prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — 5.2Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter , realekonomiskt Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2006....... Återvinningar, statliga subventioner. avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2002 - 2006........ 6.3Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra fordringar 2002- Årsredovisning för staten 2006 1 Årsredovisning för staten 2006 Enligt 38 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) skall regeringen , senast efter budgetårets ut- gång, lämna en årsredovisning för staten till riks- dagen. Efter önskemål från lämnas års- redovisningen i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. Årsredovisningen skall enligt 38 § budgetla- gen innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför för sta- tens medel och övriga tillgångar som står till re- geringens disposition. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekono- miska förpliktelser. Regeringen beslutar om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkning samt finansieringsanalys. Detta skedde (dnr Fi2006/7114). Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive af- färsverken, under och regeringen med undantag för , och . Dessutom ingår de fonder som redovisas av myndigheter samt . Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myn- digheterna och affärsverken lämnar till statsre- dovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. Redovisningen utgår från vedertagna redovis- nings- och värderingsprinciper som i så stor ut- sträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovis- ningen sker dock fortlöpande. Under de som en årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydliggjorts, bl.a. genom att tillgångar i större ut- sträckning invärderats och redovisats samt att redovisning enligt bokföringsmässiga grunder vidareutvecklats. Gällande principer och förut- sättningar beskrivs i av- snitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens samlade tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balans- räkningarna samt finansieringsanalysen med utfallet . Statsbudgeten omfattar inkomster och utgif- ter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositionen , dels med utfallet . , , och har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2007/2004). En samlad bild av statens ekonomi Den årliga skrivelsen Årsredovisningen för sta- ten syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställning har utvecklats. Utöver den redovisning som krävs enligt budgetlagen redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet . De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av sta- tens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden. Vidare lämnas en redovisning av stat- liga garantier och krediter, en fördjupad redovis- ning av EU-medel samt en redovisning av sam- lade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. iakttagelser i revisionsberät- telser över myndigheternas årsredovisningar avseende 2006 samt en redogörelse för revisio- nen av EU-medel återfinns i kapitel 8. Förändringar i årets skrivelse I årets skrivelse lämnas en fullt periodiserad redovisning av skatter i resultat- och balansräk- ningen liksom i statsbudgetens utfall. Kapitel 3 Utveckling av statens ekonomi omfattar inte en redovisning av de mål som den tidigare regeringen ansåg vara av betydelse för att följa utvecklingen av statens ekonomi. I jämförelse med förra årets skrivelse avseende 2005 utgår kapitlet Sponsring m.m. En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom år- liga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall. En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. att kontrollera att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster. Granskning av årsredovisningen för staten 2005 Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av stat- lig verksamhet m.m. granskas årsredovisningen för staten av . Granskningen om- fattar den del av årsredovisningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. resultat- och balansräk- ningarna, finansieringsanalysen och statsbud- getens utfall. bedömning av- seende Årsredovisningen för staten 2005 var att redovisningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse /06:RRS20). Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta kapitel redovisas uppföljningen av de budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. I budgetpropositionen aviserades en översyn av det finanspolitiska ramverket. Regeringen redovisar i den ekonomiska vårpropositionen bedömningar och förslag till förstärkningar av det finanspolitiska ramverket. Utvärderingen av måluppfyllelse i denna skrivelse görs utifrån de fastställda målen . 2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra fi- nansiella tillgångar påverkar således inte det fi- nansiella sparandet. Detsamma gäller värdeför- ändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna, vilket innebär att förutom staten ingår även ålderspensions- systemet och den kommunala sektorn. Affärs- verken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. infördes ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. fastlades målet till ett överskott motsva- rande av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Med anledning av beslut av EU:s statistikor- gan 2004 ska sparandet i premiepen- sionssystemet redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som i den offentliga sektorn. Detta påverkar i teknisk mening utformningen av överskottsmålet för den offentliga sektorn, men utgör inte någon reell förändring. Som följd av förändringen minskar den offentliga sektorns finansiella sparande med av BNP. Regeringen föreslår därför ekonomiska vårproposition att målet för det finansiella sparandet justeras till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Utvärderingen av måluppfyllelse i denna skrivelse, som är tillbakablickande, görs emeller- tid utifrån det ursprungliga målet. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP överträffades målen med god marginal. I den därpå följande svaga ekonomiska utvecklingen gavs finanspolitiken en expansiv inriktning. upp- stod mindre underskott i det finansiella sparan- det. uppnåddes åter över- skott, se tabell 2.1. var överskotten i de offentliga finanserna i ge- nomsnitt av BNP, inklusive sparan- det i premiepensionssystemet. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Beroende på kon- junkturläge kan det finansiella sparandet tillfälligt tillåtas avvika från av BNP så att de automatiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. Vid utvärderingen av måluppfyllelsen skall eventuella revideringar av konjunkturpro- gnosen jämfört med beslutstillfället beaktas. fastställde i budget- propositionen målet för överskottet i de offentliga finanserna 2006 till minst 0,5 pro- cent av BNP. Överskottet bedömdes bli 0,7 pro- cent av BNP och BNP bedömdes öka (3,4 kalenderkorrigerat). Enligt prelimi- nära nationalräkenskaper blev överskottet av BNP inklusive premiepensionssyste- met, dvs. målet överskreds med 2,6 procenten- heter. Det stora överskridandet av målet uppkom till en viss del av en högre tillväxt. Även hushållens konsumtionsutgifter, som är en viktig skattebas, utvecklades starkare. De förbättrade offentliga finanserna beror till övervägande del på ökade skatteintäkter. Större intäkter än vad som pro- gnostiserades har utfallit för skatt på kapitalvinster och på konsumtion. I viss mån gäller detta även inkomstskatter. Även minskade utgifter bidrog till ett finansiellt sparande som var högre än vad som hade prognostiserats. Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1P Premiepensionssystemet svarar för ca eller av den offentliga sektorns finansiella sparande. Tabell 2.3 Det finansiella sparandet i delsektorerna Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Utgiftstaket för staten infördes fr.o.m. och har klarats samtliga år (se tabell 2.4). Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge och regeringen förbättrad kon- troll över anvisade medel och utgiftsutveck- lingen, något som möjliggör en bättre finansiell styrning. Genom att beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgiftstaket budgetpolitiken en lång- siktig inriktning med hög förutsägbarhet, vilket främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket för staten stödjer därmed överskottsmålet. De takbegränsade utgifterna omfattar 26 ut- giftsområden (125 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudge- ten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna. Tabell 2.4 Utgiftstak för staten Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av den s.k. budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av de beslut som fattats. Om budgeteringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras. fastställde utgiftstaket för staten för till . Därefter har taket, i enlighet med riks- dagsbeslut om tekniska justeringar av utgifts- taket, reviderats vid ett antal tillfällen (se tabell 2.5). Utgiftstaket fastställdes slutligt av till . Tekniska justeringar av utgiftstaket motiveras av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn som helhet, eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Den huvudsakliga tekniska justeringen av ut- giftstaket 2006 motiverades av nettoredovis- ningen av utjämningssystemet, som minskade de takbegränsade utgifterna med . Övriga justeringar motiveras av de justeringar av statsbidragen till kommunerna som gjorts för att kompensera förändringar i grundavdraget. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela mil- jarder kronor. Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2006 Ursprungligt utgiftstak enligt beslut med anledning av förslag i BP 2004 (bet. 2003/04: FiU20) -26,33 Begränsat avdrag för pensionsavgift -2,94 Slutligt utgiftstak enligt beslut 2004/05:FiU1) Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter utgiftstaket med en marginal på . De takbegränsade utgifterna blev lägre än den av antagna statsbudgeten . Detta förklaras främst av lägre utgifter inom följande utgifts- områden: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -3,9 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -1,4 -1,9 -2,0 -0,8 Avgiften till Europeiska gemenskapen -2,1 Inom några områden blev utgifterna högre än beräknat i statsbudgeten : Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter -10,4 -0,4 -10,9 Anm.: SB 2006= Statsbudget 1P P Den av fastställda statsbudgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är lägre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten . I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redo- visas skillnader mellan utfall och budgeterade be- lopp för utgiftsområden och vissa anslag. Utvecklingen av statens ekonomi 3 Utvecklingen av statens ekonomi I detta kapitel redovisas inledningsvis en fem- årsöversikt över statsbudgetens utveckling. Där- efter redovisas utvecklingen av vissa nyckel- uppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkning. Statsbudgetens saldo överensstämmer med statens lånebehov. Ett budgetöver- skott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Tabell 3.1 Statsbudgetens utfall 20022006 UO 125 och 27 -48,6 -7,3 -6,1 -3,3 -1,1 -46,6 -50,5 Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den struktur som gällde för statsbudgeten . Av tabell 3.1 framgår att budgetöverskottet uppgick till , för att 2003 vändas till ett underskott på ca . Underskottet ökade till ca . Det låga överskottet 2002 och försämringen 2003 förklaras i huvudsak av minskade skatte- inkomster. minskade utgifterna, vilket förklaras av att kompensations- systemet för kommunernas och landstingens mervärdesskatt enbart hanteras på statsbudgetens inkomstsida. Sam- tidigt ökade dock utgifterna inom ohälso- relaterade utgiftsområden. Ökningen av lånebe- hovet förklaras till stor del av ökningen av utgifterna för statsskuldsräntor, internationellt bistånd och avgiften till Europeiska gemenskapen. uppvisade statsbudgeten åter ett överskott, vilket uppgick till . Det förklaras i huvudsak av ökade skatteinkomster och minskade utgifter för stats- skuldsräntor. Överskottet ökade till , vilket förklaras av ökade skatteinkomster. I tabell 3.2 redovisas statens totala inkomster för åren 20002006 enligt den struktur som gäller för den beslutade statsbudgeten . över hela sjuårsperioden har de stigit med . De stora variationerna över åren är endast till en liten del en återspegling av makroekonomiska förändringar. Framförallt beror de på regelförändringar, händelser av engångskaraktär samt periodiseringar. specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatteinkomster. Skillnaden beror på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makro- ekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår Tabell 3.2 Statens totala inkomster 20002006 -26,1 -22,6 -32,2 -16,4 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -17,3 -21,8 -41,5 -48,3 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -1,4 -4,0 -7,0 -7,7 -13,6 -13,7 Statens övriga inkomster (20008000) Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten . Statens övriga inkomster, dvs. statens totala inkomster exklusive statens skatteinkomster, varierar kraftigt . De stora inkomsterna förklaras främst av försäljningen av aktier i , vilken inbringade . gjorde förvaltningsaktiebolaget en förhöjd utdelning till följd av försäljningen av aktier i , vilket gav en aktieutdelning till staten om . Statliga bolags återköp av variationen över åren förklaras av extrautdelningar och 2002, vilka ökade inkomsterna av statens verksamhet med respektive år. Den offentliga sektorns skatteintäkter I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. Här ingår även kommunalskatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är statliga intäkter och för vilka det görs avdrag i slutet av tabellen. Statens skatteintäkter 2006 var () högre än vad de var 2000. Detta ger en genomsnittlig årlig utvecklingstakt om . Utvecklingen har påverkats mycket av regeländringar. Dessa har påverkat de statliga skatteintäkterna negativt med . Justerat för regeländringar skulle skatteintäkterna ha ökat med , motsvarande en årlig utvecklingstakt om . Förändringar under skatt på arbete Under skatt på arbete redovisas bl.a. skatte- reduktioner. Till följd av den s.k. reduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökar dessa i tre jämna steg 2000, 2001 och 2002 samt två halva steg 2005 och 2006. Sammantaget ger reformen full reduktion för den allmänna pensionsavgiften, vilken uppgick till . minskar avdragen för den allmänna pensionsavgiften, vilket påverkar den kommunala skatten positivt. bidrog detta till ca av ökade skattereduktionerna med ytterligare ca beroende på att underlaget för skattereduktion för låg- och medel- inkomsttagare ändrades från pensionsgrundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fackföreningsavgift. medförde skattesatshöjningar, pensions- omläggningen då pensioner gjordes beskatt- ningsbara och det höjda grundavdraget en nettoökning av den kommunala skatten med . Skattesatshöjningar gjordes även 2001, 2002, 2004 samt 2005, vilka sammantaget ökade den kommunala skatten med ca . Tillsammans förklarar dessa regeländringar den relativt höga utvecklingstakten för den kommunala skatten och den relativt låga utvecklingstakten för statliga intäkter från skatt på arbete. Förändringar under skatt på kapital Hushållens skatt på kapital skiftar betydligt med en topp under hög- konjunkturen 2000, för att sedan markant falla tillbaka och vara som lägst 2002, för att därefter återhämta sig och nå upp till nästan samma nivå som 2000. Förklaringen till variationen är att kapitalvinster har sin grund i marknadspriser för finansiella tillgångar, fastigheter och bostadsrätter, vilka varierat kraftigt . Även skatt på bolagsvinster uppvisade en hög nivå 2000, delvis till följd av engångseffekter p.g.a. återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren . förklaras av dessa återbetalningar. Nedgången 2001 förstärktes av att återföringar från skatteutjämningsreserver upphörde, den maximala avsättningstiden till periodiseringsfonder förlängdes till samt att taket för den årliga avsättningen till periodiseringsfonder höjdes. Ökningen av bolagsskatten 2006 beror på bolagens starka resultat. beror de högre skatteintäkterna även på att periodiserings- fonderna räntebelagts och att många bolag därmed valt att lösa upp samtliga periodiseringsfonder. Fastighetsskatten minskade marginellt 2001 trots återinförd omräkning av taxeringsvärden beroende på lägre skattesats. tas effekten av en begränsningsregel för markvärden ut av höjd skatt på vattenkraft samt den allmänna fastighetstaxeringen. hetsskatten förklaras av att fribeloppen höjdes 2001, 2002 och 2005. Arvs- och gåvoskatten slopades 2005, vilket förklarar de låga utfallen och 2006. Förändringar under skatt på konsumtion och insatsvaror Utvecklingen av koldioxidskatten beror på skattesatshöjningar mot- svarande ca (utöver KPI- justering) inom ramen för den s.k. gröna skatteväxlingen. av dessa motverkas av skattesatssänkningar under energiskatten. Att nivån för energiskatten ändå är jämn beror på skatte- satshöjningar för elektrisk kraft om ca . Skattesatsjusteringarna syftar till att finansiera lägre skatt på arbete. Utvecklingen för mervärdesskatten är relativt jämn . Lägre skattesatser för olika varor och tjänster har emellertid påverkat Tabell 3.3 Den offentliga sektorns skatteintäkter 20002006 -18,9 -36,4 -59,4 -56,6 -60,5 -71,3 -82,1 -5,9 -6,3 -8,1 -8,4 -8,7 -8,5 -8,8 -18,3 -15,4 -18,4 -17,5 -17,8 -20,3 -22,3 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,7 -3,3 -2,6 -1,9 -0,8 -1,9 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -5,9 -7,6 -5,4 Anm.: I tabellen är avgifterna till premiepensionssystemet exkluderade från totala skatteintäkter. Konjunkturens effekt på statens ekonomi Sambandet mellan den ekonomiska utvecklingen och skatteintäkterna kan illustreras på ett tydligt sätt genom att skatteintäkterna korrigeras för direkta effekter av regel- förändringar som skett . Skatteintäkterna jämförs då som om 1999 års regler gällde samtliga år. Diagram 3.1 Skatteintäkter 20002006, korrigerade för regeländringar I diagram 3.1, 3.2, 3.4 samt 3.6 redovisas utvecklingen för skatteintäkterna 20002006 korrigerade för de regeländringar som skett . För den indirekta effekten av regeländringarna, dvs. deras påverkan på skattebaserna, sker dock ingen korrigering. Diagram 3.2 Skatt på kapital samt totala skatteintäkter 20002006, korrigerade för regeländringar Skatt på kapital reagerar snabbt och kraftigt på det ekonomiska klimatet. De korrigerade intäkternas låga utvecklingstakt och 2002 sammanfaller med konjunkturnedgången . Diagram 3.3 Skattebaser för skatt på kapital Indexerad nivå, 2006=100 De viktigaste skattebaserna för skatt på kapital är bolagens vinster samt det samlade värdet av fastigheter och värdepapper. Utvecklingen för dessa baser är relativt volatil, vilket åskådliggörs i diagram 3.3. Nivåerna är indexerade till 2006. Diagram 3.4 Skatt på arbete samt totala skatteintäkter 20002006, korrigerade för regeländringar Korrigerade intäkter från skatt på arbete reagerar svagare på konjunkturen än skatt på kapital. Skatt på arbete reagerar också, i likhet med arbetsmarknaden, med viss eftersläpning. Diagram 3.5 Skattebaser för skatt på arbete Transfereringar är skattepliktiga och ingår i skattebasen för skatt på arbete. Det gör att variationen mellan skattebasen och konjunkturen är relativt svag. Vid ökad sjukfrånvaro eller arbetslöshet ersätts förvärvs- inkomster med transfereringar. Detta minskar basen för socialavgifter, men basen för inkomstskatt påverkas endast marginellt. Delas basen upp i förvärvsinkomster och transfe- reringar syns konjunkturens påverkan tydligare. Detta illustreras i diagram 3.5 där taxerad inkomst utgör summan av förvärvsinkomster och transfereringar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Diagram 3.6 Skatt på konsumtion och insatsvaror samt totala skatteintäkter 20002006, korrigerade för regeländringar Intäkterna från skatt på konsumtion har varit jämförelsevis opåverkade av konjunkturen. Medan utvecklingstakten för totala skatte- intäkter var relativt låg ökade utvecklingstakten för skatt på konsumtion. Diagram 3.7 Skattebas för skatt på konsumtion och Diagram 3.7 illustrerar utvecklingen av hushållens konsumtionsutgifter, vilka utgör den viktigaste basen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror. Konsumtions- utgifternas utveckling har varit relativt jämn .