCB, beräkningar Löneskillnaderna mellan kvinnor och män ökar med stigande lön. Högst lön har män i privat 14T T Detta har behandlats mer ingående i en bilaga till budgetpropositionen , Fördelnineng av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, prop. 2006/07:1, bilaga 4. 15T T Enligt SCB:s lönestrukturstatistik. 16T T Det finns inte jämförbara data . 2006/07:100 BILAGA 3 sektor (decil 9) och lägst lön har kvinnor i privat sektor (decil 1).T F17FT Större lönespridning bland män än bland kvinnor Männens lönespridning har i stort sett varit oförändrad . För kvinnor finns det en svag tendens till ökad lönespridning, främst genom att de med högre löner haft en snabbare utveckling än de med lägre. Den största lönespridningen oavsett år finns hos män inom privat sektor och den minsta hos kvinnor i offentlig sektor.TF18FT Iögonfallande är att det är större skillnad i lönespridning mellan sektorerna för kvinnor än det är för män. Löne- spridningen ökade något inom båda sektorerna för såväl kvinnor som män. Mest ökade den hos kvinnor i privat sektor. Diagram 1.9 Lönespridning efter sektor och kön Kvot mellan 9:e och 1:a decilen i procent 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Källa: SCB, Lönestrukturstatistik Resultaten är känsliga för valet av sektors- indelning. Det finns t.ex. betydande skillnader mellan kommuner och landsting. I den förra har lönespridningen varit oförändrad, i den senare har lönespridningen ökat kraftigt . Förklaringen till detta är sannolikt att landstingen har en högre andel högutbildade, och att dessa haft en snabbare löneutveckling än personer med lägre utbildning. 17T T I tabellen anges decilgränser, dvs. den högsta lönen inom respektive decil. De lägst avlönade av löntagarna har således lön upp till decil 1 och de 10 högst avlönade procenten har högre lön än decil 9. 18T T Lönespridningsmåttet som använts är kvoten mellan den 9:e och den 1:a decilen. respektive av de anställda har en lön som är lägre än vad den 9:e respektive 1:a decilen visar. 2006/07:100 BILAGA 3 För att finansiera och upprätthålla välfärden krävs en hög sysselsättningsgrad. Detta är speciellt betydelsefullt när andelen äldre i befolkningen kommer att öka. Om inkomsten vid arbete inte är högre än vid arbetslöshet eller sjukdom är de ekonomiska drivkrafterna till arbete svaga och arbetsutbudet kan därmed förväntas bli lägre. Arbetsutbudet påverkas också negativt om det inte lönar sig att öka sin arbetsinsats för den som redan har ett arbete. I förlängningen kan svaga ekonomiska drivkrafter även medföra att färre väljer att byta arbete eller yrke, utbilda sig eller att flytta till orter där det finns arbete. De ekonomiska drivkrafterna är i synnerhet viktiga då det gäller de ekonomiskt utsatta. En så kallad fattigdomsfälla uppstår då samspelet mellan skatte- och välfärdssystemen gör att en person inte genom eget arbete kan förbättra sin ekonomiska situation. För höga ersättningsnivåer i välfärdssystemen medför att arbete lönar sig sämre. Å andra sidan är det viktigt att ersättningarna är tillräckligt höga för att utgöra ett reellt skydd mot inkomstbortfall vid oönskade händelser. För låg ersättning vid sjukdom eller arbetslöshet kan ge upphov till försörjningsproblem och dessutom minska tilltron till generella offentliga försäkringar. För att upprätthålla systemens legitimitet och minimera fusk och otillbörligt nyttjande krävs välavvägda ersättningsnivåer som främjar arbete. Det behövs dessutom väl fungerande kontroller av försäkringssystemen. Avvägningen mellan försäkringsmässigheten och drivkrafter för arbete är således av central betydelse.TF19FT Faktaruta 2: Mått på ekonomiska drivkrafter Marginaleffekten visar hur lönsamt det är att öka sin arbetsinsats på marginalen för personer som redan har ett arbete. Mer precist visar marginaleffekten hur stor andel av en liten bruttolöneökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Ju högre marginaleffekt, desto mindre ökar hushållets disponibla inkomst vid en löneökning och desto svagare blir individens ekonomiska drivkraft att öka sin arbetsinsats. En marginaleffekt på innebär att hela löneökningen faller bort och att hushållets disponibla inkomst inte ökar alls. Ersättningsgraden visar hur stor andel av den disponibla inkomsten som ett hushåll får behålla när en individ går från arbete till arbetslöshet eller sjukskrivning. Ju högre ersättningsgrad, desto mindre minskar den disponibla inkomsten och desto svagare blir individens ekonomiska drivkraft. När ersättningsgraden är är hushållets disponibla inkomst densamma när individen är arbetslös eller sjukskriven, som när individen arbetar. Gemensamt för båda måtten är att de påverkas av såväl direkta förändringar i regelsystemen som då den ekonomiska situationen i befolkningen förändras. Om till exempel andelen hushåll som har ekonomiskt bistånd förändras mellan kommer även de totala marginaleffekterna från ekonomiskt bistånd förändras även om reglerna för beräkning av bidraget är oförändrade.T F20FT beräknas marginaleffekterna för en genomsnittlig anställd minska , från , till följd av regeringens politik. Den främsta orsaken till de minskade marginaleffekterna är jobbskatteavdraget. Marginaleffekterna beräknas sjunka mest för dem som arbetar deltid. 19T T Det bör poängteras att resonemangen avser kortsiktiga ekonomiska drivkrafter. Även om man inte tjänar kortsiktigt på att ta ett visst jobb kan det på leda till bättre förhållanden, t.ex. i form av bättre löneutveckling och högre pension. 20T T Beräkningsmetoderna beskrivs utförligare i bilaga 14 till /2004 (SOU 2004:2), Vem tjänar på att arbeta?, s. 3238. jobbskatteavdraget är extra förmånligt för inkomster lägre än 2007.TF21FT Eftersom kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män medför de skattesänkningar som genomförts att marginaleffekten minskar mer för kvinnor än för män, respektive . Diagram 2.1 Förändring av marginaleffekter till följd av regeringens förslag 2007 Olika arbetstidsklasser, procentenheter Källa: HEK, SCB, beräkningar 2006/07:100 BILAGA 3 barnomsorgen bidragit till minskade marginal- effekter. Minskningen har i och för sig inte så stor effekt i genomsnitt men för de hushåll som berörts av reformen har marginaleffekterna minskat kraftigt. Diagram 2.2 Genomsnittliga marginaleffekter Källa: SCB, HEK, beräkningar Höga marginaleffekter hos personer med låga inkomster har den genomsnittliga marginaleffekten minskat från . Minskningen beror i huvudsak på förändringar i skattesystemet. genomfördes i fem olika steg en kompensation för de allmänna egenavgifterna i pensionssystemet. Tillsammans med övriga skatteförändringar har detta minskat marginaleffekterna med . Införandet av jobbskatteavdraget 2007 har minskat marginalskatten med . Den genomsnittliga marginaleffekten har även minskat som en konsekvens av det förbättrade arbetsmarknadsläget . Behovet av inkomstprövade bidrag som bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd (socialbidrag) har därmed minskat. Genom att färre individer finns i systemen minskar också de genomsnittliga marginaleffekterna de ger upphov till. Utöver dessa förändringar har även maxtaxereformen i 21T T Uppgifterna för perioden 20062007 är prognoser. De regeländringar som ingår i beräkningarna är bl.a. jobbskatteavdraget, slopad förmögenhetsskatt och sänkt fastighetsskatt, ökat bostadstillägg till pensionärer, ändringar av arbetslöshetsförsäkringen, slopad skattereduktion för fackföreningsavgifter och A-kassa, ändringar av sjuk- och föräldraförsäkring samt ändrade regler för skatteavdrag. Höga marginaleffekter finns även bland personer med relativt låga inkomster. De högsta marginaleffekterna har ensamstående föräldrar med barn. Lägst marginaleffekter har ensamstående kvinnor utan barn. Marginaleffekten ökar i princip med stigande inkomst. Marginaleffektens sammansättning skiljer sig dock mellan olika inkomstgrupper. I de lägre inkomstgrupperna utgör de marginaleffekter som är förknippade med familjestöds- systemen, dvs. barnomsorgsavgift, bostadsbidrag och underhållsstöd, och det ekonomiska biståndet en relativt stor andel av den totala marginaleffekten. I de högre inkomstgrupperna är det framförallt skattesystemet som ger upphov till marginaleffekter. Generellt sett ger höga inkomster högre marginalskatter på grund av avtrappningen av grundavdraget och den statliga skatten i de högsta inkomstskikten. Ju högre hushållets disponibla inkomster är desto större är sannolikheten att båda makarna betalar statlig skatt vilket ger marginalskatter på . Marginaleffekterna förknippade med ekonomiskt bistånd minskar med stigande inkomster medan familjestödens största marginaleffekter återfinns i intervallet . Här når också de totala marginaleffekterna sin 2006/07:100 BILAGA 3 högsta nivå, mycket på grund av det är i dessa inkomstnivåer som familjestöden förekommer i störst utsträckning. De höga marginaleffekterna i intervallet ger således relativt svaga ekonomiska drivkrafter för individer med låga inkomster att öka sin arbetsinsats. Det är särskilt allvarligt eftersom dessa människor sannolikt redan har en svag anknytning till arbetsmarknaden. Omkring hälften av hushållen har inkomster som överstiger . Dessa hushåll har en genomsnittlig marginaleffekt på . Bland hushåll med inkomster är endast av hushållen barnfamiljer. Andelen barnfamiljer ökar med stigande inkomster och i den högsta inkomstklassen har av individerna barn i hushållet. Den lägsta inkomst- gruppen består till av ensamstående varav är män. Diagram 2.3 Marginaleffekter per inkomstintervall och Disponibel inkomst () Anm. Disponibel inkomst är inte korrigerat för försörjningsbörda. Källa: SCB, HEK, beräkningar Marginaleffekterna är högre för män än för kvinnor. Detta beror främst på att männens genomsnittliga inkomster är högre än kvinnornas, vilket ger högre marginalskatter. Kvinnor arbetar dessutom deltid i större utsträckning, vilket ger lägre inkomster och därmed i genomsnitt lägre marginaleffekter. Kvinnorna har något högre marginaleffekter från ekonomiskt bistånd och familjestöd än männen. Tabell 2.1 Marginaleffekter per kön och inkomstkälla 2007 Källa: SCB, HEK, beräkningar Marginaleffekterna varierar mellan olika hushållstyper. Högst är marginaleffekten för ensamstående kvinnor med barn, . Även ensamstående män med barn och ensamstående kvinnor respektive män i åldrarna har höga marginaleffekter. Lägst marginaleffekter har ensamstående kvinnor och män i åldrarna och sammanboende i åldrarna . Mellan har marginaleffekterna minskat för samtliga hushållstyper som en följd av regeringens politik. Den största minskningen har skett bland ensamstående kvinnor i åldrarna , där marginaleffekten minskat . En förklaring till detta är att en stor del av de ensamstående mödrarna arbetar deltid. Som tidigare visats innebär jobbavdraget att marginaleffekterna minskar mer för deltidsarbetande än för de som arbetar heltid. över har marginal- effekterna minskat mest för ensamstående med barn (). En relativt kraftig minskning har också skett bland ensamstående kvinnor och män i åldrarna . Den kraftiga minskningen av marginal- effekter hos ensamstående föräldrar med barn kan som tidigare beskrivits till stor del förklaras av införandet av maxtaxa i barnomsorgen. Tabell 2.2 Marginaleffekter 2007 samt förändring 19972007 för olika hushållstyper -2,6 -12,9 -3,6 -11,1 -2,6 -7,1 -2,7 -12,8 -2,9 -11,1 -2,3 -7,3 -2,5 -9,6 -2,9 -9,0 -2,2 -6,3 -2,7 -8,9 Källa: HEK, SCB, beräkningar 2.3Mer lönsamt att börja arbeta Arbetslöshetsförsäkringens nya regler förväntas tillsammans med jobbskatteavdraget minska ersättningsgraden vid arbetslöshet från . Det innebär att det blivit mer lönsamt för personer som är arbetslösa att börja arbeta. beräknas den genomsnittliga ersättningsgraden i arbetslöshetsförsäkringen minska med . Det innebär att den genomsnittliga ersättningsgraden vid arbetslöshet uppgår till . Den främsta orsaken till att ersättningsgraden sjunker är införandet av jobbskatteavdraget. För de som varit arbetslösa länge kommer även den sänkta kompensationsgraden i arbetslöshetsförsäkringen att göra det än mer lönsamt att börja arbeta.TF22FT De nya reglerna i arbetslöshetsförsäkringen innebär att den förmånsgrundande inkomsten kommer att beräknas med ledning av vad man tjänat . Vidare kommer arbetslöshetsersättning betalas , eller för personer med försörjningsansvar . kommer ersättningen att uppgå till , därefter . Har man inte fått ett arbete (för dem med försörjningsansvar) anvisas man till jobb- och utvecklingsgarantin. Kompensationsgraden uppgår då till av tidigare inkomst. För de som inte fått ett reguljärt arbete i garantin anvisas en varaktig samhällsnyttig sysselsättning med oförändrad ersättning. Ersättningsgraden från de offentliga systemen kan dock bli både större och mindre än den kompensationsgrad som individen är berättigad till från den offentliga försäkringen beroende på kombinationseffekter av skatter, inkomstprövade bidrag eller inkomster över taket. En lägre inkomst kan exempelvis innebära att man 22T T Beräkningarna av ersättningsgraden utgår ifrån hushållets disponibla inkomster, vilket innebär att ersättningen också påverkas av hushållets övriga inkomster. Ersättningsgraden i detta avsnitt avser endast de offentliga systemen privata och avtalade förmåner ingår således inte.