prop · GU031d23 · 2007-01-01 00:00:00 — 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Allmän miljö- och naturvård miljö- och naturvårdUT ............................................................................... inom politikområdet...............................................................UT och avfall ..............................................................................UT och kärnsäkerhet ................................................................UT och återställning .............................av förorenade områdenUT utanför politikområdet...........................................................UT konsumtion ..................................................och produktionUT styrmedel .............................................på miljöområdetUT 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 mångfald och naturvårdUT........................................................ sjöar och vattendragUT................................................................ av god kvalitetUT.................................................................. i balans samt levande kust och skärgårdUT....................................... EttTU rikt odlingslandskapUT ........................................................................ 3TU .7.16UT EttTU rikt växt- och djurlivUT ....................................................................... 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Åtgärder för biologisk mångfaldUT.................................................. Sanering och återställning av förorenade områdenUT..................... meteorologiska och hydrologiska institutUT .................... Stöd till klimatinvesteringarUT ....................................................... för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: FörvaltningskostnaderUT.......................................... för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: ForskningUT .............................................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- Skatteutgifter inom utgiftsområde 20, netto........................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet Miljöpolitik.............................................. Skatteutgifter inom politikområdet Miljöpolitik, netto ......................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:1 ...................... Anslagsutveckling 34:2 Miljöövervakning m.m. ..................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:2 Miljöövervakning...................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:2 Miljöövervakning .......... Anslagsutveckling 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald..................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:3 Åtgärder för Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:3 Åtärder för biologisk Anslagsutveckling 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden........ Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden ......................................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden.................................................................... Anslagsutveckling 34:5 Miljöforskning ................................................................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:5 Miljöforskning ........................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:5 Miljöforskning ............ Anslagsutveckling 34:6 Kemikalieinspektionen.................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:6 Kemikalieinspektionen ........... Anslagsutveckling 34:7 Internationellt miljösamarbete ....................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:7 Internationellt miljö- Anslagsutveckling 34:8 internationella miljöinstitut ....................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:8 internationella 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.30 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:9 meteorologiska och hydrologiska institut..................................................................................... 3.31 Anslagsutveckling 34:10 Stöd till klimatinvesteringar ......................................... 3.32 Härledning av anslagsnivån 20072009, för 34:10 Stöd till klimat- Anslagsutveckling 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader ......................................................... Härledning av anslagsnivån 20072009, för 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader........................ Anslagsutveckling 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning.............................................................................. Härledning av anslagsnivån 20072009, för 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ............................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning.................................. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1 Förslag till riksdagsbeslut bemyndigar regeringen att för besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida 20082010 (avsnitt 3.10.2), bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av kronor efter 2007 (avsnitt 3.10.3), bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.10.4), bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:5 Miljöforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2010 (avsnitt 3.10.5), bemyndigar regeringen att för ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2008, 2009 och under 20102012 (avsnitt 4.1.2), anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2 Allmän miljö- och naturvård I utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitik och del av politikområde Forskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Forskningspolitiken presenteras närmare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I enlighet med beslut (bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333) om ändrad utgiftsområdesindelning ingår inte Miljöpolitikens anslag 34:1 , 34:2 : Förvaltningskostnader samt 34:3 : Kärnsäkerhetsforskning i utgiftsområdet. Dessa anslag ingår i utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 20 Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2005/06:FiU:21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2P P Utfall samt budget och prognos har minskats med de anslag; 34:1 , 34:2 : Förvaltningskostnader samt 34:3 : Kärnsäkerhetsforskning som i enlighet med beslut (bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333) ingår i utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20072009. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1P P Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Den totala resursförstärkningen inom 20 Allmän miljö- och naturvård beräknas uppgå till 2007, 2008 och 2009 i jämförelse med utgiftsnivå. Tabell 2.3 Ramnivå 2007 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1P P Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2P P Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3P P Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 20, netto Totalt för utgiftsområde 20 De enskilda skatteavvikelserna inom politikområdet Miljöpolitik redovisas närmare i avsnitt 3.3, där även en kort förklaring av respektive skatteavvikelse ges. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till med ytterligare förslag som påverkar . Politikområdet omfattar frågor rörande naturvård och biologisk mångfald, vatten- och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenade områden, meteorologi, hydrologi och oceanografi samt Verksamheten vid , , , och ingår i politikområdet. Vidare hör Stiftelsen , internationella miljöinstitut, och AB till politikområdet. Andra myndigheter med verksamhet inom politikområdet är och . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Miljöpolitik Anslag inom utgiftsområde 6 Totalt för utgiftsområde 6 Anslag inom utgiftsområde 18 2003 18 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för Totalt för utgiftsområde 18 Anslag inom utgiftsområde 20 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 34:4 Sanering och återställning av förorenade om- 34:10 Stöd till klimatinvesteringar Totalt för utgiftsområde 20 Totalt för politikområde Miljöpolitik I kapitel 2, avsnitt 2.3, redogjordes för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteavvikelserna inom utgiftsområdet som hör till politikområdet Miljöpolitik. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom politikområdet Miljöpolitik, netto Förmån av miljöanpassade bilar Totalt för politikområdet Miljöpolitik Förmån av miljöanpassade tjänstebilar För att underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar finns i inkomstskattelagen (1999:1229) regler om nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. För elbilar och elhybridbilar sker en justering nedåt till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan miljöanpassad teknik. Nedsättningen får dock inte överstiga . Denna justering gäller också fr.o.m. för bilar som drivs med annan gas än gasol. För bilar som drivs med alkohol görs en justering till av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningen får i dessa fall inte överstiga . Skattebortfallet uppstår till följd av det nedsatta förmånsvärdet och skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Justeringsreglerna har förlängts med och gäller till och med . Ett särskilt investeringsstöd för källsorteringsutrymmen i flerbostadshus infördes . Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som påbörjades efter och avslutas . Investeringsstimulansen ges via en kreditering på skattekonto. behandlades 228 ansökningar vilka omfattade . har det inkommit 363 ansökningar t.o.m. omfattande . har utbetalningar av 140 ansökningar skett till ett belopp uppgående till 12,4 miljoner. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. beslutade (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15 miljökvalitetsmål, som anger vilket tillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv. Ytterligare ett miljökvalitetsmål be- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 slutades (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, 49) av . Målen omfattar följande områden. Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv har vidare beslutat (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) om ett antal delmål för miljökvalitetsmålen som anger att en viss miljökvalitet skall vara uppnådd eller att förändringar skall vara genomförda för att miljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom en generation. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kompletterades med beslut om delmål (prop. 2000/2001:65, 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269) . Delmål för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan beslutades (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) . beslutade (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291) om ytterligare ett delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. beslutade (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04:MJU04, rskr. 2003/04:13) om ytterligare två delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. beslutade (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, 49) om tre delmål under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt och djurliv, två nya delmål under miljökvalitetsmålet luft, fyra nya delmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö samt ett nytt delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 också att nio delmål utgick och att sjutton delmål fick ändrad lydelse. beslutade (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365) om ett nytt delmål för energieffektivisering i bebyggelsen som ersätter delmålet om energianvändning i bebyggelsen m.m. under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen . De av fastlagda miljökvalitetsmålen ligger fast. Det är av största vikt att har en genomtänkt strategi på alla nivåer kopplad till miljökvalitetsmålen för arbetet med miljöfrågorna inom EU. När sätter upp miljökvalitetsmål bör de gränsöverskridande aspekterna definieras. Därefter bör de nödvändiga åtgärderna som skall genomföras på EU- nivå identifieras. Sedan bör en strategi läggas upp för hur skall medverka till att de identifierade åtgärderna genomförs. Det innebär att miljöaspekten måste tydliggöras både på en strategisk nivå och i det löpande, mer detaljerade EU-arbetet inom områdena transport, energi, jordbruk, fiske, inre marknaden, näringsliv, utvecklingspolitik och yttre förbindelser. Regeringen har för avsikt att utveckla klimatpolitiken i samband med kontrollstationen 2008. Regeringen kommer också att ta fram mål på medellång och lång sikt. De globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna påverkar livsförutsättningarna i hela världen och måste få större uppmärksamhet. Utsläpp i luft och vatten är några av de största hot som mänskligheten står inför. Vi har ett ansvar gentemot kommande generationer att bruka naturens rikedomar på ett sådant sätt att vi kan lämna över en värld som är i balans till våra barn och barnbarn. Kännetecknande för miljöfrågorna är skiftet från ett nationellt fokus till ett gränsöverskridande regionalt eller globalt perspektiv. Klimathotet är till sin karaktär globalt och måste därför mötas på global nivå. Den utvecklade delen av världen, vars utsläpp av växthusgaser är förhållandevis mycket stora, har ett särskilt ansvar för att en omställning kommer igång. EU har ett viktigt uppdrag i att åstadkomma ett energisystem som minskar koldioxidutsläppen och hejdar växthuseffekten. Det europeiska systemet med handel med utsläppsrätter bör utökas vad gäller omfattning och ämnen och ansträngningar bör göras för att få med fler länder i systemet. skall driva på för att tydliga mål för att minska användningen av fossil energi sätts upp inom EU. skall också aktivt bidra till att de gemensamma mål som EU ställer upp nås. Det gäller bl.a. att verka för regler för maxutsläpp per kilometer för nytillverkade fordon i EU. Kyotoprotokollet bör få en fortsättning. ordförandeskap i EU är av strategisk betydelse för att nå gemensamma resultat i klimatfrågorna. Situationen för och är mycket bekymmersam. Övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter har redan fått stora konsekvenser. Regeringen skall lägga stor kraft på att säkerställa och som levande hav. En nationell havsmiljöstrategi för och skall utarbetas. bör, inom ramen för de möjligheter som ger, bli ett pilotområde för en ny gemensam förvaltningsstrategi där länderna samverkar och finner institutionella former för att säkra efterlevnaden av ett gemensamt regelverk. Skyddet av den biologiska mångfalden är en hörnsten i regeringens miljöpolitik. Det är därför viktigt att målet om att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2010 står fast. Det är också i enlighet med vårt internationella åtagande. Människan har ansvar att förvalta jordens resurser, såsom växt- och djurliv, på ett hållbart sätt. Biologisk mångfald främjar också ekosystemets flexibilitet och uthållighet. I arbetet med att skydda skogsmarkens värde för biologisk produktion är det av stor vikt att markägarnas vilja att ta ansvar tas tillvara. Regeringen kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt hur resurserna på detta viktiga område kan användas mer effektivt för att uppnå delmålen på området. Miljöfrågorna är avgörande för utvecklingskraften i . Miljöarbetet får inte präglas av ett uppifrånperspektiv, drivet av riksdag, regering och myndigheter. Enskilda människors, organisationers och företags engagemang måste tas tillvara. Människors vilja och förmåga att för- bättra miljön skapar kreativa innovationer. Det lokala förändringsarbetet krävs för att uppnå de miljökvalitetsmål som har fastslagit. Marknadsekonomins institutioner, ekonomiska styrmedel, forskning och ny teknik är viktiga verktyg för att styra mot en hållbar utveckling. För att förändra beteenden som exempelvis att skapa en vilja att investera i ny teknik behövs ekonomiska styrmedel som ger incitament att agera miljövänligt, snarare än detaljerade regelverk. Miljö- och energibeskattningen skall utformas så att det lönar sig att ta miljöansvar. Den tekniska utvecklingen går fort och morgondagens miljöteknik är omöjlig att känna till . Därför är det viktigt att politiska beslut fokuserar på miljöeffekter och inte på specifika tekniska lösningar. Miljöutmaningarna kan bli en ekonomisk hävstång. Grön teknik kommer att efterfrågas vid omställningen av energi- och transportsystem. Behovet av teknik med minimal miljöpåverkan kommer att vara stort och ge växande möjligheter till ökad svensk export av miljöteknik. Transportsektorn måste bli mer miljöanpassad. Regeringen avser återkomma med förslag om att införa en premie för att stimulera privatpersoner att byta till miljöbil. En översyn av miljöklassningen av fordon och bränslen genomförs och miljökraven vid offentlig transportupphandling skärps. Regeringen kommer att inleda ett arbete för att utvecklingen av miljöanpassade transporter aktivt skall bidra till regeringens politik för ekonomiskt tillväxt. Regeringens ambition är att bryta sambanden mellan ekonomisk tillväxt och negativ miljöpåverkan från ökad användning av energi och råvaror. Regeringen har för avsikt att bl.a. utreda förutsättningarna att ändra dagens förpackningsbaserade producentansvar till ett system som utgår från materialströmmar samt att granska möjligheterna att utveckla insamlingssystemen. Giftfri miljö är ett miljökvalitetsmål där det krävs starka internationella insatser. EU:s nya kemikalielagstiftning (REACH) kommer att innebära väsentligt förbättrade förutsättningar för skyddet av hälsa och miljö. Det fortsatta arbetet med REACH är mycket viktigt. Flera rapporter pekar på att den miljö där våra barn vistas stora delar av sin tid i många fall är hälsovådlig. Det gäller inte minst buller i skol- och förskolemiljö, men också dåligt inomhusklimat avseende kemikalier, allergener m.m. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande skall inte orsaka kortsiktiga eller långsiktiga negativa hälsoeffekter. Det gäller problem som buller, allergier, radon och närvaro av hälsopåverkande kemikalier i byggmaterial. Miljösituationen i våra större städer kräver uppmärksamhet och ökad samverkan mellan den lokala och den nationella nivån. Särskild vikt bör fästas vid luftkvalitet och buller, bl.a. mot bakgrund av miljökvalitetsnormerna på dessa områden. Den tätortsnära naturen har en viktig funktion. Genomförandet av de särskilda programmen för de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård i Stock- holms-, Göteborgs- och har fått en bra start och bör fortsätta. Regeringen avser att ge (M2006:05) tilläggsdirektiv för att utreda möjligheten att, inom ramen för de möjligheter som ger, göra till ett pilotområde för en ny gemensam förvaltningsstrategi där länderna samverkar och finner institutionella former för att säkra efterlevnaden av ett gemensamt regelverk. Regeringen överväger att ge (M2006:01) tilläggsdirektiv bl.a. vad gäller ett ökat lokalt och/eller regionalt inflytande samt ändrade regler för skyddsjakt. Regeringen överväger att ge utredningen om slutförvaring av kvicksilverhaltigt avfall (M2005:02) tilläggsdirektiv. Besluten om miljökvalitetsmål, delmål och åtgärdsstrategier är vägledande för statens och andra samhällsaktörers åtgärder på miljöområdet. Miljömålsstrukturen är utgångspunkt för myndigheternas miljöarbete. Miljömålsansvariga myndigheter arbetar med att utveckla sina roller bl.a. när det gäller uppföljning och utvärdering samt förslag till åtgärder och styrmedel för att miljökvalitetsmålen skall kunna nås. Den tidigare regeringen har också givit några myndigheter direkta uppdrag inom ramen för miljökvalitetsmålen. Länsstyrelserna har på den tidigare regeringens uppdrag att arbeta med miljökvalitetsmålen regionalt i samarbete med kommunerna och regionala aktörer. Det övergripande målet för politikområdet Miljöpolitik är i miljömålsstrukturen nedbrutet 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 till miljökvalitetsmål och delmål som skall vara uppnådda . Många av de insatser som genomförs bidrar till att nå flera miljökvalitetsmål och delmål, som effekterna av insatserna ofta kan avläsas först .