prop · GU031d2 · 2007-01-01 00:00:00 — är Radio- och ansvarigt för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt Radio- och TV-lagen (1996:844). inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. De särskilda avgifterna är beroende av framtida beslut av och TV samt domstolsutslag. får Radio- och utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. Verksamheten är avgiftsfinansierad och det ekonomiska målet är att verket ska eftersträva full kostnadstäckning för uppgiften att handlägga ärenden om utgivningsbevis. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 526 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 526 tkr prisnivå. och TV skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över att programföretag följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. Ett mål för nämnden är att öka kunskapen hos allmänheten om gällande regelsystem och om nämndens verksamhet och praxis. Nämnden har också i uppdrag att rapportera till regeringen om radio- och TV- företagens programverksamhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att delfinansierar nämndens verksamhet (se utgiftsområde 17, avsnitt 5.10.5). Antalet anmälningar till ligger på en fortsatt hög nivå. Den tidigare regeringen uttalade i budgetpropositionen sin avsikt att använda av det under utgiftsområde 17 uppförda anslaget 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete för att förstärka . föreslås att tillförs och TV från ovan nämnda anslag. I samband med beslut om riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästkommande tillståndsperiod fick och TV ett utökat uppdrag (prop. 2005/06:112, bet. 2005/06:KrU28, rskr. 2005/06:323). Av propositionen framgår att de utökade uppgifter som uppdraget innebär för bör finansieras i likhet med de principer som gäller , dvs. delvis med medel från rundradiokontot. föreslås att anslaget ökas med för de utökade uppgifterna. Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 27:5 och TV Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget 27:5 och TV anvisas . beräknas anslaget till respektive . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Politikområdet Regional samhällsorganisation avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna och de former för ansvarsfördelning mellan stat och kommun i form av kommunala samverkansorgan eller försöksverksamhet som återfinns i vissa län. Politikområdet omfattar därmed anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som ålagts dem. I länsstyrelsernas roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har uppgifter inom drygt 20 av de 48 politikområdena. Länsstyrelserna har också omfattande förvaltningsuppgifter. Länsstyrelserna hade 2005 kostnader om . Av dessa finansierades något inom ramen för politikområdet genom anslaget 32:1 I samtliga län finns möjligheten att bilda kommunala samverkansorgan i form av kommunalförbund enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen. Ett sådant samverkansorgan svarar för vissa regionala utvecklingsfrågor i länet under förutsättning att samtliga kommuner är medlemmar i kommunalförbundet. Även kan vara medlem, men detta är inget krav. De uppgifter som överförs från länsstyrelserna till samverkansorganen finansieras av anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. men även delvis via anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Finansieringen via anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. uppgick till . finns kommunala samverkansorgan i nio län; , , , , , , , och . Ansökningar om bildande av kommunala samverkansorgan har inkommit till regeringen från , , och län. I och i län har samverkansorganen en större andel av de regionalpolitiska medlen än övriga samverkansorgan. I respektive pågår försöksverksamheter med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och landsting. Huvudsyftet är att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning gäller t.o.m. . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I pågår en försöksverksamhet som innebär att länsarbetsnämndens och delar av verksamheter inordnats i . Se vidare under avsnitt 6.4.1 angående försöksverksamhetens förlängning. Om det i länet varken finns kommunala samverkansorgan eller är fråga om ett län med försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, skall driva och samordna det regionala utvecklingsarbetet i länet. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Totalt för politikområde Regional samhällsorganisation 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Anslaget ingår i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Målet för politikområdet Regional samhällsorganisation är att länen skall utvecklas genom att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun gäller målet för samtliga län. Ovanstående mål är beslutat av (prop. 2000/01.1, bet. 2000/01:BoU1, rskr. 2000/01:90). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . Proposition om förlängd försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i pågår en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i . Försöket innebär att länsarbetsnämndens och verksamhet på har inordnats i . Enligt förslaget i proposition Förlängd försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i (prop. 2005/2006:193, bet 2005/2006:KU38, rskr 2005/2006:255) har beslutat att försöket skall förlängas . Försöksverksamheten pågår därmed till utgången av 2010. För att länsstyrelserna skall kunna fullgöra sitt uppdrag, nå uppsatta mål samt vidareutveckla verksamheten krävs fortsatt utveckling och effektivisering av verksamheten. Den tidigare regeringen har bl.a. i proposition Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7) tagit ställning för en ökad samordning och samverkan mellan länsstyrelserna och angett att det för vissa frågor kan övervägas en mer koncentrerad ärendehantering. Det kan på detta sätt vara möjligt att åstadkomma högre effektivitet och en mer rationell användning av 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 resurser, såväl ekonomiska som personella. Detta kan bl.a. ske genom fortsatt och vidareutvecklad samordning samt gemensamt resursutnyttjande mellan länsstyrelserna. Samarbete har utvecklats mellan länsstyrelserna både i internadministrativa frågor och i den utåtriktade verksamheten. Två exempel på det första är dels den gemensamma IT-struktur som byggts upp och där samtliga länsstyrelser deltar, dels den gemensamma utbildningsverksamheten för egen personal, den s.k. länsstyrelseakademin. Ett exempel på utåtriktad verksamhet är vattenmyndighetsverksamheten. bedömde i sitt betänkande Det ofullständiga pusslet (SOU 2004:14) bl.a. att dagens styrsystem och fördelning av ansvaret för styrningen av länsstyrelserna inte ger tillräckliga förutsättningar för en effektiv verksamhet. Några av utredningens förslag till förändringar avsåg just möjligheterna till utvecklad samordning och samverkan mellan länsstyrelserna. Mot bakgrund av ovanstående gavs samtliga länsstyrelser i uppdrag att dels kartlägga hur den nuvarande samordningen, främst av stödverksamheten (t.ex. ekonomi- och personaladministrativa funktioner) mellan länsstyrelserna ser ut, dels föreslå hur samordningen kan vidareutvecklas (dnr Fi2005/2459). i län hade ett sammanhållande ansvar för uppdraget och redovisade detta till regeringen . Av rapporten framgick att länsstyrelserna i någon form samordnar sina stödverksamheter i totalt ett 70-tal fall. Samtliga länsstyrelser deltar i samordningsarbete i ett 30-tal fall. De områden där den mesta samordningen sker är inom IT, GIS (geografiska informationssystem) och telekommunikation. Personal- och ekonomiadministration tillhör också områden som ofta samordnas. Även när det gäller kärnverksamheten bedrivs ett omfattande samordningsarbete. Utredningen pekar på att potentialen för ytterligare effektiviseringar och besparingar genom samverkan mellan länsstyrelserna är avsevärd. I regleringsbrevet gavs därför länsstyrelserna i uppdrag att fortsätta arbetet med att utveckla samordningen mellan länsstyrelserna. Områden som enligt regleringsbrevet skall beaktas är utvecklingen av en för länsstyrelserna gemensam IT-arkitektur och IT- infrastruktur men också fortsatt administrativ 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 samordning genom bl.a. utveckling av en enhetlig redovisningsstruktur. Uppdragen skall redovisas . Länsstyrelsernas gemensamma utveckling av e- förvaltningen Länsstyrelserna redovisade uppdraget att intensifiera det gemensamma utvecklingsarbetet av e-förvaltningen (då kallat 24-timmarsmyndigheten). Av rapporten framgår att ett utvecklingsarbete med 24-timmarsinriktning ställer delvis nya krav på myndigheterna. Kravbilden är komplex där hänsyn måste tas dels till externa intressenter, dels till nya eller anpassade interna handläggningsprocesser. Ärendevolymen inom många ärendegrupper är för liten för att enskilda länsstyrelser skall kunna bära nödvändiga investeringar. En ökad samordning, tillvaratagande av erfarenheter och en systematisk förvaltning av lösningarna är nödvändig. Mot bakgrund av detta drogs följande slutsatser. -Det är viktigt att behålla och utveckla kontinuiteten i det fortsatta 24-timmars- arbetet. -Länsstyrelsernas strategiska beslutsprocesser bör tydliggöras. -Ytterligare samordning och samverkansfunktioner mellan länsstyrelserna är nödvändig. i fick därför i uppdrag att samordna det fortsatta arbetet (dnr Fi2004/5519). En för länsstyrelserna gemensam rapportering lämnades . Målsättningen för det fortsatta arbetet är att skall för alla länsstyrelser gemensamma elektroniska tjänster inom områdena körkort, väktare, stiftelser och yrkestrafik finnas tillgängliga via Internet. skall utvecklingsarbetet med att göra tillämpningar elektroniskt tillgängliga inom fler verksamheter fortsätta. Länsstyrelsernas arbete med gemensam utveckling av e-förvaltningen fortsätter nu i enlighet med de intentioner och riktlinjer som angavs i den rapportering som lämnades och skall slutredovisas . En modell för länsstyrelsernas fortsatta arbete inom e-förvaltningen har utvecklats och kan tillämpas för tillkommande tjänster. Länsstyrelserna svarar för samordning av statliga insatser i det regionala utvecklingsarbetet Länsstyrelserna skall, enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete, samordna statliga myndigheters insatser i det regionala utvecklingsarbetet. Den tidigare regeringen beslutade att ge samtliga länsstyrelser i uppdrag att gemensamt föreslå hur länsstyrelsernas samordning av de statliga myndigheternas insatser i det regionala utvecklingsarbetet bör vidareutvecklas och preciseras (dnr Fi2004/5012). Uppdraget samordnades av länsstyrelserna i och och slutredovisades (dnr Fi2005/6362). I länsstyrelsernas rapport lämnas förslag på hur samordningen av de statliga myndigheternas insatser i det regionala utvecklingsarbetet kan förstärkas. Den tidigare regeringen beslutade att i delar överlämna rapporten till . Rapporten bedömdes kunna bidra till kommitténs samlade bedömning av den regionala samhällsorganisationen. Vissa förslag, såsom hur länsstyrelsernas samordningsuppdrag är formulerat i författningar och instruktioner samt ändringar i länsstyrelseinstruktionen bedömdes kunna prövas i andra sammanhang. Länsstyrelserna har uppgifter inom ett stort antal politikområden. Detta innebär att beslut och insatser inom olika politikområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgiftsområden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: -Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -Utgiftsområde 8 Migration -Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad -Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik -Utgiftsområde 19 Regional utveckling -Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård -Utgiftsområde 21 Energi -Utgiftsområde 22 Kommunikationer -Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -Utgiftsområde 24 Näringsliv Den närmare redovisningen, och i förekommande fall bedömningen, av länsstyrelsernas, de kommunala samverkansorganens och försöksverksamhetens resultat återfinns under respektive utgifts- och politikområde. Politikområdet Regional samhällsorganisations verksamhetsområden var följande: -kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete, -tillsyn och vägledning. Redovisningen av resultatet 2005 för politikområdet följer denna indelning. Avslutningsvis redovisas även uppgifter om kompetensförsörjning, ekonomisk situation och EA- värderingar. Länsstyrelserna genomför, så som redovisats, insatser för att på olika sätt skapa högre effektivitet och bättre service genom förbättrade rutiner, ökad samordning mellan länsstyrelser och ökad tillgänglighet av länsstyrelsernas tjänster. Vid i genomförs en försöksverksamhet med en vidgad samordnad länsförvaltning. Som en följd av detta redovisar i också verksamhet inom områdena arbetsmarknad och skog inom verksamhetsområdet kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete. Uppgifterna för i kan mot bakgrund av försöksverksamheten därför inte fullt ut jämföras med redovisningen för övriga län. Områdena arbetsmarknad och skog motsvarar av samtliga länsstyrelsers totala kostnader. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Länsstyrelserna har i olika utsträckning påverkats av och anpassat sin verksamhet till olika omvärldsfaktorer. Detta gäller bl.a. krishantering i anslutning till flodvågen i , stormen m.m. Vidare krävs anpassningar till den demografiska utvecklingen, konjunkturen, näringslivets strukturomvandling, bostadsbyggande, infrastruktursatsningar, försvarsnedläggningar och utlokalisering av statlig verksamhet. Kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete Regeringens mål för länsstyrelserna var ett långsiktigt hållbart förverkligande av den nationella politiken genom samordning och hänsynstagande till olika sakintressen. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Det kunskapsuppbyggande, samordnings- och sektorsövergripande arbetet har blivit av allt större betydelse för att kunna jämka samman olika nationella mål och skilda intressen på regional nivå. Här har länsstyrelserna ett viktigt arbete i att hantera målkonflikter och att uppnå samhällsekonomiska och långsiktiga lösningar. Det sektorsövergripande arbetet bedrivs såväl internt som externt. Samverkan sker med olika regionala och lokala aktörer, men även med andra länsstyrelser och centrala myndigheter. Av årsredovisningarna framgår bl.a. att länsstyrelserna anser att ett sektorsövergripande arbetssätt överlag ger ett värdefullt bidrag till verksamhetens resultat, men att det också bedöms vara resurskrävande. För verksamhetsområdet som helhet har länsstyrelserna använt resurser motsvarande eller av de totala verksamhetskostnaderna, vilket gör verksamhetsområdet till det mest resurskrävande. I verksamhetsområdet ingår en bred och heterogen verksamhet, som omfattar bl.a. civilt försvar och räddningstjänst, naturvård och miljöskydd, miljömålsarbete, skydd och skötsel av områden m.m. Vidare ingår också regional 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 utveckling med bl.a. företagsstöd och gränsöverskridande samarbete. Variationen mellan länsstyrelserna vad gäller nedlagda kostnader inom verksamhetsområdet är dock stor, mellan , se tabell 6.2. Liksom föregående år lägger länsstyrelserna i norra de största andelarna av sina kostnader på detta verksamhetsområde. I län med kommunala samverkansorgan och försöksverksamhet har vissa arbetsuppgifter inom detta område förts över till dessa från länsstyrelserna. Detta kan delvis förklara den variation i resursförbrukning som återfinns inom verksamhetsområdet. Tabell 6.2 Sektorsövergripande arbete m.m. som andel av kostnader 2004 och 2005 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2005 och 2004 information samt av en snabb och korrekt handläggning. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. inkom cirka 690 000 ärenden till länsstyrelserna. Därutöver tillkom ytterligare cirka 26 000 initiativärenden. Föregående år var motsvarande antal 665 000 respektive 24 000. De dominerande ärendegrupperna var kommunikations- och lantbruksärenden. Tillsammans utgjorde de av samtliga ärenden. Det totala antalet ärenden vilka överklagats uppgick till cirka 11 000, vilket är en marginell förändring jämfört med . som avgjorts i högre instans (cirka har beslut ändrats i av fallen, vilket är mer än föregående år. För verksamhetsområdet ärendehandläggning som helhet har länsstyrelserna för använt resurser motsvarande en dryg miljard kronor. Det motsvarar av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader. Andelen har minskat något mot , vilket framgår av tabell 6.3, som antalet inkomna ärenden ökat. Detta kan indikera att länsstyrelsernas pågående arbete med att rationalisera arbetsrutiner och införa ändamålsenliga elektroniska lösningar resulterar i ett effektivare resursutnyttjande inom verksamhetsområdet. Regeringens mål 2005 var att länsstyrelsernas ärendehandläggning skall kännetecknas av en enhetlig rättstillämpning, god service och Tabell 6.3 Ärendehandläggning som andel av kostnader 2004 och 2005 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2005 och 2004 Regeringens mål 2005 för länsstyrelserna är ett ökat skydd för enskilda och värnande om samhället i övrigt genom såväl tillsyn som vägledande arbete. Ovanstående mål är beslutat av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Länsstyrelserna utövar tillsyn över verksamheter som kommunerna ansvarar för, t.ex. äldreomsorg, miljö- och hälsoskydd samt socialtjänst, men även över andra aktörer inom t.ex. näringslivet. Tillsynen är därmed ett viktigt instrument för att tillse att de nationella målen uppnås och att statsmakternas beslut fullföljs samt att kvaliteten upprätthålls inom dessa områden. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Flera länsstyrelser uppger i årsredovisningen att prioriteringar varit nödvändiga att göra inom tillsynsverksamheten. Under avsnitt 6.6 framgår att i sin effektivitetsrevision av överförmyndarna (RiR 2006:5) bl.a. uppmärksammar att variationen är stor mellan länsstyrelserna när det gäller hur ofta och på vilket sätt tillsyn genomförs samt vilka åtgärder som föreslås med anledning av upptäckta brister. Det är regeringens uppfattning att länsstyrelsernas tillsyn i grunden skall ske på ett likvärdigt sätt över hela landet. Genom den s.k. Länsstyrelseakademin tar länsstyrelserna nu fram en gemensam utbildning med syftet att utveckla tillsynsarbetet på länsstyrelserna och uppnå en jämn kvalitet inom och mellan länsstyrelserna. Utbildningen skall behandla de delar av tillsynsarbetet som är gemensamma för de olika tillsynsområdena. En färdig utbildning bedöms kunna vara tillgänglig . Antalet objekt med tillsynsplaner har ökat . Antalet objekt som länsstyrelserna enligt lag eller förordning skall utöva tillsyn över var ungefär 830 000. Cirka 600 000 av dessa återfinns inom kulturmiljöområdet och utgörs till stor del av fornminnen. Miljötillsyn utgör det kostnadsmässigt största området inom verksamhetsområdet i de flesta län. I storstadslänen utgör dock den sociala tillsynen den största andelen av verksamhetsområdets kostnader. För verksamhetsområdet som helhet har länsstyrelserna använt motsvarande av de totala verksamhetskostnaderna, se tabell 6.4 nedan. Tillsyn som andel av den totala kostnaden har ökat med en procentenhet sedan föregående år. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.4 Tillsyn som andel av kostnader 2004 och 2005 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2005 och 2004 Hög medelålder ger ökat antal pensionsavgångar kommande år Personalen vid länsstyrelserna har alltjämt en något högre medelålder än i staten som helhet. Ett ökande antal pensionsavgångar innebär att länsstyrelserna måste säkerställa att viktig kompetens inte försvinner från verksamheten. Allt fler länsstyrelser arbetar därför med strategiska frågor och kompetensförsörjningsfrågor, där kompetensanalyser, kompetensinventeringar och individuella kompetensplaner utgör viktiga instrument. Det totala antalet anställda vid länsstyrelserna uppgick till 5 803 personer. Det är en ökning med 221 personer jämfört med . Flera länsstyrelser redovisar att det är förhållandevis lätt att rekrytera ny personal och att många av de nyanställda är kvinnor. Problem finns dock när det gäller att rekrytera och behålla erfaren personal. Erfarna medarbetare är ofta starkt konkurrensutsatta och därmed svåra att behålla. Detta gäller framför allt yrkesgrupper med hög specialistkompetens. Flera länsstyrelser redovisar svårigheter att rekrytera personer med utländsk bakgrund som klarar konkurrensen med övriga sökande och att antalet sökande med utländsk bakgrund är få. Sjukfrånvaron är fortsatt hög varierade den totala sjukfrånvaron i länsstyrelserna mellan av tillgänglig arbetstid. Elva länsstyrelser hade en något ökande sjukfrånvaro. I arton länsstyrelser hade kvinnor högre sjukfrånvaro än män. För att bemöta sjukfrånvaron redovisar länsstyrelserna ett antal åtgärder för att förbättra hälsan och minska sjukfrånvaron. Många länsstyrelser har i samarbete med företagshälsovården satsat aktivt på tidigare rehabilitering av långtidssjukskrivna, vilket har lett till att de i många fall kunnat återvända till arbetet. Vidare har länsstyrelserna genomfört satsningar på friskvård och ergonomi. EA-värderingar och ekonomisk situation Positiv utveckling i EA-värderingen () genomför en ekonomiadministrativ värdering av hur myndigheterna följer regelverket, främst inom områdena redovisning, finansiering och betalningsflöden. EA-värderingen mäter efterlevnaden av de ekonomiadministrativa regler som gäller för statliga myndigheter. har femton länsstyrelser erhållit omdömet Fullt tillfredsställande. Resterande sex länsstyrelser har fått omdömet Tillfredsställande. Utvecklingen har varit positiv. erhöll tio länsstyrelser högsta omdöme, då återfanns också två länsstyrelser med omdömet Ej tillfredsställande. hade sju länsstyrelser högsta omdöme, vilket i sin tur var två fler än 2002. Länsstyrelserna i , och har erhållit bästa möjliga omdöme . Kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2005.