prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — Sammanlagt 1 629 projekt genomfördes under Designåret: myndigheter, kommuner, regioner, företag, fackförbund och föreningar medverkade, liksom en engagerad allmänhet. Totalt 108 statliga myndigheter genomförde projekt och aktiviteter under Designåret. Musei- och utställningsinstitutioner inom form och design har inom ramen för Designåret lyft fram området både nationellt och internationellt. På har ett flertal uppmärksammade utställningar visats , inte minst . Tillsammans med in Dialogue/IASPIS producerade utställningsserien in Dialogue 6. Den verksamhet med en nationell mötesplats för form och design, kallad Designforum, som Föreningen bedriver på statens uppdrag, har varit bas för ett flertal utställningar och seminarier inom ramen för Designåret. Designåret har redovisats av Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) i form av rapporten till nationella designprojekt med anledning av , som lämnades till . Stiftelsen har rapporterat sitt uppdrag att förbereda och genomföra till Utbildnings- och . Utbildnings- och avser att i en separat rapport att redovisa utfallet av Designåret. Det arbete som bedriver har fortsatt varit inriktat på att stärka intresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i hela landet genom framför allt landets hemslöjdskonsulenter. Nämnden samordnar hemslöjdskonsulentverksamheten, bl.a. genom seminarier och fortbildning för konsulenterna. Nämnden har vid fördelning av projektmedel prioriterat formområdet. Avsikten har varit att skapa mötesplatser och nya samarbetsformer mellan hemslöjdskonsulenter, slöjdare och formgivare, där hemslöjdens kunskap om tradition, material och teknik inspirerar till utveckling och förnyelse. Rådet för arkitektur, form och design har bl.a. genomfört ett antal seminarier och hearings under i . Temat var Kvalitet inom offentlig upphandling och arrangemanget var rådets medverkan i . Rådet har också haft ett rundabordssamtal med ledningarna för arkitekturutbildningarna vid , Kungl. tekniska högskolan, samt . Samtalet berörde dels resursfrågor, dels frågan om utbildningens organisatoriska tillhörighet. fick Rådet för arkitektur, form och design i uppdrag att utreda förutsättningarna för att etablera ett nytt formmuseum. ingick bl.a. att analysera frågor kring verksamhet, inriktning, lokalisering, finansiering och tidsplan. Uppdraget redovisades till Utbildnings- och . Rådet anordnade vidare ett seminarium med internationella utblickar kring frågor om arkitektur och utformning av sammanhållna museimiljöer. De statliga insatserna för arkitektur, form och design bidrar till att främja, stärka och utveckla intresset för området. Form och design är ett område som utvecklas på bred front i just . Efterfrågan på designkompetens och intresset för form och design har överlag ökat . Svensk design och svenska designers har mött ett starkt gensvar från omvärlden och genom Designåret har skaffat sig ett bra utgångsläge för fortsatt utveckling på området. Statens insatser på filmområdet syftar till att främja produktion, distribution och visning av värdefull film, att bevara och tillgängliggöra filmarvet, liksom att verka för internationellt samarbete i dessa avseendet. Insatser som främjar ett brett utbud av film i hela landet samt insatser riktade till barn och ungdomar är särskilt prioriterade. Ovanstående inriktning är beslutad av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till denna inriktning. skedde en viss ökning av antalet biobesök. hade antalet besök sjunkit från 16,6 miljoner 2004 till 14,6 miljoner besök , vilket historiskt sett är en mycket låg siffra. I likhet med den allmänna trenden minskade även besöken till svensk film , från 3,9 miljoner till 3,3 miljoner. Sammantaget behöll dock svensk film i stort sett sin höga andel av den totala publiken, jämfört 2004. Stiftelsen fördelade sammanlagt drygt 18,2 miljoner 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor till 19 regionala resurscentrum för film och video och tre regionala produktionscentrum. Det är en minskning med jämfört med föregående år, till följd av minskade biografintäkter filmavtal. Skolbioverksamheten, som ökat i landet i följd, var särskilt hög under /2005, då skolbio bedrevs i 213 av landets 290 kommuner, jämfört med 181 kommuner 2003/2004. Den stora ökningen detta läsår beror främst på att många kommuner haft visningar av filmen !, inom ramen för ett projekt som genomfört på uppdrag av den tidigare regeringen, i samarbete med Myndigheten för skolutveckling. För att tillgängliggöra svensk film för syn- och hörselskadade fördelar medel till syntolkning och textning av biofilm och videofilm. fördelades stöd till textning på svenska av 18 biofilmer och 47 dvdfilmer. svensktextas de allra flesta svenska filmer på dvd. 110 bioföreställningar syntolkades. beviljades även stöd till de första två svenska syntolkade dvd-filmerna. filmarkiv har det nationella ansvaret att bevara film på filmbas, i huvudsak professionell spelfilm och dokumentärfilm avsedd för offentlig visning. Nyttjandet av arkivet minskade , främst som en följd av att visningar i av ekonomiska skäl har minskat i omfattning. uppgift är att tillgängliggöra filmarvet. medlems- och besöksantal sjönk . Besöken fortsatte att minska , men antalet medlemmar vände åter uppåt efter nya satsningar i form av reklamkampanjer och samarbeten. är även huvudman för filmarkivet i , som har till uppgift att bevara icke-fiktiv film som upptagits på filmbas men som inte är avsedd för biografvisning. Antalet inkomna samlingar till filmarkivet minskade från 779 till 219 , som en följd av att filmarkivet i enlighet med regeringens riktlinjer fr.o.m. upphörde att samla in filmer som skildrar privata angelägenheter. På den tidigare regeringens uppdrag har i samarbete med forskare utvecklat en prioriteringsordning för arkivet i , som är i bruk. spelar en viktig roll när det gäller visning av svensk film på betydelsefulla 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 internationella festivaler, främst i , , och . togs ingen svensk film ut till huvudtävlan, men sju filmer kom med i de viktiga sidosektionerna, vilket är en fördubbling jämfört med . Den svenska kort- och dokumentärfilmen har erövrat en stark position internationellt, med frekvent deltagande på de viktigaste internationella festivalerna även . Sedan staten övertog ansvaret för finansieringen av filmkulturella uppdrag utanför filmavtalets ram påverkas inte längre stödet till filmkulturella verksamheter av förändrade biografintäkter. Detta bör, tillsammans med de fortsatt stegvis ökade statliga medlen till filmområdet , ge förutsättningar för mer långsiktiga och kraftfulla insatser inom filmområdet . Statens insatser för konstnärerna handlar i första hand om att skapa förutsättningar för ett vitalt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärerna. Att öka intresset för och efterfrågan på konstnärliga verk och prestationer är därför en huvudlinje i konstnärspolitiken. Att bättre tillvarata konstnärernas kunnande inom alla delar av samhällslivet är en annan viktig målsättning. Vidare är upphovsrättsliga skydd och ersättningsformer av grundläggande betydelse för konstnärers försörjningsmöjligheter. Inom andra politikområden bör rimlig hänsyn till konstnärers speciella villkor tas och utgöra en del av den sammanhållna konstnärspolitiken. För att uppnå målsättningen om arbete och försörjning genom det konstnärliga arbetet, krävs även kompletterande bidrags- och ersättningssystem inom kulturpolitiken. Ovanstående inriktning är beslutad av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till denna inriktning. undersökningar visar att de olika konstnärspolitiska bidragen och ersättningarna är betydelsefulla för många konstnärers försörjnings- och arbetsmöjligheter. stödformerna leder till att mottagarnas möjligheter att arbeta med sitt konstnärliga skapande ökar som beroendet av annat arbete vid sidan om den konstnärliga verksamheten minskar. Utan dessa stöd skulle många professionella konstnärers arbetsmöjligheter försämras betydligt, t.o.m. omöjliggöras. Stipendierna, särskilt arbetsstipendierna, ger möjlighet till konstnärlig utveckling och koncentration, något som i sin tur leder till ökade arbetsmöjligheter . Satsningen på det internationella utbytet, bl.a. inom ramen för IASPIS (International Artists Studio Program in ), fortsätter att visa positiva resultat. De internationella stipendierna leder ofta till att svenska konstnärers verk säljs utomlands. Dessutom skapas kontakter som är av betydelse för framtida arbetsmöjligheter. De statliga insatserna på området medverkar till att förbättra villkoren för de yrkesverksamma konstnärerna. Den konstnärliga arbetsmarknaden är dock fortsatt kärv. Arbetstillfällen av mer fast karaktär finns endast i begränsad omfattning. Även för konstnärsgrupper som scenartister och vissa musikerkategorier har möjligheter till tillsvidareanställningar minskat radikalt det . Att på olika sätt söka vägar för att vidga den konstnärliga arbetsmarknaden är en väsentlig uppgift för kulturpolitiken. I det arbetet erbjuder bl.a. den internationella arenan en viktig och betydelsefull möjlighet. Den statliga verksamheten på arkivområdet, som regleras i arkivlagen (1990:782), syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling samt till metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Ovanstående inriktning är beslutad av (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till denna inriktning. Det arkivmaterial som förvaras hos och landsarkiven (arkivmyndigheterna) är omfattande. Det rör sig bl.a. om pappershandlingar, en ökning med sedan föregående år, från i första hand statliga myndigheter. Trots ökad användning av ny teknik väntas leveransen av pappersmaterial vara mycket omfattande ännu , vilket innebär ett kontinuerligt behov av utökade arkivlokaler. har bl.a. omstruktureringar inom statlig förvaltning inneburit ökade leveranser av material som är aktuellt och som i förhållandevis stor utsträckning efterfrågas av såväl förvaltningen som forskningen. Antalet besvarade skriftliga förfrågningar har ökat med 13 800 sedan föregående år och uppgick till ca 124 000. genomfördes 945 inspektioner hos olika arkivbildare, varav 259 genom besök och övriga i skriftlig form. Arkivmyndigheterna gör omfattande insatser för att öka tillgängligheten till och överblicken över arkivmaterialet, inte minst genom att ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. deltar också aktivt i det internationella samarbetet i dessa frågor. Antalet besök på hemsidorna uppgick till ca 2,6 miljoner, en ökning med jämfört med föregående år. kom över hälften av besökarna på arkivmyndigheternas hemsidor från utlandet. Arkivmyndigheterna har genomfört ett stort antal utställningar, föreläsningar, konferenser och andra arrangemang runt om i landet samt olika forskningsprojekt, där exempelvis aktuella händelser och historiska skeenden, bl.a. uppmärksammades unionsupplösningen, har lyfts fram och belysts med utgångspunkt i arkiven. driver projekt med anknytning till regionala förhållanden. Särskilda satsningar görs för att sprida kännedom om hur arkivmaterial kan användas i skolarbetet och hur olika samarbetsformer mellan arkiv och skola kan utvecklas. överfördes till 2002. Verksamheten erbjuder förvaring, föremålsvård och andra näraliggande tjänster med god kvalitet. har avtal med 49 kunder. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom ramen för bidragsgivningen från arkiv har folkrörelsearkivsektorn och näringslivssektorn prioriterats. () har förmedlat kunskap om de delar av det immateriella kulturarvet som myndigheten förvaltar. Kunskapsuppbyggnaden är grunden för verksamheten och merparten av arbetet sker i form av projekt. Ett fortlöpande arbete pågår med redigeringen av dialekter. har manusarbetet till en kortversion genomförts för publicering på Internet. Det övriga arbetet med ordboken ingår i den ordinarie verksamheten. har insamlingsarbetet prioriterats på folkminnesområdet. En viss riktad insamling av dialekter, folkminnen och namn fortsätter. Publikationen Svenskt biografiskt lexikon är ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskare och den är ett viktigt bidrag till den vetenskapliga kunskapsuppbyggnaden. En stor användarkategori är person- och släktforskare. Genom de utförliga käll- och litteraturförteckningar som åtföljer varje personartikel underlättas tillgängligheten till material i arkiv och bibliotek för brukarna. Lexikonet ges också ut på cd-rom för ökad tillgänglighet. Arkiven är en viktig del av vårt kulturarv och en betydelsefull källa till kunskap och information om vårt samhälle och dess utveckling samt människors villkor genom tiderna. Genom statens insatser på arkivområdet förbättras medborgarnas möjligheter att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial och därmed förbättras också möjligheterna till insyn och till ökad kunskap på olika områden. Sammantaget bidrar det arbete som arkivmyndigheterna bedriver för att förbättra hanteringen av arkivmaterial traditionella likaväl som elektroniska handlingar till en höjd kvalitet på arkivhanteringen och bättre strukturerade arkiv hos bl.a. arkivbildande myndigheter. Härigenom skapas förutsättningar för att offentlighetsprincipen skall fungera på ett tillfredsställande sätt, vilket är av stor betydelse från demokratisk utgångspunkt. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De övergripande målen för verksamhetsområdet är ett försvarat och bevarat kulturarv; ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som en drivande kraft i omställningen; allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljön samt nationellt och internationell solidaritet och respekt för olika gruppers kulturarv. Ovanstående mål är beslutade av (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Inom kulturmiljöområdet pågår ett omfattande förändringsarbete. Det baseras delvis på Agenda Kulturarvs programförklaring Människa i centrum och gäller såväl centrala som regionala och lokala aktörer. () har som central förvaltningsmyndighet för kulturmiljösektorn haft en sammanhållande roll i detta förändringsarbete. För RAÄ har arbetet delvis fått nytt fokus med anledning av den kommande omlokaliseringen till . Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har RAÄ medverkat till finansiering av drygt 1 900 projekt inom områdena byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård. För att stärka det strategiska arbetet med kulturmiljövårdsbidragen samt för att öka mätbarheten av dess effekter har RAÄ tagit fram ett nytt databaserat utbetalningssystem, vilket kommer att tas i bruk . har fortsatt verka för att fördjupa samarbetet på central nivå inom kulturmiljö- och naturmiljösektorerna. Arbetet syftar till att de centrala aktörerna skall nå en gemensam syn på kultur- och naturmiljöfrågor. Inom sektorsforskningen har RAÄ fördelat sammanlagt till 37 olika projekt där samfinansiering med olika universitet och högskolor i flera fall har skett. Ett nytt forsknings- och utvecklingsprogram för 20062010 fastställdes . fördes den rysk-skandinaviska gradmätningen, meridianbåge, upp på . Gradmätningen görs för att mäta jordens yta. Av gradmätningens punkter, som utsträcktes mellan och , finns fyra i . Inom den uppdragsarkeologiska verksamheten (UV) har gjorts ett flertal utvecklingssatsningar. Arbetets överordnade mål är att öka det kvalitativa utfallet, kostnadseffektiviteten och samhällsrelevansen. överlämnade sitt betänkande Uppdragsarkeologi i tiden (SOU 2005:80). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . RAÄ har i enlighet med regleringsbrevet lämnat en rapport om vård och konservering av inventarier och föremål. Analysen visar att kulturmiljösektorn efterfrågar en ökad fokusering på metodutveckling samt nätverk inom konserveringsområdet. Publiktillströmningen till de besöksmål som RAÄ förfogar över har generellt sjunkit något jämfört med föregående år, men ett par av besöksmålen har ökat sina besökssiffror: och Kungagraven i . Antalet användare av RAÄ:s e-tjänster ökar kontinuerligt. Utvecklingen av informationssystemen sker i samverkan med den regionala kulturmiljövården och andra centrala myndigheter. Det internationella kultursamarbetet i har under större delen av 2005 fortsatt att drivas under tyskt ordförandeskap. Det operativa arbete som har skett i den s.k. , där RAÄ ingår, har främst inriktats på att ta fram en strategi och att genomföra Kulturarvsforum. är ansvarig för den största sammanhållna delen av vårt kulturarv. Fördelningen av den kyrkoantikvariska ersättningen görs av efter samråd med kulturmiljösektorns myndigheter. Medlen, som uppgår till , används med målsättningen att ge största möjliga bevarandeeffekt för kulturarvet. Insatser för långsiktiga vårdande insatser har prioriterats. De statliga insatserna på kulturmiljöområdet bidrar till att öka förståelsen, delaktigheten och ansvarstagandet rörande kulturmiljön i hela landet. Därigenom kan viktiga delar av kulturarvet bevaras och brukas och kulturell mångfald främjas och ingå som en naturlig del i ett övergripande samhälleligt hållbarhetsperspektiv. Det övergripande målet för verksamhetsområdet museer och utställningar är att bevara vårt kulturarv samt att utveckla och förmedla kunskap om och upplevelser av kulturarvet och därigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I museernas uppgifter ingår att öka tillgängligheten och förbättra förutsättningarna för alla människors möjligheter att ta del av samt delta i kulturlivet. Samtliga museer har haft besökstal som överträffat alla tidigare mätningar. Många uppger också att andelen förstagångsbesökare liksom andelen besökare från olika delar av landet ökat betydligt. Moderna museets arbete med att tillgängliggöra samlingarna för allmänheten har fallit väl ut genom en kraftig ökning av antalet besök på hemsidan och ett stort antal utlån, såväl inom som utom landet. har museet erhållit flera donationer, bl.a. en omfattande donation av internationell samtidskonst av museimannen . har producerat flera specialutställningar, varav fem har turnerat på andra platser. Repatrieringsfrågor (frågor som rör återlämning av föremål till ursprungsland) är ständigt aktuella för museer med samlingar. hölls en ceremoni på som markerade starten för återförandet av Haislaindianernas totempåle till . Statens museer för världskultur har som helhet haft en omfattande och mångsidig program- och utställningsverksamhet som kopplat samman de kulturhistoriska verksamhetsområdena med dagsaktuell utveckling, vilket lockat en bred publik. Publikundersökningar på alla fyra museerna visar generellt sett på höga omdömen för alla museer i organisationen. har under sitt första verksamhetsår varit en stor publiksuccé med uppskattade utställningar och programverksamhet. Statens musiksamlingar är den centrala myndigheten på musikens område. Myndighetens arbete för att öka sin tillgänglighet och möta 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 behov från fler och nya grupper i samhället är en viktig del i verksamhetens utveckling. Bland annat har tillgängligheten till bibliotek och arkiv ökat genom att låntagarna numera kan söka i samlingarna och beställa från sin egen dator dygnet runt. har arbetat för att utöka öppettiderna, vilket innebär att både och Kungliga myntkabinettet nu har öppet . Även de dagliga öppettiderna har utökats. inrättades den nya verksamheten vid myndigheten. Statens maritima museer står för den största ökningen av besöksantalet. Ett av myndighetens museer ökade sina besökssiffror . I myndigheten ingår också och . uppvisade, trots att entréavgifter där erlagts, de högsta besökssiffrorna . Arbetet inom projektet fortgick , och flera viktiga framsteg gjordes inom projektets olika delmoment. Livrustkammaren, och har fortsatt att utveckla pedagogik och aktiviteter inriktade särskilt på att förmedla vårt kulturarv till skolklasser och familjer med barn. Exempel på detta är lek- och lärrum, Skoklosterspelen och med drygt 2 000 barn i olika åldrar över hela landet. innefattar i och Flygvapenmuseum i . Myndigheten har arbetat aktivt med marknadsföringsinsatser, utställningar och programverksamhet bl.a. i syfte att locka nya målgrupper och skapa fler ingångar till museernas ansvarsområde. Riktade insatser har t.ex. gjorts för personer med kognitiva funktionshinder. blev 2005 genom en tävling på en känd webbplats utnämnd till bästa museum. med har fortsatt den långsiktiga verksamheten med att genom förvärv komplettera och berika samlingarna. En stor händelse var upplösningen av det väpnade rånet då tre målningar stals, bl.a. Målningarna har återlämnats till museet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Stiftelsen bedriver ett förebyggande bevarandearbete av de kulturhistoriska byggnaderna. Som en del i ett långsiktigt utvecklingsprojekt för bebyggelsen i stadskvarteren färdigställdes Järnhandlarens hus. Huset skildrar 1930-talets och har kompletterats med en . ekonomiska resultat har förbättrats jämfört med föregående år bl.a. tack vare ökade intäkter. Stiftelsen har bl.a. satsat på att sänka lokalkostnaderna och förbättra publikmottagandet. arbetade aktivt med sin roll som ansvarsmuseum. Museet har fortsatt att föra ut sin forskning till allmänheten som man belyser aktuella naturvetenskapliga händelser. Arbetets museum bedriver ett aktivt arbete för att stödja landets ca 1 300 lokala arbetslivsmuseer. Flera av de utställningar som producerades och visades på museet har sedan gått ut på turné i . Museet har ända sedan invigningen haft fri entré. Tekniska museets satsning på att bredda publiken har lyckats och antalet besökare har ökat. Museet har en aktiv barn- och ungdomsverksamhet där drygt hälften av besökarna är . Genom det pedagogiska verkar man tillsammans med skolan för att skapa intresse bland ungdomar för naturvetenskap och teknik. I arbetet med att nå ut till fler och nya besökare i hela landet har Riksutställningar bl.a. genomfört ett antal förortssatsningar i storstadsområdena och lanserat ett nytt mobilt rum för att utveckla utställningsmediet. Ett stort antal seminarier, workshops och kurser har genomförts. har 25 utställningar turnerat till 130 orter. Verksamheten vid Forum för levande historia inriktades tematiskt på det som är myndighetens kärnområde: Förintelsen, folkmord, mänskliga rättigheter och dess närliggande ämnen, aspekter, processer och mekanismer. Syftet har varit att belysa dessa ämnen för fler målgrupper, att öka kommunikationen med besökarna och utveckla myndighetens verksamhet. De frågeställningar som myndigheten arbetat med är bl.a. och Förintelsen, Glömda offergrupper och Islamofobi och antisemitism. Arbetet sker i huvudsak i samarbete med organisationer, föreningar, insti- tutioner och andra myndigheter runt om i landet. inkom totalt 35 ansökningar om bidrag till icke-statliga kulturlokaler till . Årets tillgängliga beslutsutrymme på fördelades enligt beslut till totalt tio projekt. Bidrag gavs till länsmuseilokaler, fyra övriga museer, två teaterlokaler och tre övriga kulturlokaler. Måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet som helhet bedöms vara god. Institutionerna arbetar både utifrån bredd och djup och bidrar därtill att locka en ny publik till sina utställningar som man fördjupar kunskapen inom verksamhetsområdena. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.3 Antal besökare vid de centrala museerna 20032005 (inkl. Cosmonova) Statens museer för världskultur Statens musiksamlingar () 1 redovisas resultatet uppdelat per kön. till trossamfund (SST) har fördelat till 22 trossamfund och samverkansorgan.