prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Det skapar ökad nationell likvärdighet och ger förutsättningar att minska variationen i elevers resultat. Den stora utslagningen av elever från gymnasieskolan är mycket allvarlig. Lika viktigt som det är att komma in på en utbildning är det att avsluta den på ett framgångsrikt sätt. Framtidens arbetsmarknad kräver hög kom- petens, och de ungdomar som inte fullföljer en gymnasieutbildning riskerar att få det mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Gymnasieskolans utbildningar har blivit alltmer lika när skillnaderna mellan de olika program- men minskat och de teoretiska kraven ökat. Alla elever tvingas läsa in grundläggande högs- kolebehörighet, oberoende av vilka mål, talanger och intressen som den enskilda eleven har. Resultatet har blivit att gymnasieskolan i vissa fall varken lyckats förbereda för yrkeslivet eller Regeringen har påbörjat arbetet med en omfattande reformering av det svenska utbildningssystemet. Arbetet inriktas på att fokusera på skolans kunskapsuppdrag, höja läraryrkets status och öka tillgången på välut- bildade lärare, förbättra trygghet och studiero i skolan och att ge alla elever och föräldrar en möjlighet att välja mellan skolhuvudmän och pedagogiska inriktningar. Regeringen avser att återkomma i budget- propositionen med ett förslag till en långsiktig strategi för att stärka barn- och ungdomskulturen. Förslaget kommer att inne- bära att barn och ungdomar får ökad möjlighet till kulturell delaktighet och eget skapande vilket bidrar till att nå de prioriterade kunskapsmålen i skolan. Vuxenutbildningen har en viktig roll utifrån de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling. Den som behöver läsa in grundläggande eller särskild behörighet för hög- skolestudier kan komplettera tidigare utbildning eller läsa in en gymnasieutbildning inom vuxen- utbildningen. finns en rättighet för vuxna att få en utbildning som motsvarar . Regeringen avser att återkomma om hur en liknande rättighet på gymnasial nivå kan utformas. Det är viktigt att alla som antas till hög- skoleutbildning har goda förutsättningar att tillgodogöra sig och genomgå utbildningen inom föreskriven tid med godkända studieresultat. På så sätt ökar effektiviteten och kvaliteten höjs i den högre utbildningen. Regeringen har överlämnat en proposition med förslag om ändrade regler för tillträde till högskole- utbildning (prop. 2006/07:107). Syftet med förslagen är att skapa ett system där kraven på behörighet skall vara likvärdiga oavsett om en sökande kommer från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning eller har annan motsvarande utbildnings- eller yrkesbakgrund. Vidare syftar förändringarna till att ge tydliga signaler till elever i gymnasieskolan om att det lönar sig att välja sådana ämnen och fördjupningskurser som ger en gedigen grund för högskolestudier och som är relevanta för att lyckas genomföra den sökta utbildningen. De som söker till högskolan direkt efter avslutad gymnasieutbildning skall inte missgynnas. Därför bör ålder inte premieras vid tillträde till högre utbildning. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat förslag om en utbyggnad av resurserna för forskning , 2008 och 2009 med en nivåhöjning på sammanlagt utöver de resursökningar som följer av forskningsproposition. Arbete har också inletts med sikte på att 2008 presentera en ny forskningsproposition för perioden . 1.11En politik för ett effektivare utnyttjande av offentliga resurser De offentliga utgifterna motsvarar omkring hälften av värdet på allt som produceras i . Det är viktigt att varje skattekrona används på ett effektivt sätt. Det finns en betydande potential för en effektivare använd- ning av de gemensamma resurserna. Genom högre effektivitet kan ökade satsningar inom prioriterade offentliga verksamheter bli möjliga, som utrymme ges att sänka skatterna för att stimulera till fler jobb och ökad tillväxt i det privata näringslivet. God hushållning med de gemensamma resurserna handlar både om att motverka överutnyttjande och fusk i skatte- och förmåns- systemen och om att öka effektiviteten i den offentliga sektorn. 1.11.1Krafttag mot bidragsbrott och överutnyttjande Jämfört med andra länder har höga ersättningsnivåer i välfärdssystemen. För att det skall vara möjligt att bibehålla höga nivåer och för att stärka arbetslinjen, krävs att systemen inte överutnyttjas och att enbart de som är berättigade får del av ersättningar och bidrag. Det förekommer bidragsbrott och över- utnyttjande av ersättningar och bidrag. I vissa delar av socialförsäkringssystemet är dessutom bidragsbrotten och överutnyttjandet omfat- tande. En grundläggande förutsättning för att upprätthålla allmänhetens respekt för välfärds- systemen är att ersättningar och bidrag bara betalas ut till dem som är berättigade. Mot den bakgrunden anser regeringen att det är avgörande för såväl legitimiteten som finansie- ringen av välfärdssystemen att kontroll- verksamheten ökas och effektiviseras samt att felaktigt utbetalda ersättningar och bidrag återkrävs. I budgetpropositionen redovisades en lång rad åtgärder som syftar till att minska överutnyttjande och bidragsbrott. Utöver de åtgärder som redovisades där har ett antal ytterligare åtgärder tillkommit eller tidigare aviserade åtgärder konkretiserats: Regeringen har överlämnat proposi- tionen Bidragsbrottslag till (prop. 2006/07:80). Regeringen har tillkallat en utredare med uppdrag att lämna förslag till en från skild tillsynsfunktion för socialförsäkringsadministrationen. Uppdraget skall redovisas . har på regeringens uppdrag analyserat möjligheterna att införa skärpta kontroller vid uttag av tillfällig föräldrapenning t.ex. genom att det införs en skyldighet för arbetsgivaren att rappor- tera frånvaro vid vård av sjukt barn till eller en skyldighet för föräldern att styrka barnets frånvaro från barnomsorgen. Regeringen avser återkomma med förslag till regeländringar . Regeringen överlämnade en proposition till med förslag om att ränta skall tas ut vid återkrav inom social- försäkringen (prop. 2006/07:49). Statskontoret får i uppdrag att utvärdera effektiviteten i den statliga återkravs- verksamheten avseende felaktigt utbetalda ersättningar och bidrag. Regeringen har också givit Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkring i uppdrag att följa upp hanteringen av felaktigt utbetald arbetslös- hetsersättning och hanteringen av återkrav vid arbetslöshetskassorna. återinför det tidigare systemet med närvarorapportering vid aktivitetsstöd . Regeringen avser att klargöra såväl arbets- förslag på hur lika villkor för offentliga och förmedlingens som den arbetssökandes ansvar när det gäller arbetslöshetsför- säkringen. Det gäller bland annat frågor om anmälningsförfarandet och hur ifråga- sättanden görs. Systemet för sanktions- tillämpningen skall göras tydligt. Syftet är att kunna tillämpa sanktioner mot en sökande utan att göra ett alltför stort ingripande i individens ersättning. Arbetslöshetskassornas samorganisation har som ambition att införa ett nytt system för kontroll av deklarerat arbete på kassakort. dering, och För- säkringskassan kommer att genomföra mörkertalsanalyser avseende förekomsten av bidragsbrott och över- utnyttjande inom arbetslöshetsförsäkringen respektive sjukförsäkringen. 1.11.2 Ökad effektivitet i offentlig sektor Ökad effektivitet i produktionen av välfärds- tjänster För att öka effektiviteten och påskynda utveck- lingen av produktionen av välfärdstjänsterna inom vård, omsorg och utbildning, avser regeringen att genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden av aktörer inom vård, utbildning och omsorg. En ökad konkurrens kommer att stärka drivkrafterna för ökad effektivitet och ökad kvalitet i tjänsterna. En ökad konkurrens mellan producenterna skulle öka individens valfrihet. Detta kräver tillgång till relevant och tillförlitlig information om alternativen. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra informationen om välfärdstjänster där valmöjligheter finns. Regeringen har tidigare i en proposition (prop. 2006/07:52) föreslagit att den s.k. stopplagen inom sjukvården slopas. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som har i uppdrag att komma med förslag om hur valfriheten inom äldreomsorgen och för funktionshindrade kan öka. På utbildnings- området har regeringen dels tillsatt en utredning med uppdrag att ta fram förslag till hur ett system med fristående vuxenutbildning kan utformas, dels en utredning med uppdrag att ge fristående skolor kan uppnås. En effektivare statlig organisation Det behövs tydligare gränser för vad som bör vara myndighetsuppgifter och vad som bör vara förbehållet den politiska och allmänna opinionsbildningen eller marknadsekonomin. Den enskilde konsumenten och företagaren måste kunna lita på att det finns starka institutioner som bevakar marknader som öppnats för konkurrens och marknader kring viktig infrastruktur. För att få en bättre överblick över antalet myndigheter i statsförvaltningen har regeringen gett i uppdrag att förbereda upprättandet av ett myndighets- register. Regeringen har tillsatt en utredning i syfte att effektivisera den statliga förvaltningen (dir. 2006:123). I uppdraget ingår bland annat att klargöra vad som bör vara statliga åtaganden i form av myndighetsuppgifter och att lämna förslag till vilka övergripande förvaltnings- politiska principer som bör gälla vid organisering av den statliga förvaltningen och överväga vilka förändringar som bör göras i den nuvarande myndighetsstrukturen. Utredningen skall också redovisa vilka besparingar av myndigheternas samlade förvaltningskostnader som förslagen leder till. Dessutom skall utredningen redovisa vilka åtgärder som skulle behöva vidtas för att uppnå en besparing om av myndigheternas samlade förvalt- ningskostnader. Regeringen har också tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av regeringens stabsmyndigheter (dir. 2007:20). I uppdraget ligger bland annat att pröva det offentliga åtagandet och se över konkurrensutsatt verksamhet vid myndigheterna samt att tydliggöra stabsmyndigheternas roll i det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga förvaltningen. överlämnade sitt slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) till regeringen. Kommittén föreslår en omfattande reform av samhällsorganisationen. Betänkandet har sänts ut på remiss till ett stort antal remissinstanser. Regeringen kommer att verka för en bred och öppen debatt om kommitténs förslag. Regeringen driver på det så kallade e-för- valtningsarbetet. Elektronisk fakturahantering införs och förväntas ge besparingar på och därefter en miljard . Automatiseringen av ärendehantering prioriteras och ger ytterligare besparingar som kvaliteten och medborgarorienteringen kan förbättras. Säkerheten i den elektroniska kommunikationen stärks. Bättre styrning och kontroll Regeringen avser att med en ny myndighets- förordning förbättra styrningen av myndig- heterna med ett effektivt och tidsenligt styrinstrument. Den nya myndighetsför- ordningen skall tydliggöra ledningsformerna enrådighetsmyndighet, styrelsemyndighet och nämndmyndighet, liksom det ansvar myndig- heternas ledning har inför regeringen. Det ankommer på regeringen att försäkra sig om att myndigheterna bedriver verksamheten författ- ningsenligt och hushållar väl med statens medel. Vidare är regeringen angelägen om att myndigheternas interna styrning och kontroll är betryggande. I ljuset av detta bereder regeringen förslag till en ny förordning om intern styrning och kontroll i staten. Ambitionen är att beredningen skall vara avslutad . Vidare gäller en ny förordning för statlig internrevision. Tydliga krav på en väl fungerande intern styrning och kontroll på nationell nivå bidrar även till att myndigheternas hantering av EU- medel förstärks. Det är därför angeläget att även medlemsstaterna vidtar åtgärder nationellt i syfte att stärka förvaltningen och kontrollen av EU- medel. Regeringen överväger mot denna bakgrund, och i likhet med de initiativ som redan tagits i , respektive , att på eget initiativ införa ett nationellt intygande avseende hanteringen av samtliga EU-medel. Myndigheterna har till uppgift att förverkliga regeringens politik. Det är därför angeläget att närmare överväga hur uppföljningen och styrningen av förvaltningen skall utformas, men också vilken resultatinformation som kan och bör tas fram om den statliga verksamheten. lämnar (dir. 2006:30) sina förslag till hur resultatstyrningen bör förändras och utvecklas. De överväganden som förestår med anledning av dessa förslag kommer även att omfatta regeringens resultatredovisning till . Regeringen kommer att fortsatt verka för likvärdiga förutsättningar för människor i hela landet, oavsett var man bor. Detta innebär bland annat att kommuner och landsting skall ges förutsättningar att ge alla medborgare en god och likvärdig skola, vård och omsorg. som oskäliga skillnader mellan kommuner och landsting skall elimineras måste systemet för utjämning i högre utsträckning främja tillväxt och välfärd. Dagens utjämnings- system, framför allt inkomstutjämningen, hämmar emellertid kommuners och landstings ansträngningar att minska utanförskapet. I syfte att värna utjämningssystemet kommer regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att utvärdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjämning, inklusive de förändringar som föreslås. Alternativa metoder för inkomstutjämning med ett mer långsiktigt perspektiv skall utredas. Utredningen kan bland annat pröva möjligheten att utjämna de ekonomiska förhållandena mellan kom- munerna genom förändringar av den kommunala skattebasen. Översynen syftar till att undanröja tillväxthämmande faktorer och stärka incita- menten för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Utredningen skall även beakta konsekvenser för utjämningssystemet av reformer som påverkar den kommunala sektorn, t.ex. avvecklingen av den statliga fastig- hetsskatten. Ett slutbetänkande beräknas kunna lämnas . Inkomstutjämningen utreds och hanteras med förtur så att ett delbetänkande avseende inkomstutjämningen kan lämnas . I betänkandet Deluppföljning av den kom- munalekonomiska utjämningen (SOU 2006:84) föreslår utredaren en rad åtgärder för att vårda den kommunala utjämningen även i det kortare perspektivet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen följande: Den av utredaren föreslagna lönekostnads- utjämningen införs inte fullt ut enligt förslaget beroende på svårigheten att avgöra hur stor del av skillnaderna i lönekostnad som är strukturellt betingade. Genomslaget begränsas av utfallet i den föreslagna utjämningsmodellen (regres- sionen) men utan den föreslagna begränsningen till den faktiska lönenivån i respektive kommun och landsting. Det sistnämnda för att helt eliminera påverkan av den faktiska lönenivån. Att införa en lönekostnadsutjämning förutsätter förslag till lagändring i denna proposition. Regeringen gör följande bedömningar: De av utredaren föreslagna förändringarna i byggkostnadsutjämningen genomförs . Förslaget förutsätter ingen lagändring. Delmodellen för hälso- och sjukvård i landstingens kostnadsutjämning uppdateras i enlighet med utredningens förslag. En sådan uppdatering kräver ingen lagändring. En ny permanent uppföljningsorganisation inrättas i enlighet med utred- ningens förslag. Uppdraget, som omfattar att löpande följa upp utjämningssystemet, läggs på Statskontoret. Med en parlamentarisk utredning som ser över utjämningssystemet i det längre perspektivet och de omedelbara justeringar som presenteras ovan vårdas den kommunala utjämningen på ett ansvarsfullt sätt. 1.13En politik för trygghet och valfrihet skall ha en human flyktingpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Rätten till asyl skall värnas liksom en rättssäker prövning och ett värdigt mottagande. Migrations- och flyktingpolitiken står inför stora utmaningar. ansökte över 24 000 personer om uppehållstillstånd på grund av asylskäl, fler än 2005. väntas antalet stiga till närmare 40 000, för att uppgå till mellan 30 000 och 40 000 personer . Bakom utvecklingen ligger framför allt situationen i . antas över hälften av alla som söker asyl i tar också emot en mycket stor andel av de irakier som söker sig till något av EU-länderna. Omkring hälften av dessa söker asyl i . Det måste finnas en solidaritet mellan EU:s medlemsländer så att fler delar ansvaret för att erbjuda skydd för flyktingar. Det ökade antalet asylsökande medför att utgifterna för bostäder samt ersättningar till asylsökande, kommuner och landsting blir högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen föreslår med anledning av detta att anslaget för ersättningar och bostadskostnader ökas med 2007. Åren 20082009 ökar utgifterna med 900 respektive . beräknas utgifterna för ersätt- ningar och bostäder till . Regeringen anser att den statliga ersättningen bör öka till kommuner som träffar överenskom- melser med om mottagande av ensamkommande barn. Regeringen föreslår därför att anslaget för ersättningar och bostads- kostnader ökas med 2007 för detta ändamål. För 20082010 beräknas utgif- terna öka med . För att underlätta för personer som fått avslag på sin asylansökan att återvända till sina hemländer anser regeringen att ett åter- etableringsstöd bör införas på prov . Regeringen föreslår därför att anslaget för ersättningar och bostadskostnader ökas med 2007. Till följd av att antalet asylsökande till och ökar, växer antalet ärenden som har att handlägga. beräknas därför utgifterna öka med . beräknas utgifterna öka med respektive . Där- utöver ökar ersättningarna till kommuner för flyktingmottagande. beräknas ut- gifterna öka med . beräknas utgifterna öka med . I detta inkluderas en extra ersättning för att underlätta flykting- mottagande i kommuner med god arbets- marknad. Jämställdheten i har förbättrats, men kvinnor och män har fortfarande inte lika möjligheter. präglar regeringens arbete. Kvinnor och män skall ha lika möjligheter att utvecklas. Regeringen har som mål att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser ur ett könsperspektiv. När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. Den ekonomiska politiken skall användas för att försöka komma tillrätta med de obalanser mellan könen som finns inom ett antal områden . Att kvinnor har en lägre inkomst beror bland annat på att skatter och bidrag har fått en utformning som gör att det inte tydligt lönar sig att börja arbeta, än mindre att gå upp i arbetstid. Införandet av jobbavdraget var därför ett viktigt steg mot att göra det lönsamt att arbeta mer. Regeringens ambition är att fortsätta i samma riktning och ge fler kvinnor tydliga drivkrafter att gå från deltid till heltid. Regeringen vill även förbättra möjligheterna för kvinnor som startar nya företag. Det skulle sannolikt ändra den skeva förmögen- hetsutveckling som finns eftersom den bland annat bygger på att få kvinnor äger och driver företag. Att konkurrensutsätta de kvinnodominerade branscherna, till exempel sjukvården och barnomsorgen, och därigenom underlätta för nya företag är också ett viktigt sätt att öka friheten för kvinnor. Regeringen har tagit fasta på att människor behöver hjälp med att få vardagspusslet att gå ihop. Regeringen har föreslagit att kostnaden för att köpa hushållstjänster sänks från . Eftersom det oftast är kvinnorna som svarar för den stora arbetsinsatsen hemma kommer förslaget att ha störst positiv effekt på kvinnors möjligheter att kombinera hemmets och arbetslivets olika roller. Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är en viktig del av jämställdhetsarbetet. Även arbetet mot hedersrelaterat våld är angeläget. Regeringen bereder därför en handlingsplan om mäns våld mot kvinnor där också insatser mot hedersrelaterat våld kommer att ingå. Vidare bereds en handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Kvinnors hälsa är en viktig del av regeringens jämställdhetssatsning. Regeringen beslöt att satsa på ett treårigt forskningsprogram för bättre kvinnohälsa. Myndigheterna arbete för en minskad löne- skillnad är en viktig fråga i regeringens löpande dialog med myndighetscheferna. Detta gäller både de oförklarade löneskillnader som kvarstår efter att skillnader i arbetstid och arbetsuppgifter m.m. har beaktats och sådana löneskillnader som beror på att män i större utsträckning än kvinnor har ledande befattningar. skall de oförklarade löneskillnaderna i staten ha åtgärdats som myndigheternas arbete för att få fler kvinnor i ledande befattningar intensifieras. bereds förslag om barnomsorgspeng, ökat pedagogiskt inslag i förskolan, jämställdhetsbonus och ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag. Det yttersta syftet med dessa reformer är att ge alla barn en trygg uppväxt och ge varje barn förutsättningar att utvecklas som människa. Regeringen bedömer att de kommande förslagen ökar valfriheten för barnfamiljer, förbättrar möjligheterna till jämställdhet och delat ansvar för barnen, ökar mångfalden i förskolan och barnomsorgen och ger förutsättningar för föräldrar att kunna tillbringa med barnen. Vård och omsorg skall även vara solidariskt finansierad och fördelas efter behov. Den solidariskt finansierade välfärden måste dock vara öppen för nytänkande. En större mångfald och initiativkraft bidrar till att patienten och omsorgstagaren kan få bästa möjliga vård och omsorg. Inte minst måste den enskilde ges rätten att välja och framför allt att kunna välja bort det som inte fungerar. En mångfald av olika aktörer ger också förutsätt- ningar för bättre arbetsmiljö för de anställda och för vården och omsorgen att utvecklas. Valfrihet och självbestämmande för den enskilde är ett medel för att få högre kvalitet i vården, som det är ett mål i sig att varje person kan påverka sin egen situation och få möjlighet att fatta beslut som rör sin egen vardag. Extra ansträngningar måste göras för att valmöjligheterna skall omfatta alla, inte minst de grupper i samhället som nära nog berövats alla möjligheter att välja, som äldre, sjuka och funktionshindrade. Regeringen avser att genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden och konkurrensen mellan olika aktörer inom vård och omsorg. En ökad konkurrens kommer att öka valfriheten, men också bidra till utveckling i dessa sektorer. För äldre och multisjuka med ett stort och sammansatt vårdbehov behövs mer av helhetssyn. Patienten kommer att ges möjlighet till en fast vårdkontakt som vårdar eller vid behov lotsar patienten genom vårdkedjan. För att uppnå en ökad mångfald måste sjukvårdshuvudmännen ges möjligheter att själva välja driftsform för vården och omsorgen. Regeringen har därför bland annat fattat beslut om att upphäva de bestämmelser i hälso- och sjukvårdslagen som inskränker landstingens möjligheter att överlämna driften av region- sjukhus, regionkliniker och sjukhus till privata vårdföretag. Vidare har en arbetsgrupp tillsatts som skall överväga och lämna förslag om åtgärder som underlättar för vård- och omsorgspersonal att ta över driften av verksamhet från kommuner och landsting, s.k. avknoppning. Regeringen har avsatt 2007 för att stimulera avknoppning. Effektiv information inom hälso- och sjukvården För att regeringens satsningar på ökad valfrihet, tillgänglighet och kvalitet inom hälso- och sjukvården skall ge avsedd effekt krävs en välfungerande och effektiv informations- hantering. Det handlar dels om att nödvändig vårddokumentation skall finnas tillgänglig vid vård och behandling, dels att informationen skall ha en så hög kvalitet att den tolkas och förstås på ett enhetligt sätt i alla delar av vården. Regeringen satsar därför totalt på detta område för att utveckla hälso- och sjukvårdens ersättnings- system, främja öppna jämförelser, och för att skapa en standard för elektronisk informations- överföring.