prop · GU031d18 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).................. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:170) om ändring i studiestödslagen (1999:1395)............................................................... Utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................................... Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd.......................................................... 25:1 Studiehjälp m.m. ........................................................................... 25:2 Studiemedel m.m........................................................................... 25:3 Studiemedelsräntor m.m............................................................... 4.1.525:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk.......................................................... 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ......................................... 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m............................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd ............................................ 3.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 15 Studiestöd ...................... 3.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd ................ 4.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. ............................................................. 4.25:1 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och 4.25:1 Härledning av anslagsnivån 20072009............................................................... 4.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. ........................................................... 4.25:2 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall och 4.25:2 Härledning av anslagsnivån 20072009............................................................... 4.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m. ............................................... 4.25:3 Härledning av anslagsnivån 20072009............................................................... 4.25:4 Anslagsutveckling för Rekryteringsbidrag ......................................................... 4.25:4 Antal studerande och genomsnittsbelopp för rekryteringsbidrag, utfall och prognos 20062009........................................................................................ 4.25:4 Härledning av anslagsnivån 20072009............................................................... 4.25:5 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk............................................................. 4.25:5 Härledning av anslagsnivån 20072009............................................................... 4.25:6 Anslagsutveckling för 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ................... 4.25:6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden......................................................... 4.25:6 Härledning av anslagsnivån 20072009............................................................... 4.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer ....................................... 4.25:7 Härledning av anslagsnivån 20072009............................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 4.25:1 Folkmängd i tusental 20042005 och prognos 20062009 ................ 4.25:3 Studiemedelsränta, utfall och prognos 20072009 jämfört med ränta i 4.25:3 Utestående skuld i , utfall 20042005 och prognos 2006 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2006:170) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.2), 3.godkänner att lån tas upp i för studielån intill ett belopp om 149 (avsnitt 4.1.3), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 4.1.6), 5.för 2007 anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i Bidrag till vissa studiesociala ändamål Bidrag till vissa organisationer m.m. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395) skall ha följande lydelse. Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med det kalenderår då den studerande fyller . Det antal veckor som den studerande har haft studielån skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Detta gäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. Vad gäller studielån som har lämnats för studier i någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket skall veckor räknas in. En studerande som genom återbetalning eller avskrivning inte längre har studielån får beviljas nya studielån trots vad som anges i andra stycket. Re- geringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förutsättningarna att bevilja nya lån enligt detta stycke. 1 Senaste lydelse 2005:613. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Om den studerande inte har fått studielån skall rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som skall anses vara en sammanhängande period. Denna lag träder i kraft . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:170) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) dels att 4 kap. 22 § studiestödslagen (1999:1395) i stället för dess lydelse enligt lagen (2006:170) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att det i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2006:170) om ändring i studiestödslagen (1999:1395) skall införas en ny punkt, 3, av följande lydelse. Studielån som har lämnats för Studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som avses i studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § andra stycket för att den 3 kap. 2 § andra stycket för att den studerande skall få grundläggande eller särskild behörighet för högsko- eller särskild behörighet för högsko- leutbildning på annan nivå än fors- leutbildning på annan nivå än fors- karnivå kan skrivas av till viss del, om karnivå kan skrivas av till viss del, om låntagaren senare har beviljats stu- låntagaren senare har beviljats stu- dielån för studier i sådan utbildning dielån för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § första stycket. som avses i 3 kap. 2 § första stycket. I sådant fall får en sjättedel av det lå- I sådant fall får en sjättedel av det lå- nade beloppet jämte ränta som avser nade beloppet jämte ränta som avser det första lånet skrivas av för varje 40 det första lånet skrivas av för varje 60 poäng som kan ingå i en högskole- högskolepoäng som kan ingå i en hög- examen och som låntagaren har ge- skoleexamen och som låntagaren har nomfört med godkänt resultat. sammanlagda avskrivningen får dock Den sammanlagda avskrivningen får omfatta högst hälften av det först dock omfatta högst hälften av det lånade beloppet jämte ränta. först lånade beloppet jämte ränta. Avskrivning enligt första stycket får inte ske av lån som har lämnats under tid då det högre bidraget enligt 3 kap. 13 § lämnats. Regeringen får föreskriva att avskrivning enligt första stycket får ske även efter godkänt resultat i annan eftergymnasial utbildning än högskoleutbildning. Om en studerande har genomfört studier vars omfattning angetts i poäng enligt bestämmelser som skall tillämpas före , skall vid avskrivning enligt 4 kap. 22 § en sådan poäng motsvaras av en och en halv högskolepoäng. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Samtliga anslag under utgiftsområdet hör till politikområdet Utbildningspolitik som presenteras under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, politikområde 25 Utbildningspolitik. Under utgiftsområde 16 redovisas också insatser och resultat av studiestödsverksamheten. Inom utgiftsområdet föreslås att medel skall anslås för: -studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, -studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, -räntor för studielån tagna i , -inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån, -rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, -bidrag vid korttidsstudier, -bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk och -studiesociala ändamål. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val av studiestöd och räntekostnader för den totala studielåneskulden i . Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bestämmelser om rekryteringsbidraget återfinns i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag vid vissa studier i mindre omfattning regleras i förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, medan bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk samt bidrag för studiesociala ändamål regleras av förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd Totalt för utgiftsområde 15 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20072009. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. lägre än nivån 2006. regeringens förslag att avveckla rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Vidare bedöms utgiften minska med 2007 på grund av att antalet studerande i vuxenutbildning bedöms sjunka som följd av att endast en del av det riktade bidraget till vuxenutbildning skall tillföras kommunerna genom det generella statsbidraget under utgiftsområde 25 (se vidare avsnitt 6.4, utgiftsområde 16). beslut (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) att dels höja studiebidraget i studiehjälpen , dels höja studiemedlets bidragsdel med per studiemånad och lånedel med per studiemånad, utgifterna bedöms minska med 2007. Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen beräknas utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. Utgifterna bedöms minska med 747 miljoner på grund av sänkta volymantaganden. Slutligen bedöms utgifterna minska med anledning av att regleringen av statliga ålderspensionsavgifter blir lägre jämfört med regleringen . Tabell 3.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 4 Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 4.25:1 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och prognos 20062009 Tabell 4.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare finansierar anslaget bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt särskild författning (CSNFS 1983:17). Utfallet översteg 2005 anvisade medel med . förväntas utfallet bli lägre än anvisade medel. av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Ytterligare en procentenhet påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldrarna . Antal och kronor, avrundat till närmaste hundratal 1 Inklusive höjning av studiebidraget fr.o.m. . Regeringen redovisar resultaten av verksamheten i avsnitt 8, utgiftsområde 16. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Till följd av beslut (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) att fr.o.m. höja studiebidraget per studiemånad bedöms utgifterna öka med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat . Detta är en följd av de stora barnkullarna under slutet av 1980- och början av 1990-talen, barn som börjat nå gymnasieåldern. Befolkningsframskrivningar från indikerar att antalet ungdomar i aktuella åldrar kommer att öka fram . Diagram 4.25:1 Folkmängd i tusental 2004 2005 och prognos 20062009 Volymökningarna medför att utgifterna bedöms öka för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget med . beräknas utgifterna av samma anledning öka med 176 respektive . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas anslaget 25:1 Studiehjälp m.m. . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Tabell 4.25:1 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 22 042 380 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 24 899 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget finansierar utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395) samt pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Studerande med studiemedel finns främst inom högskola, vuxenutbildning, folkhögskola och kvalificerad yrkesutbildning. Eftersom studiemedlet till övervägande del är rättighetsstyrt är utgiften främst beroende av antalet studerande som läser en studiestödsberättigande utbildning och som ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Utgiften för de delar av studiemedlet som inte är rättighetsstyrt påverkas främst av efterfrågan. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgiven inkomst som överstiger fribeloppsgränserna. Utgiften påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom bidragets koppling till prisbasbeloppet. Det uppkomna anslagssparandet på är en följd av att antalet studerande som har rätt till det högre bidraget tidigare bedömts bli fler än vad som blivit fallet. Anslagssparandet har bortförts genom indragning. Till följd av beslut (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309) att införa ett tilläggsbidrag till studerande med barn från ökades anslag 25:2 Studiemedel m.m. med 2006. En jämförelse mellan anslag och prognos visar att prognosen ligger lägre än anslagsnivån. Skälen är att antalet vuxna studiemedelstagare med rätt till det högre bidraget och antalet studerande med det gene- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 rella studiebidraget har överskattats i tidigare prognoser. I tilläggsbudget föreslås att anslag 25:2 Studiemedel m.m. minskas med 2006. Tabell 4.25:2 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall och prognos 20062009 Antal och kronor, avrundat till närmaste hundratal 1Exklusive statlig ålderspensionsavgift. 2Inklusive höjning av studiebidraget fr.o.m. . Regeringen redovisar resultaten av verksamheten i avsnitt 8, utgiftsområde 16. Regeringens förslag: Studiestödslagen (1999:1395) ändras med anledning av att ett nytt poängsystem för att ange omfattningen av högskoleutbildning införs . Vidare görs ett tillrättaläggande genom ändring i lagen. Ärendet och dess beredning: Författningsförslaget knyter an till de ändringar i högskolelagstiftningen som beslutat om (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Lagförslaget har beretts med CSN under hand. Skälen för regeringens förslag: Poängsystemet är en viktig bas för studiemedelssystemets funktion. Omfattningen, eller studietakten, ligger till grund för de studiemedelsbelopp som kan beviljas. har beslutat om Högskolereformen 2007, som bland annat innebär att ett nytt poängsystem för högskoleutbildning införs där studier under ett läsår mot- svarar 60 högskolepoäng, i stället för 40 poäng som . Det nya poängsystemet innebär inte att förutsättningarna för rätt till studiestöd ändras. Studietid i relation till omfattningen i högskolepoäng skall även i fortsättningen vara avgörande för att fastställa studietakt för vilken studiestöd kan beviljas på samma sätt som . Däremot behöver definitionen av poäng för att reglera avskrivning av lån för tidigare studier i 4 kap. 22 § studiestödslagen justeras i enlighet med den nya poängberäkningen så att en sjättedel av det lånade beloppet jämte ränta skall skrivas av för varje 60 högskolepoäng. Ändringen är främst av teknisk karaktär och medför ingen kostnadsökning. Däremot berörs administrationen. Av lagstiftningstekniska skäl behöver ändring göras i av beslutad men ännu inte ikraftträdd ändringslagstiftning. CSN har uppmärksammat att en felskrivning skett i 3 kap. 9 § studiestödslagen i samband med utfärdandet av den senaste ändringen i paragrafen. Begreppet kalenderåret har felaktigt kommit att ändras . Eftersom den felaktiga skrivningen medför konsekvenser vid tillämpningen av bestämmelsen skall bestämmelsen ändras. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Till följd av beslut (prop. 2005/06:100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370) att fr.o.m. höja studiemedlets bidragsdel med per studiemånad bedöms utgifterna öka med 2007. beslut (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309) att fler studerande skall få möjlighet att finansiera sin utbildning med studiemedel bedöms medföra att utgifterna ökar med . Utgiften bedöms minska med 2007 på grund av att antalet studerande i vuxenutbildning bedöms sjunka som en följd av att endast en del av det riktade bidraget till vuxenutbildning skall tillföras kommunerna genom det generella statsbidraget under utgiftsområde 25 (se vidare avsnitt 6.4, utgiftsområde 16). 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Till följd av vissa satsningar på fler utbildningsplatser bedöms utgifterna öka med 2007. Enligt beslut som fattats av regeringen ökar prisbasbeloppet från 2006 till 2007. Förändringen innebär en ökad anslagsbelastning med 2007. Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare, och därmed utgiftsnivån, bli lägre 2007. Överföring till/från andra anslag Till följd av beslut (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:UbU2, rskr. 2005/06:105) i samband med budgetpropositionen blev en ny vidareutbildning inom området skydd mot olyckor i regi studiestödsberättigande . Dessutom ökar antalet studerande inom grundutbildningen något. Förändringen medför ökade utgifter med . Jämfört med 2006 bedöms utgifterna bli högre 2007 främst till följd av förändringen av regleringsbeloppen avseende den statliga ålderspensionsavgiften. Regleringsbeloppen fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den slutliga ålderspensionsavgiften. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 11 anvisas under anslaget 25:2 Studiemedel m.m. . beräknas anslaget till 11 respektive 11 . Tabell 4.25:2 Härledning av anslagsnivån 20072009 Förändring till följd av: -1 026 546 -1 057 113 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar utgifter för räntor på studielån som tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel och uppgick till 2005. Anslaget belastas dessutom med utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Studielån kan skrivas av bl.a. om de lämnats: -för behörighetsgivande studier, -inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser, -vid inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier, -på grund av åldersregler eller -på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. De viktigaste faktorerna som styr utgifterna på anslaget är upplåningsräntan och storleken på CSN:s totala skuld till för studielån tagna efter 1988. för studielån i förändras med de belopp som utlånas som nya lån och med de belopp som återbetalas av låntagarna. Även avskrivningar och konvertering av lån i äldre system till lån som finansieras i påverkar den totala skulden. Utgiften för nya lån är främst beroende av antalet studiebidragstagare och deras benägenhet att utnyttja studielånet. Förändringar av prisbasbeloppet påverkar studielånets storlek och därmed utgifterna för nya lån. blev utgifterna högre än tillgängliga medel. Överskridandet är en effekt av att avskrivningar av studielån och räntekostnaderna blev högre än beräknat budgetproposition. Utgiftsprognosen visar på ett underskott på till följd av det 25:2 Studiemedel m.m.. Regeringen redovisar resultaten av verksamheten i avsnitt 8, utgiftsområde 16. fanns drygt 1,8 miljoner studielån registrerade hos CSN. Det totala antalet låntagare var närmare 1,4 miljoner, varav kvinnor och män. Den samlade utestående skulden för studielån tagna i var vid utgången av 2005. bedöms nettoupplåningen bli .