prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingspolitiken uppdrogs åt ett antal myndigheter att redovisa förslag till metoder som kan bidra till att stärka myndigheternas arbete med de regionala utvecklingsprogrammen. Inom det strategiska området långsiktiga arbetskrafts- och kompetensförsörjningsbehov arbetade Myndigheten för skolutveckling, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Nationellt centrum för flexibelt lärande och , som var sammankallande. Särskilda insatser för vissa grupper inrättades ett läromedelsråd inom vars syfte är att främja tillgången till och tillgängligheten av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Institutet får endast i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden på egen hand utveckla, anpassa, framställa och distribuera läromedel för denna grupp. Under 20022005 avsattes till av ett utvidgat ansvar för läromedel till vuxenstuderande. I sitt uppdrag att i samarbete med utveckla stöd för vuxenstuderande med teckenspråk som första språk har Nationellt centrum för flexibelt lärande utvecklat läromedel för distansutbildning anpassade till målgruppen. vid () fördelar statsbidrag till bl.a. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kontakttolkutbildning och teckenspråktolkutbildning. tillkallades en särskild utredare som skulle göra en översyn av teckenspråkets ställning. Utredaren lämnade sitt betänkande, Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) . för särskilt utbildningsstöd fördelar statsbidrag till folkhögskolorna för t.ex. assistans, tolk samt anpassning av teknik och material. fördelar en viss del av statens bidrag till folkbildningen i form av stöd till kursdeltagare med funktionshinder inom folkhögskolornas verksamhet. står också för kostnader för pedagogisk verksamhet, t.ex. ökad lärartäthet. Bidrag till vissa verksamheter Samernas utbildningscentrum är en privat utbildningsanordnare, en stiftelse, med (), Same Ätnam och kommun som huvudmän. Skolan bedriver vuxenutbildning i form av kurser i språk, slöjd och kultur samt viss uppdragsutbildning. Nordiska Scenografiskolan i har under den första hälften av 2005 drivits som en riksrekryterande påbyggnadsutbildning i Attributmakeri/Specialeffekter och TV-sceno- grafi/Produktionsdesign. Utbildningen har varit en betydelsefull rekryteringsbas för TV- och filmbranschen. övergick verksamheten till och drivs vidare som en högskoleutbildning. är en ideell förening och har till uppgift att främja och utveckla hemslöjden i . Förbundet samordnar landets hemslöjdsföreningar. Fackliga organisationer och vissa andra organisationer har fått bidrag för att bedriva uppsökande verksamhet bland sina medlemmar. Organisationerna är Handikappförbundens samarbetsorgan, , (LRF), 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (TCO), Akademikers (), i (LO), (), Le- darna och . avsattes för ändamålet. Kampanj för vuxnas lärande I syfte att motivera och locka till studier samt att synliggöra kommunernas och folkbildningens stora utbud av utbildning för vuxna genomförde () i samarbete med Utbildnings- och även en nationell kampanj under namnet 1000 vägar till kunskap. Den s.k. Köpenhamnsprocessen som beskrivs i avsnitt 5 Barn- och ungdomsutbildning omfattar även vuxenutbildning. Nordiskt nätverk för vuxnas lärande (NVL) NVL är ett nordiskt nätverk som på uppdrag av förmedlar kompetens och erfarenheter avseende vuxnas lärande från fem nordiska länder och tre självstyrande områden. NVL:s arbete baseras på Nordiska ministerrådets strategiplan för utbildning och forskning, samt på den årliga handlingsplan som upprättas av Styrgruppen för Vuxnas Lärande och ordförandelandet i . Nätverket fördjupar det nordiska kunnandet och dess effekter kan utsträckas till närområden och övriga . pågår projekt kring bl.a. validering, kompetensutveckling, kvalitetssäkring, aktivt medborgarskap, hållbar utveckling, flexibelt lärande, vägledning och lika möjligheter. Inom ramen för EU-programmet olika delprogram fördelades för svenskt deltagande som stöd till olika transnationella samarbets- och utvecklingsprojekt. Syftet med projekten är att öka det europeiska samarbetet för livslångt lärande och att förbättra vuxnas möjligheter till lärande och utbildning. Programmet kommer att ingå i det nya integrerade utbildningsprogrammet för livslångt lärande inom ramen för EU-samarbetet. redovisade en utvärdering av vägledningen inom det offentliga skolväsendet. Inom vuxenutbildning i hela landet finns 363 vägledare, varav 243 har vägledarutbildning och 291 har heltidstjänst. Jämfört med gymnasiet och är vägledare inom vuxenutbildning oftare placerade centralt och deltar oftare i arbetslag eller elevvårdsteam. har utvecklat en internetbaserad portal för information och vägledning som lanserades . Valideringsdelegationen redovisade en rapport, Lägesbeskrivning Valideringsdelegationens erfarenheter av utvecklingen inom validering (U2005/8250/SV). Av rapporten framgår att ca 25 000 individer ges möjlighet att validera sin kompetens eller delar av den. Av dessa får ca 10 000 individer en större del av sin kompetens validerad. Majoriteten av alla kommuner uppger att de tillhandahåller validering inom den kommunala vuxenutbildningen. Därtill finns ett flertal fristående utbildnings- och kompetensanordnare samt valideringscentrum som erbjuder liknande tjänster. Av individer som validerats inom verksamhet är drygt en tredjedel studerande, något färre än en tredjedel arbetslösa samt en tredjedel redan anställda. Inom vuxenutbildning är validering av kunskaper inom vård och omsorg mest frekvent. Vidare konstateras i rapporten att resursåtgång och kostnad för validering varierar kraftigt och att det förekommer en mängd olika dokumentationsformer som slutresultat av genomförd validering. 6.3.2Kommunal och statlig vuxenutbildning Kommunerna genomförde själva större delen av utbildningsverksamheten, räknat på antalet studerande, inom vuxenutbildning (komvux) . Resterande del utfördes på entreprenad. Antalet tjänstgörande lärare har /00 nästan halverats och uppgick /06 till ca 6 800. Andelen lärare med pedagogisk utbildning var sistnämnda läsår vilket är en liten ökning jämfört . Enligt Statens skolverks lägesbedömning 2005 är det många som är som kompletterar matematik, svenska och engelska i komvux. Omvårdnad är det vanligaste karaktärsämnet bland kursdeltagare som är . Av kursdeltagarna är det drygt var femte som studerar hos en extern utbildningsanordnare. Enligt rapporten är läget i komvux då det gäller studieresultaten på individuell nivå gott. Diagram 6.1 Utbildningsbakgrund bland studerande i och statlig vuxenutbildning /05 Mer än 2-årigt gymnasium I diagram 6.1 redovisas utbildningsbakgrunden bland de studerande inom och statlig vuxenutbildning /05. Det kan konstateras att av de studerande i komvux saknar formell utbildning på gymnasienivå. har en formell utbildning motsvarande tvåårig gymnasieskola. Männen utgör en litet större andel än kvinnorna, respektive , då det gäller gruppen med grundskola som högsta utbildning. Då det gäller högst tvåårig gymnasieskola utgör männen och kvinnorna . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Drygt 40 600 personer, varav ca 26 100 kvinnor () och ca 14 500 män (), deltog i grundläggande vuxenutbildning läsåret 2004/05. Totalt är det en Drygt 32 300 studerande, , var födda utomlands. Andelen kursdeltagare i komvux som slutför sina planerade studier inom grundläggande vuxenutbildning ligger oförändrat kvar på . Svenska som andraspråk, engelska, matematik och orienteringskurser var de fyra kurskategorier som hade högsta antalet deltagare. Av deltagarna i orienteringskurser på grundläggande nivå slutförde kurserna. Den totala kostnaden för grundläggande vuxenutbildning under uppgick till vilket motsvarar ca per heltidsstuderande och år. Ca 2 600 årsstudieplatser fördelades till kommunerna och den grundläggande vuxenutbildningen inom ramen för det riktade statsbidraget. Resultatredovisningen avser både verksamhet finansierad med det riktade statsbidraget och kommunalt finansierad gymnasial vuxenutbildning. Den totala kostnaden för gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning var ca , vilket innebär en snittkostnad på per heltidsstuderande. Det statliga riktade bidraget krävde en motprestation på mätt i antal årsstudieplatser. anvisade medel motsvarande ca 46 100 årsstudieplatser i komvux. Enligt omfördelningsbeslut fördelade Myndigheten för skolutveckling ca 44 700 årsstudieplatser inom gymnasial vuxenutbildning Omfattningen av den gymnasiala vuxenutbildningen framgår av tabell 6.2. Man kan konstatera en ökning av antalet studerande /05 jämfört med föregående läsår. Omfattningen i årsstudieplatser beräknas totalt uppgå till drygt 78 300, varav ca 35 300 platser finansieras av kommunerna. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 6.1 Antal studerande i den gymnasiala vuxenutbildningen läsåren 2002/032004/05 Under /05 låg medianåldern i gymnasial vuxenutbildning , en minskning med jämfört med föregående läsår. Andelen studerande var , var och var . En stor andel, , var . Denna andel ligger något högre än för föregående läsår då var . Enligt statistik är andelen studerande under i komvux totalt . Andelen födda utomlands i gymnasial vuxenutbildning var /05 . De mest frekvent anordnade kurserna var i tur och ordning orienteringskurser, Datorkunskap, Matematik A och B samt Engelska A. Av yrkesinriktade kurser var Omvårdnad samt Arbetsmiljö och säkerhet de mest genomförda. Även andra kurser inom vårdområdet var vanligt förekommande. Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) Tyngdpunkten i den verksamhet vid CFL som kompletterar den kommunala vuxenutbildningen har alltmer övergått från utbildningstill utvecklingsinsatser. Utbildningsvolymen har minskat ytterligare . Det totala antalet kursdeltagare inom såväl anslagssom uppdragsfinansierad verksamhet var 3 825, vilket är en kraftig minskning jämfört med föregående år då antalet kursdeltagare var 10 248. Av de studerande i CFL:s gymnasiala vuxenutbildning återfanns i åldersgruppen och i åldersgruppen . Motsvarande siffror var . Andelen män var och andelen kvinnor var mot (källa CFL). Under /05 fanns ca 4 900 studerande i påbyggnadsutbildning anordnad av 117 kommuner och landsting. Jämfört med /03 har antalet studerande minskat med ca 1 800 och antalet kommuner eller landsting som anordnar påbyggnadsutbildning har minskat med elva . En förklaring är att ett antal platser överfördes till en statligt finansierad utbildningsform . Medianåldern var oförändrat . Andelen studerande födda utomlands har minskat något 2003/04 till 14,4 under /05. rande var kvinnor och män. Påbyggnadsutbildning med inriktning på företagsekonomi, transportteknik och barnskötare har haft flest kursdeltagare. närmare 3 350 ut- finansierade påbyggnadsutbildningar som anordnas av kommunala huvudmän, bl.a. vissa kortare utbildningar med nationellt fastställda kursplaner samt ett antal övriga utbildningar inom framför allt tekniska och hantverksinriktade områden. Till de kompletterande utbildningarna överfördes en industridesignutbildning med ca 35 platser. disponerade sammanlagt för statsbidrag till samtliga dessa utbildningar. Ungefär 2 150 platser inom de flesta yrkes- och branschområden överfördes till kvalificerad yrkesutbildning. Ett stort antal påbyggnadsutbildningar utvecklades därmed från att omfatta som mest tre terminer till att bli i huvudsak tvååriga utbildningar. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning disponerade ca för utbetalning av statligt stöd till dessa utbildningar. Resultatredovisningen för påbyggnadsutbildningar inom kvalificerad yrkesutbildning berörs närmare i avsnitt 6.3.6 Kvalificerad yrkesutbildning (KY). Till folkhögskolorna överfördes vidare ca 80 platser med inriktning på musik, teater och måleri samt omsorg. disponerade för detta ändamål. Till överfördes från kommun 16 platser avseende skogligt basår och till 16 platser från den Nordiska Scenografiskolan i . till de båda universiteten för driften av dessa utbildningar . 6.3.3Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Antalet studerande i särvux uppgick /06 till drygt 4 950 personer, en ökning med 160 deltagare jämfört med föregående läsår. Av deltagarna återfinns inom utbildning som motsvarar den obligatoriska särskolan, varav på grundsärskolenivå och på träningsskolenivå. Resterande deltog i undervisning på gymnasiesärskolenivå. Av deltagarna var kvinnor och män. Diagram 6.2 Antal studerande i vuxenutbildning för utveck- Antalet deltagare per undervisningsgrupp varierar kraftigt men det genomsnittliga antalet var 2,9 vilket är en svag ökning sedan föregående läsår. Medelåldern i särvux var under läsåret . Av deltagarna var födda utomlands. Antalet tjänstgörande lärare var, omräknat till heltidstjänster, 253 varav hade pedagogisk högskoleexamen. Den totala kommunala kostnaden för särvux 2005 var , vilket är en ökning med jämfört med . Även kostnaden per elev har ökat något och uppgick till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.3.4Svenskundervisning för invandrare (sfi) Antalet studerande i sfi varierar beroende av flyktingströmmar och invandring till . /05 deltog ca 48 000 personer i sfi. Av dessa var ca 29 000 kvinnor och knappt 19 000 män. Tabell 6.2 Antal studerande vid svenskundervisning för invandrare under 20012005 Av samtliga studerande har ca 13 300 avslutat utbildningen . Av dessa var 8 400 kvinnor och knappt 5 000 män. som nått kursmålen. Av dem återfanns inom studieväg 1 (Kurs B) och inom studieväg 2 (Kurs C) och inom studieväg 3 (Kurs D) eller i utbildning enligt äldre kursplan. Vidare har inte nått målen eller lämnat landet och har sluttestat direkt. Av de studerande avbröt totalt drygt 12 400 personer, , sina studier under läsåret eller gjorde studieuppehåll. Av dessa var 6 900 kvinnor och drygt 5 500 män. Av samtliga studerande fortsätter 22 250, eller , sina studier inom sfi. Diagram 6.3 Antal studerande som avslutat, avbrutit eller fortsatt utbildningen /05 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 /05 fanns, räknat på heltidstjänster, totalt 1 200 lärare inom sfi. Av dessa fanns i kommunala skolor och hos andra anordnare. Andelen lärare med pedagogisk utbildning uppgick till . I kommunala skolor hade av lärarna pedagogisk utbildning, medan motsvarande siffra hos andra anordnare var . Den totala kommunala kostnaden för sfi uppgick till ca under /05. Totalt 247 kommuner hade /05 deltagare i sfi. Antalet är oförändrat sedan föregående läsår. Statens bidrag till folkbildningen uppgick till . fördelade till verksamhet inom studieförbunden och till folkhögskolorna. Kostnaden för verksamhet uppgick till . Via utgiftsområde 17, anslaget 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen fördelades . De kommunala bidragen till studieförbunden uppgick till . Utöver stödet till den folkhögskola som har huvudman är kommunernas bidrag till folkhögskolorna marginellt. Landstingens stöd till studieförbunden och länsbildningsförbunden var 2005. Landstingens bidrag till folkhögskolorna ningsrådet angavs som ett av återrapporteringskraven att redovisa hur studieförbund och folkhögskolor arbetar med frågor rörande hållbar utveckling. I samband med genomförda uppföljningsbesök har , genom samtal, intervjuer och en enkätundersökning, inhämtat information om utvecklingen av lärandet och utbildningen för hållbar utveckling på lokal nivå. I en särskild rapport konstateras att de olika insatser som studieförbund och folkhögskolor gör vad gäller utbildning för en hållbar utveckling är en viktig och väl integrerad del av det lokala och regionala folkbildningsarbetet. också en nationell folkbildningskonferens med temat folkbildningens arbete för en nationell och global hållbar samhällsutveckling. De nio studieförbunden arrangerade drygt 292 000 studiecirklar. Antalet deltagare uppgick till ca 2,3 miljoner varav kvinnor och män. Det faktiska antalet deltagare beräknas till 1,5 miljoner personer, eftersom många deltog i flera cirklar. Totalt av deltagarna gick en studiecirkel . Diagram 6.4 Deltagare i studiecirklar fördelat per kön, Ämnesområdet konst, musik och media svarade för över hälften av det totala antalet studietimmar medan humaniora, språk och historia respektive samhällsvetenskap vardera svarade för av tiden. Tabell 6.3 Studiecirklarnas ämnesinriktning, 2005 Avrundat till närmaste hela procenttal Andel av totala antalet studietimmar (%) Konst, musik och media Humaniora, språk och historia Lantbruk, trädgård, skog och fiske 1 Matlagning, turism, resor, friskvård, idrott, konsumentkunskap m.m. av studiecirkeldeltagarna var målgruppsdeltagare (invandrare, personer med funktionshinder och arbetslösa). Andelen invandrare var (110 600 kvinnor och 104 200 män), andelen deltagare med funktions- (123 300 kvinnor (7 900 kvinnor och 6 800 män). Unga personer var väl re- av antalet deltagare. Av de unga deltagarna var män och kvinnor. Ungdomsgruppernas storlek varierade dock mellan de olika studieförbunden. Sammantaget anordnade studieförbunden 237 600 kulturprogram (bl.a. föreläsningar) för 15,5 miljoner deltagare och drygt 1 miljon medverkande. På de långa kurserna (kurser eller längre) samlade folkhögskolorna 2005 omkring var kvinnor och var män såväl vår som höst. Av deltagarna i folkhögskolornas långa kurser hade någon form av funktionsnedsättning eller språkliga funktionshinder. I de korta kurserna utgjorde andelen deltagare med funktionshinder . Antalet invandrare med brister i svenska språket uppgick till knappt 2 800 under såväl vårsom . Sammantaget utgjorde invandrare med brister i svenska språket av antalet deltagare på de långa kurserna. deltog 74 400 personer i de korta kurserna (). Av dessa var kvinnor och män. av deltagarveckorna 2005. Av det totala antalet deltagarveckor 2005 utgjorde uppdragsutbildningarna . Folkhögskolorna arrangerade sammantaget närmare 2 800 kulturprogram riktade till allmänheten. Antalet deltagare i denna del av verksamheten uppgick till 240 000. 220 000 personer. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.3.6Kvalificerad yrkesutbildning (KY) 2 200 överförda från påbyggnadsutbildning. Det är drygt 1 500 fler än föregående år samt 1 800 fler än vad Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning lägst haft att planera för. Den större delen av de 1 000 extra platser som utgjorde en engångsinsats var föremål för beslut /06. Av nya sökande har uppfyllt kraven och beviljats en första start. har knappt 27 500 studerande deltagit i KY vilket är en ökning jämfört med då knappt 20 900 personer deltog. Jämfört med 2004 har ett större antal nya 599 utbildningar av 299 olika anordnare. Statsbidragen har fördelats mellan olika kategorier anordnare. Av dessa är primärkommuner störst , privata företag och privatägda ekonomiska föreningar , övriga organisationer och ideella föreningar , statliga myndigheter , landstingskommuner och övriga kommunala sektorn . Fördelningen framgår av diagram 6.5. Diagram 6.5 Anordnare av kvalificerad yrkesutbildning Källa: Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Snittkostnaden per utbildningsplats var , vilket innebär en ökning med ca per utbildningsplats i förhållande till 2004. KY finns i alla län med undantag av . Storstadslänen har flest antal utbildningar med som har flest på- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gående med 136, län som har 112 och som har 98. Den största förändringen har skett i som haft 10 pågående utbildningar. Utbildningarna har dock ökat till 27. Störst antal pågående utbildningar finns inom områdena (enligt svensk utbildningsnomenklatur, SUN) Företagsekonomi, handel och administration (147), Teknik och teknisk industri (105) samt Data (77). Andelen studerande som antagits och därefter påbörjar en KY har ökat med 2005 jämfört med . Sökandetrycket är störst inom utbildningsområdena Personliga tjänster, Journalistik och information samt Säkerhetstjänster med flest sökande per antalet antagna. Det har varit lättast att bli antagen inom områdena Teknik och teknisk industri samt Miljövård och miljöskydd där varannan sökande kommit in. Myndigheten har omkodat tidigare branschområden till SUN-områden, vilket gör det svårt att jämföra sökandetrycket . Liksom har de flesta studerande en två eller treårig yrkesförberedande studieväg bakom sig. Medelåldern på de studerande är . Av de studerande hade utomnordisk bakgrund. Diagram 6.6 nedan visar antalet kvinnor och män i KY 20032005. har fördelningen mellan kvinnor och män i utbildningarna gått från en överrepresentation av män till en fördelning på kvinnor och män. De studerandes fördelning över yrkes- och utbildningsområdena inom KY präglas emellertid ännu av relativt traditionellt könsbundna yrkesval. Diagram 6.6 Antal kvinnor och män i kvalificerad yrkesutbildning, 20032005 Källa: Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Vid den uppföljning som Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning gör efter examination från en utbildning har framgått att av deltagarna hade anställning eller eget företag året efter utbildningen och hade anställning eller eget företag inom den bransch de utbildat sig i. Detta är en ökning då siffran låg på . Detta är en marginell förändring sedan föregående års mätning. har 82 tillsynsbesök genomförts. Ledningsgruppernas arbete och funktion har särskilt stått i fokus . Vid 37 av tillsynsbesöken fanns inga skäl till kritik, medan 44 beslut innehöll en eller flera kritiska kommentarer. har 6 714 studerande avslutat sin utbildning med eller utan examen. Påbyggnadsutbildning inom KY som överförts från kommunerna. har Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning beviljat 83 av 162 ansökningar om att utbildningar som tidigare bedrivits som påbyggnadsutbildning skall få bedrivas som KY. Antalet studerande i dessa utbildningar är 2 261. Snittkostnad för en utbildningsplats var , vilket är högre än snittkostnaden för reguljär KY. Huvudmannen för lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken, , har genomfört två intag med vardera 25 utbildningsplatser. Sökandetrycket har varierat mellan de sökbara yrkena. För vissa yrken har antalet sökande varit större än möjligheten att ordna utbildningsplats och inom vissa områden har önskemål om utbildning inte kunnat uppfyllas. Totalt har 150250 personer sökt utbildningen. En individuell studieplan skall upprättas för varje studerande. I planen beskrivs kvalitetssäkringen av utbildningen. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har utövat tillsyn avseende det första intaget på utbildningen. Det sammantagna intrycket är att utbildningen genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Kompletterande utbildningar finns spridda över hela landet. Totalt omfattade verksamheten 235 kompletterande utbildningar . Det är en ökning . Av dessa berättigade 87 till statsbidrag och studiestöd, 59 berättigade till endast studiestöd och 10 berättigade till endast statsbidrag . Övriga står enbart under statlig tillsyn. Det sammanlagda antalet studerande på utbildningarna var närmare 5 300, vilket är en minskning trots att antalet utbildningar ökat. Antalet utbildningar som berättigar till studiestöd och berättigade till statsbidrag minskade . De med enbart tillsyn minskade , de med tillsyn och studiestöd ökade och de med tillsyn och statsbidrag minskade . Av deltagarna i kompletterande utbildningar var kvinnor och män. Jämfört med 2004 har andelen kvinnor ökat med en procentenhet. Medelåldern bland deltagarna var . Flest antal utbildningar finns inom områdena Konst (49) och Hantverk (57) samt , teater och musik (48). Minst antal utbildningar finns inom Djurvård där endast tre utbildningar genomfördes. Flest deltagare återfinns inom Konst (1 066) och Hantverk (1 021). Av de utbildningar som berättigade till statsbidrag och studiestöd hade utbildningarna inom området Konst flest studerande, i genomsnitt 654. Även bland de utbildningar som endast berättigade till studiestöd svarade utbildningarna inom området Konst för det största antalet studerande, 345.