prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — I skrivelsen tog den dåvarande regeringen ställning till de förslag om en etappvis utbyggnad av digitala ljudradiosändningar med s.k. DAB-teknik (Digital Audio Broadcasting) som lämnade i slutbetänkandet Digital radio (SOU 2004:16). Bedömningen var att det inte fanns skäl att för tillfället välja en enskild teknik för den framtida ljudradiodistributionen och att det därför inte var aktuellt att besluta om en utbyggnad av DAB-sändningarna. I skrivelsen konstaterades att flera tekniska lösningar finns eller håller på att utvecklas för digital distribution av ljudradio. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 des att andra tekniska lösningar än DAB, exempelvis samarbete mellan radio och TV, inte prövats fullt ut. behandlade skrivelsen (bet. 2005/06:KU30, rskr. 2005/06:192). Radio- och fick i uppdrag att följa utvecklingen av tekniker för digital distribution av ljudradio och att i dialog med radiobranschen ta fram underlag för en löpande bedömning av olika tekniker. En första delrapport lämnades , i vilken verket översiktligt beskriver olika digitala distributionstekniker och utvecklingen av dessa. En andra delrapport skall lämnas och uppdraget skall slutligt redovisas . Ett av målen för mediepolitiken är att motverka skadliga inslag i massmedierna. överlämnade Radio- och TV- lagsutredningen delbetänkandet Skydd av barn mot olämpligt programinnehåll i TV (SOU 2001:84). Utredningen gjorde bedömningen att det inte var nödvändigt med någon skärpt lagstiftning för att skydda barn mot olämpligt programinnehåll i TV. Den förespråkade istället olika former av självreglering. Betänkandet har inte remitterats. Efter remittering av departementspromemorian Förråande pornografiska filmer (Ds 2001:5) beslutade den dåvarande regeringen om lagrådsremissen Vissa censurfrågor m.m. I lagrådsremissen föreslogs bl.a. en ändring i 4 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram (granskningslagen). Förslaget innebar att exemplifieringen av vad som särskilt skall beaktas vid bedömningen av om en framställning i en film eller ett videogram kan verka förråande skulle utökas med andra grovt kränkande sexuella handlingar. Lagrådet avstyrkte lagförslaget. föreslog i sitt betänkande 1994/95:KU14 att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen bör redovisa resultatet av sitt arbete mot våldet i samhället och förelägga förslag till lämpliga åtgärder. biföll utskottets förslag (rskr. 1994/95:243). I redogörelser för behandlingen av skrivelser har den tidigare regeringen redovisat olika åtgärder som den vidtagit för att tillgodose tillkännagivande. bakgrund av att den tidigare regeringen redogjort för sina åtgärder inom området anser regeringen att skrivelse är slutbehandlad. Lokal icke-kommersiell radio och TV i fick i uppdrag att ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området ickekommersiell lokal-TV. har fördelats för uppdraget . Uppdraget redovisades till Radio- och . Av redovisningen framgår att uppdraget främst varit inriktat på hur icke-kommersiell lokal-TV kan struktureras och effektiviseras i hela landet. I budgetpropositionen aviserade den tidigare regeringen initiativ som ökar fokus på frågor om hur män och kvinnor framställs i medierna. Mot den bakgrunden arrangerades debattdagen Jämställt i bruset. Syftet med dagen var att diskutera mediebranschen och mediernas innehåll ur ett jämställdhetsperspektiv. Debattdagen bestod dels av föreläsningar av forskare på området, dels av paneldebatter med företrädare för branschen, myndigheter och organisationer. En dokumentation av dagen finns tillgänglig i Utbildnings- och . En revidering av TV-direktivet (direktiv /552/EEG, ändrat genom direktiv /36/EG) pågår. Europeiska kommissionen beslutade om ett förslag till ändringar i direktivet (KOM(2005) 646 slutlig). De viktigaste förändringar som föreslås är att direktivets tillämpningsområde utökas, att ett antal basregler skall gälla för alla audiovisuella medietjänster och att TV-sändningar utöver basreglerna omfattas av mer detaljerade regler för t.ex. reklaminnehåll. Den första läsningen av kommissionens förslag genomförs nu parallellt i rådet och i . Avsikten är att detta arbete skall kunna slutföras . Förhandlingarna fokuserar särskilt på hur tillämpningsområdet ska definieras, vilka justeringar som ska göras av direktivets jurisdiktionsregler och hur reklamregler och regler för sponsring och produktplacering ska utformas. Regeringen avser att återkomma med besked om den svenska inställningen till förhandlingarna. bedriver ett aktivt arbete för att främja yttrandefrihet, fria medier och mediemångfald inom . Yttrandefriheten och ett fritt åsiktsutbyte som också ger plats för olika perspektiv är garanterade genom bl.a. ett flertal europeiska konventioner. har framstegen bland de så kallade nya medierna uppmärksammats inom . omfattar arbetet inom styrkommittén för massmediefrågor, CDMC (and ), även de nya teknikformerna på medieområdet. Den sjunde ministerkonferensen på massmedieområdet arrangerades i , , där presenterade en nationell rapport om mediepluralism och mediemångfald. bedriver även ett aktivt arbete i en specialistgrupp för medier i kristid, MC-S-IC. 5.5.1Radio och TV i allmänhetens tjänst Programföretagen (), () och () skall enligt anslagsvillkoren följa upp och redovisa hur uppdragen genomförts. Redovisningarna gäller det gångna verksamhetsåret och utgår från sändningstillstånd, anslagsvillkor och i förekommande fall företagens egna måldokument. Ett syfte med redovisningarna är att de ska vara en del av underlaget inför kommande tillståndsperiod och skärpa företagens uppmärksamhet på hur uppdraget uppfyllts. Ett annat syfte är att informera allmänheten om hur verksamheten bedrivits samt stimulera till offentlig debatt. och TV har i uppdrag att granska om redovisningarna ger ett tillräckligt underlag för en bedömning av hur 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 företagens uppdrag fullgjorts. Nämnden har bedömt att redovisningarna avseende 2005 är väl genomförda men har lämnat vissa synpunkter. När det gäller SR anser nämnden att redovisningen bör förbättras i fråga om samarbete med utomstående och program på minoritets- och invandrarspråk. anser att SVT:s redovisning behöver förbättras i fråga om samarbete med utomstående och program för funktionshindrade. UR:s redovisning bör enligt nämnden förbättras i fråga om programstatistik, samarbete med utomstående, program för språkliga och etniska minoriteter och program för funktionshindrade. Verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst har behandlats i propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112) som överlämnades till . har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 2005/06:KrU28, rskr. 2005/06:323). har redovisat hur informationsverksamheten har organiserats inför de etapper av digital-TV-övergången som har genomförts. Kommissionen har haft ett fortlöpande samarbete med SVT, och . Informationen har riktats till allmänheten i de berörda områdena samt till kommuner, installatörer, hemelektronikbranschen och massmedierna. Syftet har i första hand varit att alla som berörs av övergången skall bli medvetna om att den äger rum men också att hushållen skall få kunskap om vad de behöver göra och hjälp att fatta välgrundade beslut. Informationsåtgärderna har bl.a. omfattat utskick till alla hushåll i de områden som omfattas av de olika etapperna, möten med kommuner och branschföreträdare, framtagande av checklistor över nödvändiga åtgärder, en hemsida och en telefonservice. I anslutning till respektive övergångsdatum har annonser och informations- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 meddelanden sänts i TV. I de aktuella områdena har också en särskild textinformation i TV-rutan använts för att göra tittarna uppmärksamma på att övergången är nära förestående. har också gjort mätningar i anslutning till de olika etapperna för att ta reda på hur väl befolkningen har känt till övergången och vilka lösningar som har valts. Av de undersökningar som Digital-tv-kommis- sionen har låtit utföra om de två etapper som ägde rum respektive framgår sammanfattningsvis att de berörda hushållen hade god information om den kommande övergången. av de berörda i den senaste etappen ansåg att de hade fått tillräcklig information och ansåg att de hade haft tillräcklig förberedelsetid inför själva övergången. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. fick 74 tidningar driftsstöd till ett sammanlagt belopp av . Av dessa tidningar var 50 lågfrekventa (12 nummer/vecka) och 24 medel- eller högfrekventa (35 resp. 67 nummer/vecka). fick fyra nystartade dagstidningar driftsstöd medan tre driftsstödsberättigade tidningar upphörde med utgivningen. Distributionsstöd utgick till 141 tidningar med ett sammanlagt belopp av . Av dessa var 36 lågfrekventa och 105 hög- eller medelfrekventa. Ut- över ordinarie distributionsstöd har ett särskilt distributionsstöd för lördagsutdelning utbetalats med till 79 tidningar. Under 20022004 fanns ett tillfälligt utvecklingsstöd. Vissa utbetalningar av detta stöd, uppgående till totalt , har dock skett . Presstödet har legat på ungefär samma nivå , då det särskilda distributionsstödet och det tillfälliga utvecklingsstödet infördes. Efter fanns det ett visst sparande på anslaget för presstöd, men belastas anslaget av att ytterligare en högfrekvent dagstidning har blivit driftsstödsberättigad. Syftet med stödet till radio- och kassettidningar är att ge synskadade och andra som inte kan läsa en tryckt tidning möjlighet att ta del av dagstidningarnas innehåll. Vid utgången av 2005 gavs 95 taltidningar ut, varav 66 radiotidningar, 13 kassettidningar, 1 och 19 (dvs. radiotidningar som sänds med talsyntesteknik). kom ut i både radio- och RATS-format och en tidning gavs ut både som radio- och kassettidning. genomförde en upphandling av nya digitala radiotidningsmottagare. Ett avtal har slutits med ett företag om utveckling, tillverkning och leverans av nya mottagare . En första serie av de nya mottagarna, som är mindre och mer användarvänliga än de gamla, levererades till Norrbottens-Kurirens radiotidningsabonnenter. beslutade att köpa in mobiltelefoner för att ersätta datorerna i systemet för RATS-tidningar. De första telefonerna levererades till och Tidnings taltidningsabonnenter. uppgick det totala antalet taltidningsabonnemang till 8 206, vilket är något lägre än 2005. Av dessa abonnemang avsåg 7 073 radiotidningar, 547 kassettidningar, 36 och 550 RATS-tidningar. bedömer att de beskrivna teknikskiftena kommer att göra taltidningarna mer användarvänliga och på så sätt öka intresset hos potentiella användare. Den regionala spridningen av taltidningar bedöms av vara god. än hälften av landets alla dagstidningar ges ut även som taltidningar. Regeringen bedömer att stödet till radio- och kassettidningar fyller en viktig funktion i samhället genom att garantera utgivning av och tillgång till taltidningar. Det är resurskrävande att producera och distribuera taltidningar och eftersom det rör sig om ett begränsat antal abonnenter blir kostnaden per abonnent hög. Ju modernare teknik som används desto lägre blir dock kostnaden per abonnent. De teknikskiften som taltidningsverksamheten genomgår beräknas därför ha en positiv inverkan på kostnadsbilden . kan en större användarvänlighet göra att kostnaderna ökar till följd av ett större antal abonnenter. En del av det mediepolitiska målet är att motverka skadliga inslag i massmedierna. granskar filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning samt fastställer åldersgränser för de filmer som granskas. Åldersgränserna sätts utifrån en bedömning av om filmerna kan vålla barn i olika åldersgrupper psykisk skada. Av de långfilmer som granskades blev helt barntillåtna medan av filmerna blev förbjudna att visas för barn . har andelen filmer som blivit barntillåtna ökat något medan andelen med åldersgräns från hållit sig på ungefär samma nivå. Andelen filmer som fått en åldersgräns på sju och har således minskat. Granskningen sker enligt lagen om granskning och kontroll av filmer och videogram (1990:886). (U 1990:03, Rådet mot skadliga våldsskildringar) arbetar med att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga i enlighet med de tilläggsdirektiv som rådet fick (dir. 2003:75). har bl.a. producerat Ungar & Medier 2005, en omfattande studie av hur barn och unga 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 använder och upplever olika medier. Rådet har i samarbete med Nordicom producerat Våld och pornografi i medierna, en undersökning om allmänhetens åsikter om bl.a. pornografins påverkan på unga. har rådet producerat på porr, en antologi om ungas förhållande till sex och pornografi i medierna. har tillsammans med Myndigheten för skolutveckling tilldelats EU-medel för att vara svenskt centrum för säkrare Internetanvändning bland barn och unga. och Myndigheten för skolutveckling driver unga Internet, i form av ett antal regionala seminarier. Kampanjen syftar till att öka medvetenheten och uppmuntra till dialog mellan barn och vuxna om säkert användande av Internet. Såväl det arbete som utför genom granskning och godkännande av filmer och videogram som skall visas offentligt, som arbete med att sprida information och kunskap om riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och ungdomar, är väsentliga för att uppnå målet om att motverka skadliga inslag i massmedierna. Flera aktörer arbetar aktivt med att ta fram värdefull information om utvecklingen inom medieområdet. Radio- och som följer utvecklingen inom medierna och publicerar statistik m.m. De utbudsstudier som publiceras av och TV är också av stort värde, liksom Nordicoms arbete med mediestatistik och spridning av information och kunskap om medier och kommunikation utifrån den forskning som bedrivs på området. Europeiska Audiovisuella Observatoriet arbetar med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området och bör ges fortsatt svenskt stöd. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Medieområdet utvecklas och förändras snabbt. Därför är den uppföljning av utvecklingen som bedrivs på mediemyndigheterna och andra institutioner av största betydelse bl.a. för att ge ett underlag för regeringens ställningstaganden på området. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. Radio och TV i allmänhetens tjänst Propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112) innehåller förslag till riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst under kommande tillståndsperiod. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2005/06:KrU28, rskr. 2005/06:323). I avsnitt 5.9 i denna proposition lämnar regeringen förslag om tillståndsperioden för programföretagen. Med anledning av propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 tillkännagav att det finns behov av att klargöra vilka riktlinjer som skall gälla avseende vissa aspekter av frågan om överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. En särskild utredare har av den tidigare regeringen fått i uppdrag att analysera och klargöra vilka möjligheter bör ha att vidareförsälja rättigheter till offentligt framförande med hänsyn till den grundläggande principen att sändningarna skall vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. och skall omfattas av analysen i den mån det är befogat. Utredningen överlämnade betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande, som remissbehandlas. De två första etapperna av övergången från analoga till digitala TV-sändningar i marknätet har genomförts. De återstående tre etapperna genomförs samt våren och . kommer all marksänd TV i att distribueras via ett digitalt sändarnät som når i stort sett hela landets befolkning. De digitala sändningarna rymmer betydligt fler programtjänster än de analoga sändningarna. För de hushåll som har valt ett betal-TV- abonnemang medför digitaliseringen att antalet programtjänster har ökat kraftigt. Även de hushåll som har valt att endast se de fria kanalerna har fått möjlighet att se fler programtjänster . Den internationella konferensen (RRC-06) om användning av radiofrekvenser för digitala rundradiosändningar i , och delar av avslutades med att en överenskommelse antogs. Enligt överenskommelsen, som kallas 06 (GE06), finns utrymme motsvarande sammanlagt åtta rikstäckande digitala TV-nät och ett rikstäckande och tre regionala digitala ljudradionät i . Under vissa förutsättningar kan frekvenstilldelningarna emellertid också användas för andra tillämpningar än rundradio. I och med att de analoga marksändningarna successivt upphör kommer sändningsfrekvenser att frigöras för annan användning. har lagt fram en rapport om hur dessa frekvenser skulle kunna användas. I rapporten konstateras att frekvensutrymmet kan användas för flera TV-programtjänster i standardformat, för högupplöst TV, för mobil-TV eller för fast trådlöst bredband eller för mobilt bredband/mobiltelefoni. Efter remissbehandling kommer regeringen att ta ställning till innehållet i rapporten. Genom digitaliseringen skapas alltså möjligheter för nya sätt att sända och ta emot TV, t.ex. högupplöst TV och mobil-TV. förbereder regeringen ny lagstiftning om tillståndsfrågor för digitala TV-sändningar på grundval av förslag från Radio- och TV-lags- utredningen i delbetänkandet Nytt regelverk för marksänd digital-TV (SOU 2004:39). Regeringen bereder också förslagen i två andra betänkanden från samma utredning, Anpassning av radio- och TV-lagen till den nya digitala tekniken (SOU 2005:62) och Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor (SOU 2006:51). Den tidigare regeringen föreslog i propositionen Morgondagens nyheter nya villkor för driftsstödet till dagstidningar (prop. 2005/06:201) flera ändringar i presstödsförordningen (1990:524). Förslagen antogs med vissa modifieringar av (bet. 2005/06:KU40, rskr. 2005/06:367). Regeringen har anmält de förändringar som görs i presstödsförordningen till Europeiska kommissionen och ändringarna förutsätter ett godkännande från kommissionen. Med hänsyn till att kommissionens behandling av ärendet inte är slutförd lämnar regeringen i denna proposition förslag om att ändringarna i presstödsförordningen inte skall träda i kraft utan (se utgiftsområde 1, avsnitt 5.2.2). har det funnits ett särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygdsområden. Stödet är tidsbegränsat och gäller till utgången av 2006. 2004 föreslår i slutbetänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) bl.a. att stödet blir permanent och införs i presstödsförordningen. Regeringen konstaterar att det särskilda distributionsstödet har haft en mycket begränsad effekt bl.a. eftersom endast ett mycket litet antal abonnenter har återfått sin lördagstidning sedan stödet infördes. Regeringen anser inte att effekterna av stödet är tillräckligt stora för att motivera kostnaderna och att stödet därför inte bör förlängas. I volym 1, kapitel 5, behandlas frågan om reklamskatten. Stödet till radio- och kassettidningar fyller en viktig demokratisk funktion och bidrar till att uppfylla såväl mediesom handikappolitiska mål. Med hjälp av stödet förbättras tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade, dyslektiker, afatiker och andra personer som på grund av något funktionshinder inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning. En viktig del av statens insatser är att tillhandahålla den utrustning som behövs för att ta del av taltidningarnas innehåll. Med start sker en övergång till modernare teknik för mottagning av radiotidningar och (dvs. radiotidningar som sänds med 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har bland annat beslutat att tillföra anslaget för stöd till radio- och kassettidningar för att möjliggöra inköp av digitala radiotidningsmottagare, vilka levereras 2008. bedömer att övergången kommer att göra utsändningarna mer användarvänliga och attraktiva för abonnenterna. är den nya tekniken mer kostnadseffektiv i den meningen att kostnaderna för att underhålla de nya RATS- och radiotidningsmottagarna, enligt vad regeringen har inhämtat, är lägre än i de äldre systemen. Lokal icke-kommersiell radio och TV De icke-kommersiella medierna är viktiga för demokrati, yttrandefrihet, mångfald, föreningsliv och integration eftersom de möjliggör för olika intressen och åsikter att göra sig hörda i samhällsdebatten. En av de stora utmaningarna i det moderna medielandskapet är att främja en mediemarknad där det finns utrymme för mångfald till både innehåll och ägande. Närradio och lokal-TV är viktiga komplement till såväl radio och TV i allmänhetens tjänst som kommersiell radio och TV. Skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll Mediesektorn har genomgått stora förändringar till följd av den snabba tekniska utvecklingen. Det har inneburit att nya möjligheter öppnats som risken ökat för att barn och unga kommer i kontakt med innehåll som kan vara olämpligt, skadligt eller olagligt. Arbete för att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll bedrivs därför bl.a. av . arbete rör barns och ungas mediesituation, hur de använder olika medier och påverkas av rörliga bilder i film, , datorspel och på Internet. Arbetet är främst inriktat på att stärka barn och unga som mediekonsumenter och ta fram och sprida kunskap inom området. arbetar även med att driva på branschernas självreglering. kommer att fortsätta sitt engagemang inom Safer Internet Plus. Projektet syftar till att skapa en säkrare användning av Internet bland barn och unga och går under 20072009 in i en ny fas. kommer i samarbete med att skapa en hjälplinje dit barn och unga kan vända sig för att få råd och stöd. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utbyte av TV-sändningar mellan och har en lång tradition av nära samarbete inom medieområdet. och har haft ett särskilt nära samarbete på grund av den stora minoriteten finsktalande personer som bor och lever i och den höga andelen svensktalande i . I enlighet med en uppgörelse mellan och om TV-utbyte sänds en finsk kanal, TVFinland, i marknätet över och genom kabelnätverk till en rad andra orter i . TV-utbytet innebär på motsvarande sätt att en svensk kanal, SVTEuropa, sänds i marknätet i södra och att och sänds i marknätet i . Med anledning av att både och genomför en övergång till digitala sändningar i marknäten förs nu diskussioner om praktiska lösningar för att garantera utbytet också framöver. I har en särskild utredare föreslagit att och skall distribueras i det digitala marknätet i både södra och . I övervägs möjligheten att sända den finska programkanalen i delar av det digitala marknätet. Av- sikten är att kunna presentera lösningar både i och före övergången till digitala sändningar i och i . Regeringens förslag: Hänvisningen i 5 § andra stycket lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område ändras till att avse 10 § i stället för 14 §. Hänvisningarna i 6 a § andra stycket och 9 § första stycket ändras till att avse 4 b § i stället för 4 a §. Ärendet och dess beredning: inkom Radio- och med en skrivelse (dnr U2006/4624/RS) med förslag till ändringar i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område (koncessionsavgiftslagen). Skrivelsen har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2006/4624/RS). Lagändringarna är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Skrivelsens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i och Länsrätten i har tillstyrkt förslaget. Skälen för regeringens förslag: överlämnade regeringen en proposition om punktskatternas infogning i skattekontosystemet m.m. (prop. 2001/02:127). I propositionen föreslogs bl.a. att 14 § koncessionsavgiftslagen skulle ändra beteckning till 10 §.