prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Orsaken var främst att utbetalades bidrag från EU för projekt, som belastat anslaget både 2004 och tidigare nämnts beror ökningen på stormen . Tabell 5.17 Bidrag m.m. från EU Miljö-, struktur- och Övriga bidrag från EG Bidrag m.m. från EU Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.18 En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Tabell 5.18 Statsbudgetens utgifter m.m. 2006 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. 1P P Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av exkl. tilläggsbudget. kronor (1,) beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna lägre. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev lägre än i beräkningen i statsbudgeten (inkl. minskning av anslagsbe- hållningar). Summa utgifter exklusive Stats- skuldsräntor m.m. blev lägre än i statsbudgeten. Utgifterna för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst utgifterna för sjukpenning och sjuk- ersättning som blev lägre beräknat. Utgifterna för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev . Det är lägre jämfört med statsbudgeten, vilket till stor del beror på lägre utgifter för föräldraförsäkringen. Utfallet för ut- giftsområdet Arbetsmarknad blev , vilket är lägre än beräkningen i statsbudgeten Det beror på den lägre arbetslösheten. Utgifterna för utgiftsområdet Studiestöd blev lägre än anvisat i statsbudgeten, vilket främst beror på att antalet studiemedelstagare blev färre än beräknat. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev , vilket är lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområdet Jord- och skogs- bruk med anslutande näringar blev högre än beräknat i stats- budgeten, vilket främst berodde på beslut om tidigareläggning av utbetalningar av gårdsstöd 2006. Utfallet för utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. blev , vilket Det berodde bl.a. på utgifter för valutakursförluster. , vilket är högre än beräkningen i statsbudgeten. betalade ut premiepensionsmedel . Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekono- miska skäl. uppgick indragningar av anslags- medel totalt till . Det är en ökning med jämfört med . De 24 största indragningarna svarar för av totalbeloppet. I tabell 5.19 redovisas samtliga indragningar som är större än . Den största indragningen uppgick netto till och avsåg räntor på stats- skulden. Det var anslagssparandet som drogs in. Tabell 5.19 Indragningar 2006 anordnande av bostäder för Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Tabell 5.20 Utgiftsbegränsande åtgärder 2006 Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in. har regeringen beslutat om större begränsningsbelopp inom tre utgiftsområden. De anslag som berörs är anslaget 6:2 Materiel och anläggningar, anslaget 7:5 Krisberedskap, anslaget 7:8 Biståndsverksamhet och anslaget 25:4 Regeringens beslut om utgiftsbegränsande åtgärder och utfallet för berörda anslag redovisas i tabell 5.20. I regleringsbrev har regeringen angivit att myndigheten får använda högst ett angivet belopp. I avsnitt 5.4.15.4.27 beskrivs hur utgiftsbegränsningarna påverkat utgifterna inom respektive utgiftsområde. Med bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten). Regeringen beslutade om ett med- givet överskridande . Tabell 5.21 Medgivet överskridande 2006 I statsbudgeten anvisades på anslaget 92:1 Räntor på statskulden. Regeringen medgav att anslaget får överskridas med (regeringsbeslut ). Utfallet för anslaget blev . Av det medgivna över- skridandet utnyttjades , vilket innebär att hela anslagskrediten på utnyttjades. Anslaget 2:2 över- skreds med . Något beslut om medgivet överskridande föreligger inte (se även avsnitt 5.4.2 Utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning). Till följd av överskridandet har lämnat en revisionsberättelse med invändning till (se kapitel 8 Revisions- frågor). delas statsbudgetens utgifter in i politikområden. Syftet med indelningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgifts- områdesnivån. Vissa politikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som berör flera utgifts- områden, s.k. sektorövergripande politikom- råden. Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål såsom ledamöter och Dessa omfattas inte av politikområdesindelningen. Områdena Statsskuldsräntor m.m. (utgifts- område 26) och Avgiften till Europeiska gemenskapen (utgiftsområde 27) utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgiftsområden. Dessa omfattas inte av politik- områdesindelningen. I tabell 5.22 redovisas dessa under . Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25) blev politikområde 48 . Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoför- måga har de största utgifterna (). Detta politikområde omfattar samma anslag som utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagen med de största utgifterna inom detta politikområde var 19:1 Sjukpenning och rehabi- litering m.m. () och 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (). Det minsta politikområdet är politikområde 47 Minoritetspolitik. Utgifterna uppgick till . Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar (utgiftsområde 1 ). I tabellen jämförs utfallet med anvisat i statsbudgeten och totalt anvisat (statsbudget inkl. tilläggsbudget). Skillnaderna kommenteras i avsnitt 5.4 Utfallet per utgiftsområde. För varje utgiftsområde redovisas utfallet per politik- område. Utfallet per anslag redovisas i bilaga 6. Tabell 5.22 Statsbudgeten fördelad på politikområden PO 01 Effektiv statsförvaltning PO 02 Finansiella system och tillsyn PO 03 Skatt, tull och exekution PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik PO 07 Skydd och beredskap mot olyckor och svåra PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga PO 20 Ekonomisk äldrepolitik PO 21 Ekonomisk familjepolitik Fortsättning på Tabell 5.22 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden PO 32 Regional samhällsorganisation PO 33 Regional utvecklingspolitik PO 37 IT, elektronisk kommunikation och post PO 39 Utrikeshandel, handels- och PO 48 Allmänna bidrag till kommuner 90 Anslag som inte ingår i något politikområde 93 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. 1P P Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , exkl. tilläggsbudget. 5.3.6Realekonomisk fördelning av statsbudgeten Vid analys av och information om stats- budgetens storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden, politikområden eller anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU. Den realekonomiska fördelningen av utgifterna är: Transfereringar, konsumtion, investeringar räntor och finansiella transak- tioner. De realekonomiska grupperna presen- teras övergripande och de största anslagen inom respektive grupp kommenteras. Ett enskilt anslag kan innehålla utgifter tillhörande alla de realekonomiska grupperna. I tabell 5.23 visas den realekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden, dvs. stats- budgetens utgifter exklusive nettoutlåning och kassamässig korrigering. Vidare framgår den absoluta och procentuella förändringen . I tabell 5.29 visas realekonomisk fördelning för respektive utgiftsområde . Tabell 5.23 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten -0,3 -0,7 -0,7 -9,9 Diagram 5.2 Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter , realekonomiskt fördelade Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner inom eller utom landet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden. Diagram 5.3 visar transfereringarna per mottagargrupp 2006. Diagram 5.3 Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2006 utgjorde transfereringarna av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Hushållen erhöll () av de totala transfereringarna. ökning med jämfört med . Tabell 5.24 visar de anslag som hade stora utbetalningarna av transfereringar till hushåll . Anslaget med de största trans- fereringarna var 19:2 Aktivitets- och sjuker- sättningar m.m. Det totala utfallet på detta anslag var varav var transfereringar. Transfereringarna från anslagen 22:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd och 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m. minskade med 3,4 respektive . Transfereringarna till hushåll från anslaget 16:08 Kostnader för statlig assistans- ersättning uppgick till . Inkomster från kommunerna avseende assistans- ersättning för de första tillgodoförs anslaget och redovisas i tabell 5.25 som inkomster under transfereringar till kommuner. Tabell 5.24 Transfereringar till hushåll Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och -3,4 -8,0 Sjukpenning och rehabilitering m.m. -2,3 -6,8 -1,1 -4,9 -0,3 Kommunerna var den näst största mottagaren av omfattar kommuner, landsting och kommunal- förbund. erhöll kommunerna eller av de totala transfereringarna. Tabell 5.25 visar anslagen med de största transfereringarna till kommunerna. Transfereringarna från anslagen 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning och 13:2 Bidrag till Tabell 5.25 Transfereringar till kommuner Maxtaxa i förskoleverksamhet, Bidrag till personalförstärkningar i -3,2 -3,0 -0,2 Den tredje största kategorin avser trans- fereringar till utlandet, dvs. Dessa uppgick till och utgjorde av de totala transfereringarna. De internationella transfereringarna indelas i transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet. Transfereringar till EU är avgiften till Europeiska gemenskapen och utgjorde av de internationella transferer- ingarna. Transfereringar till övrig internationell verksamhet utgjordes till största delen av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet inom utgifts- område 7 Internationellt bistånd. Dessa trans- fereringar ökade med eller jämfört med . Transfereringar till företagssektorn uppgick till , vilket är av de totala transfereringarna. Företagssektorn omfattas enligt nationalräkenskaperna (NR) av privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. I tabell 5.26 specificeras de största anslagen med transfereringar till företag. Transfereringar till företag ökade jämfört med , främst till följd av tidigareläggning av utbetalningar av gårdsstöd. Tabell 5.26 Transfereringar till företag Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och -0,4 -14,2 åtgärder för landsbygdens miljö och -0,6 -23,7 -0,3 -2,2 Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som är förenade med ålderspensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 21:7 Pensionsrätt för barnår inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och 25:2 Studiemedel m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Organisationer och ideella föreningar tillhörande den statliga sektorn får bidrag från staten. Transfereringar till organisationer och föreningar utgjorde en procent av de totala transfereringarna. I denna grupp ingår bl.a. , Stiftelsen hög- skolan i och . Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigs- materiel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbets- marknadsutbildning och privat tandläkarvård. Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 anslag innehöll helt eller delvis konsumtionsutgifter. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Sociala avgifter är främst arbets- givaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Löner inkl. sociala avgifter uppgick till , vilket är en ökning . I tabell 5.27 redovisas de största anslagen samt de anslag som hade en stor förändring av löneutgifterna . För övriga anslag var den genomsnittliga löneökningen . Tabell 5.27 Lön inkl. sociala avgifter Förbandsverksamhet, beredskap och Sjukpenning och rehabilitering m.m. Särskilda utgifter inom universitet Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. är det anslag som hade de största löneutgifterna. uppgick de till , en ökning , trots att antal anställda inom försvaret minskade. Orsaken är framförallt att förtida pensionspremiebetalningar till belastade anslaget med 0,5 miljarder . Löner inkl. sociala avgifter på anslaget 4:1 blev , vilket är en ökning och beror bl.a. på att antalet anställda ökade. För anslaget 19:6 ökade löneutgifterna på grund av fler anställda och ökade löneutgifter i samband med omorganisationen. , och löneutgifter ökade bl.a. till följd av fler anställda. Domstolsväsendets ökade löneutgifter för- av att tre migrationsdomstolar och en migrationsöverdomstol inrättades . Anslaget 26:1 : Forskning och forskningsinformation ökade och därmed även löneutgifterna under anslaget. Löneutgifterna på anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning avser medel som lämnade till Skogsstyrel- sen för s.k. gröna jobb. Anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor belastades med avseende kombinationsl- äkare vid ett antal universitet t.ex. . De största anslagen med omkostnader för konsumtion visas i tabell 5.28. Till denna post räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion upp- gick till . Tabell 5.28 Omkostnader för konsumtion Förbandsverksamhet, beredskap och Materiel, anläggningar samt -1,0 -13,5 -0,7 -11,7 -3,4 -0,2 -12,2 -0,3 -0,7 Stora omkostnader för konsumtion förekom på försvarets och anslag. lånen amorteras påverkas således utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga materiella tillgångar såsom bygg- nader och maskiner, immateriella tillgångar som dataprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. vesteringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvägar. Utgifts- område 22 Kommunikationer svarade för av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.29). Statliga investeringar finansieras även med lån i och finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden utan redovisas under Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 5.4.29). Myndigheternas amorteringar på lån redovisas som finansiella transaktioner på anslagen. Räntor och finansiella transaktioner Den realekonomiska gruppen Räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna uppgick till eller av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden . Räntor under anslagen 92:1 Räntor på statsskulden och 25:3 Studie- medelsräntor m.m. uppgick till 49,4 respektive . Under posten Finansiella transaktioner finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Det största anslaget under denna post är Anslaget 26:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. De finansiella transak- tionerna under detta anslag minskade med till 2006. Utgifterna avser amortering av lån. Lån för de s.k. närtidssatsningarna 20022004 började amorteras 2005. Dessutom tidigarelades amorteringar som skulle ske till . Dessa uppgick till . Dessa betalningsförskjutningar förklarar minskningen av posten finansiella transaktioner. Tabell 5.29 Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2006 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen I följande avsnitt redovisas utfallet per utgifts- område och större skillnader mot statsbudgeten på anslagsnivå. Även större förändringar i förhållande till föregående år kommenteras. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statsbudgeten . I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående ramöverför- ingsbelopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna överskridanden samt Dessutom redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på statsbudgetens utgiftssida. I bilaga 6 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen (), 90:5 m.m. 90:6 Stöd till politiska partier och 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information. Tabell 5.30 UO 1 Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 90:5 m.m. Utfallet blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. blev utgifterna för utgiftsområdet (6,) högre än 2005. Utfallet på anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati blev . Det är en ökning med , vilket förklaras av det allmänna valet . Utfallet för anslaget 90:5 m.m. ökade med () jämfört med . 5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndigheter, bl.a. , , , , Kammarkollegiet, Riksgälds- kontoret och . Vidare finns anslag som inte ingår i något politikområde, dels det på förslag av uppförda anslaget 90:1 , dels anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i . Det största anslaget inom utgifts- området är 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.31 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten Utfallet för anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget användes bl.a. för investeringar, administration och extra satsningar på kollektivtrafik med anledning av försöket. Försöket började och slutade . För anslaget 1:12 Statliga kompetensöver- föringsjobb uppgick utfallet till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Statliga myndigheter får efter ansökan hos Kammarkollegiet ett tillfälligt bidrag för vissa nyanställningar. Att utfallet blev lägre än budgeterat beror på att ansökningarna blev färre än beräknat. Utfallet på anslaget 2:2 blev , vilket är förvaltningskostnader till följd av pågående ersättningsfall (och Custonia ). Det innebär att anslaget överskreds med (se avsnitt 5.3.4 och kapitel 8 Revisionsfrågor). För utgiftsområdet blev utfallet (7,) högre än 2005. Utfallet på anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med (5,), vilket ungefär motsvarar ökningen av lönesumman i staten. Utgifterna på anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i ökade med . uppgår således utgifterna på detta anslag till sammanlagt . tillkom även för statliga kompetensöver- föringsjobb. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på anslaget 4:6 Kriminalvården blev , vilket är (4,) lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utfallen för anslagen 4:1 5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och m.m. blev respektive Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 5.32 UO 3 Skatt, tull och exekution Skatt, tull och Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 3:1 blev , vilket är lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Utfallet för anslaget 3:3 blev lägre än anvisat. utgifter ökade med 312 respektive jämfört med . Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår bl.a. polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen. Tabell 5.33 UO 4 Rättsväsendet lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Jämfört med ökade utgifterna för (5,). ökade med (5,) och för anslaget 4:6 (4,4 för anslaget 4:12 Rätthjälpskostnader ökade med (21,). Det beror på att anslagsposten Vissa domstolsutgifter flyttades från anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. till anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader. Utfallet för denna anlagspost blev . Det innebär att även utgifter för bevisning, parter, tolk och god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser, ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare m.m. betalas från detta anslag. 5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 5.34 UO 5 Internationell samverkan Utfallet uppgick till och var därmed (4,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. I statsbudgeten anvisades på anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet.