prop · GU03101 · 2007-04-17 00:00:00 — Omsättningen för verk- samheten budgeterades 2006 till . Dessutom har regering och riksdag på olika sätt engagerat sig i frågan om Råd & Rön, dock utan att regeringen har fattat beslut. Det hade därför varit lämpligt att inhämtat regeringsbeslut före avyttring. När en myndighet avyttrar statens lösa egen- dom är förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom tillämplig. Enligt 6 § får försäljning ske om egendomen inte längre be- hövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar. Enligt 7 § skall försäljning genomföras af- färsmässigt. avyttring av tidningen har inte skett affärsmässigt. Dels har inte undersökt om det fanns fler köpare, dels har inte gjort någon marknadsmässig värdering av varumärket. Detta strider mot kravet om affärsmässighet i 7 § i förordning (1996:1191) om överlåtelse av sta- tens lösa egendom. BristerU i den interna styrningen och kontrollen av betalningsflödena Det har funnits brister i den interna styrningen och kontrollen av betalningsflöden. Bristerna har bl.a. fått till följd att myndighetens räntekonto uppvisar ett för högt saldo. Felet som uppkom uppgår enligt utredning till ca , varav ca avser ränta. Felets omfattning konstaterades och har inte korrigerat detta. har agerat i frågan genom att skriva till regeringen och Eko- nomistyrningsverket . Konsu- mentverket borde ha agerat tidigare efter genomförd utredning och korrigerat felet genom betalning från myndighetens räntekonto till statsverkets checkräkning. Bristerna avser även sen information till re- geringen. har ett underskott på posten Balanserad kapitalförändring som be- ror på en prenumerationsskuld /94 som myndigheten inte fått täckning för. Underskot- tet uppgår enligt utredning till ca , varav ca avser ränta. För att täcka underskottet krävs ett regeringsbeslut. Efter genomförd ut- redning, då bl.a. omfattningen av underskottet konstaterades, avvaktade innan skrivelse skickades till regeringen. Skri- velse borde ha skickats tidigare. har följande invändning mot led- ningens förvaltning. Den interna kontrollen och styrningen av upphandlingsverksamheten har varit bristfällig. Kriminalvården har vid upp- handling av projekteringsutgifter m.m. uppgå- ende till totalt ca ej gjort detta enligt vad som regleras i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. har följande invändning mot led- ningens förvaltning. har under rä- rekvirerat strukturfondsme- del från Regionala utvecklingsfonden med ett för högt belopp om . I under året gjorda rekvisitioner har stödberättigade utgifter i utgiftsdeklaration samt tillhörande ansökan om utbetalning från perioden, , medtagits även vid efterföljande rekvisitionstillfället. Härigenom har rekvirerat medel för samma stödberättigade utgifter i två betalnings- ansökningar dvs. har följande invändning mot led- ningens förvaltning. har enga- gemang i en ideell förening och därmed även i ett av föreningen helägt aktiebolag samt styrelsere- presentation i dessa associationer utan att ha re- geringens tillstånd. Engagemanget inkluderar vi- dare att iklätt sig finansiella åtaganden. anser att myndigheten i och med detta överträtt sina befogenheter. har följande invändning. Myn- digheten för skolutveckling har utan bemyndi- gande från regeringen ingått åtaganden om ut- betalning av bidrag om totalt , vilket strider mot 20 § an- slagsförordningen (1996:1189). De ingångna åtagandena framgår inte av årsredovisningen. har följande invändning. Polar- forskningssekretariatet har avseende sin tjänste- export underlåtit att redovisa upplupna kostna- der på . Det har fått till följd att årets kapitalförändring är för högt redovisad samt att kostnaderna i särredovisningen av tjänsteexporten är för lågt redovisade med mot- svarande belopp. Årsredovisningen ger därmed inte en rättvisande bild. har följande invändning. Riksut- ställningar har inte följt god redovisningssed och redovisat kostnader avseende som har uppstått p.g.a. omlokaliseringen av verksamhe- ten till . Om kostnaderna hade redovi- sats korrekt, skulle de ha haft väsentlig påverkan på myndighetens redovisade resultat och ställ- ning. Årets redovisade kapitalförändring skulle ha varit väsentligt lägre, och redovisade avsätt- ningar och periodavgränsningsposter på balans- räkningens skuldsida skulle ha varit med motsva- rande belopp högre. Sameskolstyrelsen har tagit ut för låg ersättning från hemkommun avseende kostnader för elever i sameskolan. Totalt har för lite tagits ut under dessa år. Av årsredovisningen framgår inte det totala beloppet för hela perioden. Revisionsrättens uppdrag är att göra en obero- ende granskning av hur Europeiska unionens medel uppbärs och används, och på så sätt bedöma hur de europeiska institutionerna full- gör sina uppgifter i samband med detta. Revi- sionsrätten granskar om samtliga inkomster och utgifter varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvaltningen varit sund. Syftet med rättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Rättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller mottar EU-medel. Detta innebär att revisionsrätten inte bara granskar EU:s institutioner, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå. Revisionsrättens arbete resulterar i olika typer av rapporter. lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om Euro- peiska unionens budgetgenomförande. Årsrap- porten innehåller även en revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sam- manfattas även rättens granskningar under före- gående budgetår, sektor för sektor, samt för in- stitutionernas egna administration. Revisionsrätten kan när som helst framföra synpunkter i vissa frågor, som främst publiceras i form av särskilda rapporter. Vid sidan av sin granskningsuppgift kan EU:s övriga institutio- ner begära yttranden från revisionsrätten i vissa frågor, främst över förslag till EU-lagstiftning med finansiellt innehåll. Revisionsrätten har inga rättsliga befogenheter och följaktligen är varken dess rapporter eller yttranden juridiskt bindande. Revisionsrättens årsrapport, inklusive revi- sionsförklaring och specialrapporter, utgör ett mycket viktigt underlag för rådets rekommen- dation till om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande ge- nomförandet av budgeten. Vidare utgör års- rapporten ett viktigt underlag för Europaparla- mentet som slutligen beslutar om ansvarsfrihe- ten. Årsrapporten bereds i rådet och utgör underlag för Ekonomi- och finansministerrådets () ställningstagande om ansvarsfrihet bör beviljas för det berörda budgetåret. Till re- kommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som rätten identifierat. Förslaget från är att rekommen- dera att bevilja kommissio- nen ansvarsfrihet för . Revisionsrätten välkomnar den åtgärds- plan till en förstärkt intern kontroll av EU- medlen som kommissionen presenterade . Rätten understryker betydelsen av att sträva mot en effektiv internkontroll inom gemenskapen. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen 8.2.1Väsentliga iakttagelser gjort framsteg när det gäller att reformera sitt Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsrätten anser att de konsoliderade rä- kenskaperna i allt väsentligt ger en rätt- visande bild av gemenskapens finansiella ställ- ning. Uttalandet görs med reservation för vissa felaktigheter i de in- och utgående balanserna i balansräkningen och en inkonsekvent tillämp- ning av förfarandena för periodavgränsning vid kommissionens generaldirektorat. Kommissio- nen införde ett nytt redovisnings- system som bygger på bokföringsmässiga princi- per. Revisionsrätten anser att detta har haft en positiv inverkan på räkenskaperna tillförlitlighet. Revisionsrätten anser vidare att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta när det gäller egna medel, åtaganden, administrativa utgifter och strategi inför anslutningen, med undantag av Sapardprogrammet. För att förbereda kandidatländer för EU-medlemskap finns särskilda förmedlemskapsstöd som främst är inriktat på att stärka de institutionella strukturerna i de nya medlemsstaterna. Sapard- programmet ger stöd till landsbygdsutveckling och förbereder för nationellt genomförande av EU:s program för utveckling av landsbygden i landet. Ett uttalande utan reservationer kan dock inte lämnas för den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik samt externa åtgär- der. Situationen anses främst bero på brister i den interna kontrollen, där övervakningen och kontrollen anses har varit otillräcklig och ineffektiv. Det finns dock ingen information om att det skulle röra sig om bedrägerier. Omfattande brister rör framför allt jordbruks- och regionalstöden, vilka är medel som förvaltas och kontrolleras i medlemsstaterna och utgör av EU:s budget. Det är därför angeläget att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna intensifierar sitt arbete med att stärka förvaltnings- och kontrollsyste- system för intern kontroll, samt att detta har haft en positiv effekt på laglighet och korrekthet vad gäller kommissionens interna förvaltning. 8.2.2Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), som ställt sig bakom, slås fast att skall verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att när- hetsprincipen skall tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Kommissionen ansvarar, i samarbete med medlemsstaterna, för genomförandet av budgeten och följaktligen för att utarbeta och genomföra effektiva kontrollsystem som säkerställer att den ekonomiska förvaltningen är sund. fäster stor vikt vid rättens iakttagelser och behovet av att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som rätten uppdagat. kommenteras i mycket begränsad omfattning i årsrapporten. I de fall omnämns rör det bl.a. egna medel, där det rör frågor av mer teknisk karaktär avseende transis- teringssystemet, samt strukturfonderna där brister konstaterats i förvaltnings- och kontroll- systemen. bedrivs ett omfattande utveck- lingsarbete i syfte att stärka den intern styr- ningen och kontrollen inom den svenska statsförvaltningen. regeringen att bereda förslag till dels en ny myndighetsförordning, dels en förordning gällande intern styrning och kontroll i staten. I detta sammanhang är regeringens ambition även att i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag förtydliga innebörden av undertecknandet av årsredovisningen i meningen att den interna styrningen och kontrollen bedöms vara betryggande. Tydliga krav på en väl fungerande intern styrning och kontroll på nationell nivå bidrar även till att myndigheternas hantering av EU- medel förstärks. Medlemsstaterna och kom- missionen har ett gemensamt förvaltningsansvar för en majoritet av EU:s budget. Det är därför angeläget att även medlemsstaterna vidtar åtgärder nationellt i syfte att stärka förvaltningen och kontrollen av EU-medel. Regeringen överväger mot denna bakgrund, och i likhet med de initiativ som redan tagits i , respektive , att införa ett nationellt intygande avseende de EU- medel som hanteras i . Ett arbete har påbörjats inom i syfte att utforma ett förslag till intygande avseende hantering av EU-medel. I det följande redogörs närmare för revisions- rättens väsentligaste iakttagelser som har an- knytning till svenska förhållanden. Egna medel (EU-budgetens inkomster) Revisionsrätten har granskat redovisningen av traditionella egna medel vid kommissionen och i medlemsstaterna, samt analyserat flödet av tullar. En undersökning av gemenskapens transite- ringssystem visade dock att många medlems- stater,P däriblandP , inte hade ända- målsenliga system för att inleda utredningar när det fanns tvivel om varupartiers ankomst. Stora förseningar förekom också under senare stadier av utredningen och indrivnings- förfarandet. Därför uppbars tullar och avgifter ofta sent i sådana fall. I flera fall ansåg rätten att tullkontrollerna av varor i tillfällig förvaring inte var tillräcklig för att garantera att tidsfrister och andra regler i gemenskapens tullkodex iakttogs. genomförde en om- organisation som bl.a. innebar att hanteringen av granskade ärenden överfördes från flera tullkontor till en central enhet vid . Detta medförde att handläggningen och utskick av efterlysningar till en början tappade fart. Rutinerna kring underrättelse till huvudansvarig var heller inte optimala, något som rättats till genom en översyn av rutinerna. Dessa omstän- digheter ledde sammantaget även till att tull- skulden fastställdes senare än vad som var önskvärt. Vad gäller de stora förseningar som förekom under senare stadier av utredningen har revisionsrätten uppgett att tre ärenden grans- kades och att tidsgränserna för inledande av uppbördsförfaranden aldrig re- spekterades och att förseningarna kunde vara . Dessutom fanns det inga bevis på att borgensmännen inom tidsgränsen hade underrättats om att förfarandet inte hade kunnat avslutas, vilket befriade dem från åtagandet att betala eventuella tullskulder och innebar en risk för de traditionella egna medlen. Ett försenat inledande av uppbörds- förfarandena ledde till att tullskulder fastställdes för sent och därmed att egna medel gjordes tillgängliga för sent i de tre granskade fallen. När det gäller transiteringar där var bestämmelseland respekterades i allmänhet tidsgränserna för uppbörd och bokföring för- utom i ett av de granskade fallen. har som ansvarig myndighet sett över rutinerna och åtgärdat de brister som rätten identifierat. Revisionsrätten granskade 16 strukturfondspro- gram i medlemsstaterna, sex program från finan- och tio program från . Revisionsrät- ten kunde konstatera en väsentlig förekomst av fel när det gällde redovisningarna av projektut- gifter i alla stickprov av program från finansie- . Av de 65 granskade projekten var 33 behäftade med väsentliga fel. För tre program i det granskade stickprovet, där bl.a. Europeiska Socialfondens mål 3 i ingick, hade några av de stödmottagare som valts ut för granskning inte arkiverat de styrkande un- derlagen till sina redovisade utgifter. delar inte revisionsrättens slutsats i alla delar vad gäller det svenska program som varit föremål för revisionsrättens granskning. Internrevisionen vid har med anledning av rättens iakttagelser genomfört en eftergranskning. Av denna framgår att den dokumentation som revisions- rätten till stora delar uppger saknas i allt väsentligt har kunnat identifieras. bedömer att revisionsrättens iakttagelser till merparten kan ha uppkommit dels till följd av vissa missuppfattningar kring hur det svenska förvaltningssystemet fungerar, dels till följd av att all dokumentation inte fanns tillgänglig vid rättens besök. Mot bakgrund av att har förflutit sedan projekten slutfördes kunde den berörda dokumentationen inte alltid hittas hos stödmottagarna utan fanns arkiverad vid ansvarig myndighet. Detta gäller t.ex. uppgifter om deltagare och verifieringen av deltagarersättning som nationell medfinansiering. har således i flertalet fall kunnat ta fram dokumentationen, och endast i några få fall funnit brister av den art som revisionsrätten påtalar. Inom ramen för revisionsförklaringen har revi- sionsrätten gjort några påpekanden som avser . Bland annat har avvikelser konstaterats i deklarationer av för stora odlingsarealer mellan ansökt och faktiskt uppmätt areal. Felaktighe- terna bedöms vara engångsföreteelser och svenska myndigheter har återkrävt beloppen i fråga. Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över 9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över De konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna samt finansieringsanalysen i års- redovisningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att , AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten faller utanför den avgränsning (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar) som görs för statens konsoli- derade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i realiteten större. De olika av- gränsningsbegrepp som används för redo- visningar av statens ekonomi beskrivs närmare i bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten. Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Defini- tionen överensstämmer med definitionen av in- tresseföretag i årsredovisningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Sammanställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndig- heterna även statliga bolag och finansinstitut, , () och AP-fonderna. Även Allmänna arvs- fonden redovisas här med hänsyn till det väsent- liga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernas officiella årsredo- visningar, ger en uppfattning av den totala statliga bokförda förmögenheten. 9.1Den statliga sektorns förmögenhet Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 9.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till . Redovisningen av myndig- heternas tillgångar avseende ägarandelar i företag som är utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut. Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisnings- principer skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 9.2 och 9.3. Ålderspensionsreformen medförde betydande förändringar i betal- ningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepensionssystemet. skall AP-fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betal- ningsansvaret för förtids- och efterlevande- pension flyttades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under från AP- fonderna till statsbudgeten i enlighet med riks- dagens beslut med anledning av propositionen AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19 rskr. 1999/2000:181). överförda belopp upp- går till . År 20042006 överfördes inga medel utifrån ovan nämnda beslut. Frågan om ytterligare överföringar hän- sköts till en kontrollstation 2004 med avsikten att det skulle ske en slutlig reglering . Vid överläggningar mellan de fem partierna fastställdes att pensions- överenskommelsen ligger fast, men att någon överföring inte skulle ske . har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överförings- beloppet skall vidtas och när ett slutligt belopp i så fall skall föras över. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. De fem partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen har under dessa överläggningar gjort bedömningen att det fortsatt kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensions- systemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet föreläggs i proposition. Tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Statliga bolag, banker och finansinstitut Den statliga sektorn elimineringar Den statliga sektorn totalt Vid utgången av 2006 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna med . De samlade skulderna uppgick till 2006, vilket motsvarar en minskning med . Till följd av ökad sysselsättning samt en gynnsam utveckling på aktiemarknaden ökade AP-fondernas tillgångar med och AP-fondernas egna kapital med . AP-fondernas egna kapital uppgick vid utgången av 2006 till . PPM:s tillgångar ökade med och det egna kapitalet uppgick vid utgången av 2006 till . Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en ökning med . Motsvarande skulder ökade med till sammanlagt . De största förändringarna är hänförliga till Bostadsfinansieringsbolag och där tillgångar och skulder ökat med respektive samt vars skulder minskat med . Sammantaget uppgick den statliga sektorns egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, efter elimineringar till . Ökningen med jämfört med beror främst på att de statliga myndigheternas nettoförmögenhet har förbättrats med och uppgår till -635 miljarder. Även AP-fonderna och PPM ökade det egna kapitalet med sammanlagt . Bland de statliga bolagen ökade eget kapital med och med . Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4 Resultaträkning, balansräkning och finansie- ringsanalys. Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av (not 26 till balansräkningen, Andelar i dotter- och intresseföretag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom , redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 9.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. Tabell 9.2 Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag) () redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgälds- kontoret. För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respek- tive skulder för den statliga sektorn. Även AP- fondernas innehav av statspapper har eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har eliminerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Stats- pappren utgörs av statsobligationer och till en mindre del av statsskuldsväxlar. Riks- banken har från utgången av 2001 inte kvar några statspapper eftersom den extra utdelningen till staten 2001 främst utgjordes av statsobligationer. Tabell 9.3 Eliminering avseende AP-fondernas och PPM:s innehav av statspapper samt PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes och omorga- niserades AP-fonderna. fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP- fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i förhållande till risk tillgodoses.