prop · GU031d6 · 2007-01-01 00:00:00 — Det objektivitetsprojekt som dåvarande Riksåklagaren tillsammans med , och startade har fortsatt . Projektet syftar bl.a. till att belysa de problem som kan uppstå under brottsutredning och rättegång till följd av fördomar och okunskap om andra kulturer. Av statistik från framgår att ökningstakten när det gäller andelen anställda med utländsk bakgrund inom rättsväsendet är relativt hög. Det kan emellertid konstateras att det bland rättsväsendets myndigheter endast är Kriminalvården som har en personalsammansättning som med avseende på utländsk bakgrund någorlunda överensstämmer med vad som gäller för befolkningen i övrigt. Det är därför angeläget att rättsväsendets myndigheter även fortsättningsvis ger hög prioritet åt arbetet att öka den etniska mångfalden bland personalen. Andelen åklagare och domare med utländsk bakgrund kan endast i begränsad omfattning påverkas av myndigheterna själva, eftersom dessa anställningar bl.a. ställer krav på jur. kand.- examen. Andelen personer med utländsk bakgrund som antas till juristutbildningen har ökat och närmar sig vad som gäller för befolkningen i övrigt. Även andelen notarier i domstolarna med utländsk bakgrund har ökat och uppgick år . Personer som genomgått notarieutbildningen är den viktigaste rekryteringsbasen för framtidens domare och åklagare. Möjligheterna att rekrytera personer med utländsk bakgrund till dessa funktioner kommer därför att öka . Även när det gäller personer som har antagits till polisutbildningen har andelen personer med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk ökat. Myndigheternas insatser för att locka unga människor med utländsk bakgrund till arbete inom rättsväsendet har alltså i viss utsträckning redan gett resultat. Det är angeläget att detta arbete följs upp och utvecklas för att andelen anställda med utländsk bakgrund inom samtliga yrkeskategorier inom rättsväsendet skall närma sig vad som gäller för befolkningen i övrigt. Myndigheterna har bedrivit ett kunskapshöjande arbete för att förebygga och motverka att diskriminering förekommer i myndigheternas verksamhet. Exempelvis har inom polisorganisationen drygt 1600 personer () genomgått utbildning i diskriminerings- och mångfaldsfrågor. Detta arbete måste fördjupas och utvecklas. Regeringen kommer därför att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera de kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor som gäller för polisen, , Domstolar och Kriminalvården. Syftet är att utvärderingen skall ligga till grund för bedömningen av vilka satsningar och åtgärder som behövs för att värna principen om allas likhet inför lagen och för att motverka alla former av diskriminering inom rättsväsendet. För att de åtgärder som vidtas när det gäller diskriminerings- och mångfaldsfrågorna skall få genomslag är det nödvändigt att enskilda myndigheter och verksamhetsenheter känner ansvar för och tar en aktiv del i arbetet. Här spelar myndigheterna på central nivå en viktig roll. Vi- dare krävs att myndigheterna även fortsättningsvis avsätter resurser för arbetet. Allmänt om verksamhetsområdet och måluppfyllelsen Målet uppfylldes inte fullt ut Målet för verksamhetsområdet arbete var att brott skall förebyggas. Regeringens samlade bedömning är att målet inte har uppfyllts fullt ut. Bedömningen grundar sig framför allt på det faktum att antalet anmälda våldsbrott ökade med . Bedömningen stärks också av att anser att polisorganisationen inte helt har uppnått målet. Säkerhetspolisen, och bedömer dock att de har uppfyllt sina respektive delar av verksamhetsmålet. storlek medför att polisens resultat får ett stort genomslag i bedömningen av måluppfyllelsen för hela verksamhetsområdet. bedömning motiveras bl.a. av svårigheten att kunna visa att polisens brottsförebyggande arbete har medfört att tillfällena att begå brott skulle ha minskat. Det bör dock framhållas att det av polisens årsredovisning framgår att det brottsförebyggande arbetet har utvecklats. Polisen har till exempel vidareutvecklat den ursprungliga modellen för problemorienterat polisarbete och genomfört planlagda brottsförebyggande projekt och insatser som man på goda grunder kan säga har givit brottsförebyggande effekter, om än i vissa fall bara kortsiktiga sådana. Rättsväsendets resursinsats och polisens planlagda brottsförebyggande aktiviteter ökade Tabell 4.6 Kostnadsutvecklingen 20032005 I tabellen redovisas kostnadsutvecklingen för verksamhetsområdet. De belopp som redovisas är summan av de kostnader som rapporterats in per verksamhetsgren i statsredovisningen i (exkl. Säkerhetspolisen). Ökningen av kostnaderna beror i huvudsak på att antalet poliser som har arbetat med brottsförebyggande arbete har ökat. Kostnaden för polisens brottsförebyggande arbete uppgår till av polisens totala kostnader. Det bör då noteras att en väsentlig del av denna kostnad utgörs av kostnaderna för ingripandeverksamhet och trafikövervakning. Tabell 4.7 Polisens genomförda planlagda brottsförebyggande projekt och insatser 7 870 (tkr) 5 419 (tkr) En av polisens huvuduppgifter är att förebygga brott. satsade, exklusive ingripandeverksamheten, av sin samlade resurstid på det brottsförebyggande arbetet vilket är i nivå med . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Av projekten och insatserna genomfördes 295 i samverkan med andra aktörer och 208 utvärderades. Polismyndigheterna har angett att flera projekt och insatser har varit underrättelseledda, varvid de varit inriktade mot lokala problembilder. Vanligt förekommande samverkanspartners har varit andra myndigheter, landsting, kommuner samt intresse- och frivilligorganisationer. Polisens resurstimmar inom resultatområdet trafik minskade något i förhållande till föregående år. ökade antalet rapporterade trafikbrott och trafikförseelser. har polisen utfört 1,7 miljoner alkoholutandningsprov vilket är en ökning jämfört med föregående år. Av dessa prov var över 20 000 positiva vilket var en ökning . Trots att antalet händelserapporter har ökat har antalet resurstimmar ökat endast marginellt. Den avsatta resursen för ingripandeverksamheten av den totala resurstiden för polisverksamheten var . Drygt var fjärde ingripande/händelse har lett till en repressiv åtgärd i form av t.ex. brottsanmälan, primärrapport och ordningsbot. Styrningen av förebyggande arbete mot mängdbrott Polismyndigheternas förmåga att planera, genomföra och följa upp den brottsförebyggande verksamheten visade enligt även en ojämn utveckling vid en jämförelse mellan polismyndigheterna. Det bör dock framhållas att underrättelseledda projekt och insatser riktade mot avgränsade brottstyper, geografiska platser, tider och personkategorier har visat positiva brottsförebyggande effekter vid flera myndigheter. Polisen arbetar kontinuerligt med att förbättra förutsättningarna att styra det brottsförebyggande arbetet, bland annat genom att utveckla olika IT-stöd. Som exempel kan nämnas projektet för planlagt operativt polisarbete, där syftet bland annat är att öka kunskaperna om effektiva brottsbekämpande åtgärder. De årliga trygghetsundersökningar som polisen genomför på olika håll i landet ger ett viktigt underlag inför beslut om inriktningen lokalt av det brottsförebyggande arbetet. Undersökningarna bidrar till att skapa en gemensam lokal pro- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 blembild som läggs till grund för lokalt brottsförebyggande arbete i samverkan med andra. Un- der 2005 genomförde polisen trygghetsundersökningar i 129 kommuner i 11 polismyndigheter. Sedan polisen började med trygghetsundersökningar 1998 har sådana undersökningar genomförts i 222 kommuner, i de flesta fall återkommande år . Sammanlagt har 300 000 personer deltagit i undersökningarna. Polisen måste kunna följa upp sin verksamhet bättre än som skett. I synnerhet gäller detta på det brottsförebyggande området. Bland annat därför pågår ett omfattande arbete med att införa en ny resultatuppföljningsmodell inom polisen. En av modellens huvudkomponenter är Polisens resultatrapporter, som bättre kommer att fånga och beskriva polisens insatser på bland annat det brottsförebyggande området. Polisen fortsatte satsningen på att bekämpa mängdbrott. Det s.k. mängdbrottsprojektet innebär framför allt förändringar i polisens arbetsmetoder och i uppföljning av verksamheten. Syftet är att det skall höja polisens förmåga att förebygga, utreda och klara upp främst mängdbrott, vilka utgör av den anmälda brottsligheten. I ett första steg införs Polisens nationella utredningskoncept, som syftar till att effektivisera utredningsverksamheten, och Polisens underrättelsemodell, som är ett verktyg för planering, styrning och ledning av polisens brottsförebyggande och brottsutredande arbete. Som ytterligare ett led i att förstärka arbetet med att skapa enhetliga riktlinjer och arbetsmetoder kommer tillsammans med polismyndigheterna under 20062007 att utarbeta en nationell brottsförebyggande strategi för polisen. Strategin kommer att innehålla en ansvarsfördelning på nationell, regional och lokal nivå och lämpliga arbetsformer för samarbete mellan polis och socialtjänst samt mellan polisen, lokala brottsförebyggande råd och andra aktörer. Brottsförebyggande arbete är ett av de områden där samverkan är helt avgörande för framgång. Enskilda aktörer kan naturligtvis göra viktiga insatser på egen hand men för att nå långsiktiga effekter krävs en väl utvecklad samverkan. och har i uppdrag att planera och genomföra ett projekt om förebyggande av våld i offentliga miljöer. Enligt uppdraget skall Brottsförebyg- gande rådet i samråd med ägna sig åt kunskaps- och metodutveckling avseende åtgärder för att förebygga våldsbrottslighet. skall sedan se till att det av framtagna kunskaps- och metodunderlaget prövas av en eller flera polismyndigheter. Utfallet av de åtgärder som vidtas av polisen skall utvärderas av . har i uppdrag att utveckla sitt arbete med att stötta skolorna i i deras arbete med att skapa en trygg och säker skolmiljö. Som ett led i detta arbete vill regeringen verka för att elever, föräldrar och skolpersonal skall veta till vem eller vilka inom polisen man skall vända sig. Polisen har tagit initiativ till att skapa samarbetsformer på olika organisatoriska nivåer med andra aktörer. Som ett exempel kan nämnas det så kallade chefssamrådet vid polisen i . Det fungerar som ett komplement till de lokala brottsförebyggande råden. Chefer på hög nivå från olika delar av rättsväsendet, , skola, hälso- och sjukvård med flera förstärker kraften i samhällets insatser genom att i högre grad enas om inriktning av verksamheten, genomföra gemensamma insatser och liknande åtgärder. En fast organisation har införts i hela för det brotts- och drogförebyggande samarbetet mellan skola, socialtjänst och polis. Inom ramen för det arbetar de deltagande aktörerna gemensamt med förebyggande arbete, till exempel med åtgärder mot skolk, vandalisering, kriminella ungdomsgäng, utveckling och spridning av nya metoder, föräldrautbildning och drogförebyggande åtgärder. S.k. SSP-team finns i alla Malmös stadsdelar, och varje stadsdel har en ledningsgrupp för arbetet. De brottsbekämpande myndigheterna samverkar även på underrättelseområdet. I denna samverkan ingår polisen, , , , och . Samverkan med utländska brottsbekämpande myndigheter har utvecklats genom att flera polismyndigheter har förbättrat sitt erfarenhets- och informationsutbyte. Svensk polis har deltagit i flera brottsförebyggande EU- och Sidaprojekt. Polisen har också ingått i internationellt samverkansarbete för att förebygga människohandel och narkotikabrott. Utvecklingen för de lokala brottsförebyggande råden medverkade till att finansiera 53 projekt med inriktning mot lokalt brottsförebyggande arbete. Myndigheten har till exempel beviljat ekonomiskt stöd till 28 lokala brottsförebyggande projekt som syftar till att minska antalet tillfällen till brott, minska nyrekryteringen till kriminella livsstilar eller minska brottsaktiviteten hos återfallskriminella. har också beviljat ekonomiskt stöd i tio fall för att genomföra kartläggningar av lokala problembilder. har även prioriterat att finansiera utvärderingar av brottsförebyggande arbete på lokal nivå. De lokala råden har också haft möjlighet att söka ett mindre ekonomiskt stöd för delfinansiering av nätverksträffar, det vill säga seminarier eller liknande där flera lokala brottsförebyggande råd deltar. Myndigheten har givit ekonomiskt stöd till delfinansiering av sex sådana nätverksträffar. Vidare har myndigheten fördelat så kallade startbidrag till två kommuner. genomförde en kartläggning av de lokala brottsförebyggande råden (2005:15, Ett steg på väg, Kartläggning av de lokala brottsförebyggande råden) där rådens utveckling och arbete beskrivs och analyseras. Kartläggningen visar att de råd som inrättades (cirka hälften) har nått långt i utvecklandet av ett effektivt brottsförebyggande arbete. Det finns dock stora variationer mellan råden när det gäller deras aktiviteter och vilka förutsättningar de har för att bedriva lokalt brottsförebyggande arbete. Av rapporten framgår bland annat att två tredjedelar av de lokala råden i kommunerna och stadsdelarna uppger att de har genomfört någon praktisk brottsförebyggande insats . arbetar de lokala råden alkohol- och drogförebyggande samt mot bilbrott, det vill säga tillgrepp ur, från eller av bil. I regel har de genomförda insatserna handlat om att sprida information med hjälp av foldrar, föreläsningar, medier eller olika former av kampanjer. Många lokala råd arbetar dessutom med exempelvis trygghetsvandringar, förbättring av belysning eller riktade insatser mot ungdomar under högriskhelger. När råden skall välja insatser är det polisens händelserapporter som ligger till grund för valen och de kartläggningar som råden 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 gör består ofta av sammanställningar av polisens brottsstatistik. Polisen är representerad i av de lokala brottsförebyggande råden och drygt hälften av dess representanter uppges ha stort mandat att besluta för sin huvudmans räkning. Dessutom uppger en stor majoritet av råden att de samarbetar med polisen i ganska eller mycket stor utsträckning. Tillgängligheten och synligheten i lokalsamhället En central komponent i brottsförebyggande arbete är de berörda aktörernas närvaro, både faktisk och upplevd. Den resursmässigt största delen av det står polisen för, i form av t.ex. patrullering och polisstationer. Men det gäller också andra initiativ, exempelvis trygghetsvandringar och liknande. Ett intressant initiativ har tagits av i som har beslutat att öppna 13 nya poliskontor i utsatta förorter. Det första öppnades . Kontorens främsta uppgift är att arbeta mot ungdomskriminalitet och förhindra nyrekrytering av ungdomar till kriminella nätverk. Tillgänglighet handlar inte bara om fysiska möten. Det handlar också om allmänhetens möjligheter att få kontakt med rättsväsendets myndigheter på ett enkelt och snabbt sätt. Förebyggande arbete mot brott mot rikets säkerhet Säkerhetspolisen bedriver polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet, i syfte att skydda demokratin, medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter, politiska oberoende och den nationella säkerheten. Säkerhetspolisen har genomfört ett omfattande reformarbete. Det handlar bl.a. om att stärka kontakter och relationer till omvärlden, såväl nationellt som internationellt, och förtydliga Säkerhetspolisens ledande roll när det gäller rikets inre säkerhet. På kontraterrorområdet har Säkerhetspolisens arbete inriktats mot tidigare kända nätverk men också mot sådana som varit okända för Säkerhetspolisen. Ett framgångsrikt operativt arbete har lett fram till de första fällande domarna för terroristbrott. Säkerhetspolisen har inom ramen för kontraterrorverksamheten samverkat med andra myndigheter som Försvarsmakten/MUST, , , , , med flera. Ett viktigt forum för detta 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 samarbete är samverkansrådet mot terrorism som inrättades 2004. De internationella kontakterna på kontraterrorområdet har också ökat kraftigt som en följd av att andra länders säkerhetstjänster prioriterat ett ökat underrättelseutbyte med bl.a. . För Säkerhetspolisens del har detta inneburit en ökad arbetsbelastning. När det gäller kontraspionage har Säkerhetspolisen, utöver olika insatser riktade direkt mot underrättelseaktörerna, arbetat med uppsökande och riktad verksamhet där man lämnat information till universitet, särskilt skyddsvärda företag och områden inom de delar av svenskt näringsliv där risken bedöms som stor att främmande underrättelsetjänster riktar sitt intresse. Inom författningsskyddet har Säkerhetspolisen fortsatt arbetet med att kartlägga svenska extremistmiljöer på såväl vänstersom högerkanten av den politiska skalan för att få ökad kunskap om miljöerna, deras ideologier, aktörer och tillvägagångssätt. När det gäller personskyddsverksamheten vid har även den vidareutvecklats. Verksamheten har tillförts extra resurser vilket har lett till att målsättningarna vad gäller såväl fasta som temporära skyddsinsatser samt närskydd och samordning av polisinsatser vid statsbesök och liknande har kunnat uppfyllas. Förebyggande arbete mot ekonomisk brottslighet satsade totalt på brottsförebyggande arbete, vilket i princip var en fördubbling jämfört med . Andelen nedlagd tid uppgick till av myndighetens totala resurser. Myndigheten fortsatte arbetet med att vidareutveckla och konkretisera myndighetens strategi för det brottsförebyggande arbetet och för att utveckla nya metoder för detta arbete. inleddes också en utvärdering av myndighetens brottsförebyggande projekt 19992005. Syftet med utvärderingen är att öka kunskapen om vilka typer av förebyggande åtgärder som kan förväntas vara mest effektiva i ett långsiktigt perspektiv. Uppbyggnaden av fortsatte . Ökad kunskap om den ekonomiska brottsligheten, om dem som begår brott och hur de samverkar med varandra är viktigt för det brottsförebyggande arbetet på området. Det brottsförebyggande arbetet har , liksom tidigare, framfört allt bedrivits i form av samverkan med andra myndigheter samt med olika branschorganisationer, fackliga organisationer och andra intressegrupper. Exempel på myndigheter och andra som har samverkat med i det brottsförebyggande arbetet är , de enskilda revisions- och bokföringsbyråerna, de regionala samverkansorganen, kommunerna med de lokala brottsförebyggande råden och arbetslivets organisationer. Som exempel kan nämnas att brottsförebyggande projekt genomförts tillsammans med , och Finanspolisen. Att utveckla och stödja det ekobrottsförebyggande arbetet på lokal nivå och att i detta avseende aktivera de lokala brottsförebyggande råden har varit en prioriterad uppgift för i samverkan med . Regeringens uppfattning är att det går att komma betydligt längre i det brottsförebyggande arbetet inom rättsväsendet. Ett aktivt brottsförebyggande arbete är avgörande för att långsiktigt öka tryggheten och minska brottsligheten. har den pågående förskjutningen från tillgreppsbrott till brott mot person förstärkts ytterligare. Regeringen ser med stor oro på att rättsväsendet inte har lyckats bryta trenden med den ökande våldsbrottsligheten. Hot, misshandel och övergrepp är ett uttryck för maktmissbruk och förtryck. Att leva i rädsla för våld begränsar inte minst många kvinnors och barns liv. Oavsett vem som hotar, misshandlar eller våldtar måste kvinnors frihet och trygghet säkras. Det är mot denna bakgrund mycket angeläget att rättsväsendet vidtar kraftfulla åtgärder för att bekämpa våldsbrottsligheten. Uthålliga brottsförebyggande insatser måste grundas på kunskaper om vilka åtgärder som fungerar och vilka faktorer som skapar tillfällen till brott. En viktig framgångsfaktor för det brottsförebyggande arbetet är därför att vidtagna åtgärder och genomförda insatser följs upp och utvärderas på ett systematiskt sätt. I det sammanhanget spelar också Brottsförebyggande rå- det en viktig roll dels för att förmedla effektiva metoder att till exempel förebygga våldsbrott, dels för att ge vägledning om hur uppföljningar och utvärderingar kan genomföras. Brottsförebyggande rådets arbete ska ytterligare fokuseras på att ta fram och sprida kunskap om framgångsrikt brottsförebyggande arbete. Tryggheten i lokalsamhället måste öka Regeringen menar att rättsväsendet måste komma närmare människorna. En synlig och närvarande polis i hela landet är viktigt för att förebygga brott och för människors känsla av trygghet. Polisbrist, långa avstånd och begränsad bemanning och sätter tryggheten på undantag på många håll i vårt land. Tillgänglighet och synlighet är självklara delar i rättsväsendets brottsförebyggande arbete. Det är av avgörande betydelse för framgång i brottsbekämpningen att polisen är tillgänglig för att öka tryggheten och minska brottsligheten. En tydlig polisiär närvaro gör det också mer naturligt för människor att ta kontakt med polisen i olika avseenden. Mot denna bakgrund är det viktigt att polisen med kraft fortsätter utvecklingen av mobila IT- stöd som gör det möjligt för polisen att förlägga en större del av polisarbetet på fältet i stället för att behöva åka in till en polisstation för att avrapportera. Det är också bra att polisen prövar nya metoder i form av till exempel de lokala poliskontoren och de mobila polisstationerna i . Tillgänglighet handlar också om möjligheten att få kontakt med polisen. Det är angeläget att polisen fortsätter att utveckla möjligheten för allmänheten att använda Internet för att enkelt och snabbt få kontakt med polisen för att till exempel kunna anmäla brott. Viktigt med genomslag för det förebyggande arbetet Trots att det förebyggande arbetet är en huvuduppgift för polisen har det visat sig vara svårt att få fullt genomslag för det. årsredovisning visar att resurstiden för det planlagda brottsförebyggande arbetet har minskat även om antalet projekt och insatser har ökat. Årsredovisningen förmedlar också en bild av att polisens mer långsiktiga brottsförebyggande arbete fortfarande får stå tillbaka till förmån för insatser som pågår och som endast ger indirekta brottsförebyggande effekter. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har aviserat åtgärder som skall förbättra det förebyggande arbetet. kommer i samverkan med polismyndigheterna att utarbeta en brottsförebyggande strategi. Polisen har inom ramen för redan påbörjat ett arbete med att utveckla planeringen, ledningen och uppföljningen av det brottsförebyggande arbetet genom införandet av polisens underrättelsemodell. Den skall i alla delar vara fullt införd senast vid utgången av 2007. Regeringen välkomnar dessa initiativ och kommer noga att följa utvecklingen av detta arbete. har fortsatt att vidareutveckla strategier för myndighetens brottsförebyggande arbete. Den fortsatta uppbyggnaden av förväntas öka myndighetens möjligheter att bättre kunna leda och styra den brottsförebyggande verksamheten. Det utvärderingsprojekt som påbörjade bör kunna bidra till förbättrade möjligheter att bedöma effekterna av myndighetens brottsförebyggande arbete. Kriminalvårdens roll i det brottsförebyggande arbetet bör särskilt uppmärksammas. Bland annat Kriminalvårdens återfallsförebyggande har stor betydelse när det gäller att förebygga brott. Regeringens bedömning är att de åtgärder som myndigheterna vidtar bör leda till högre kvalitet och ett effektivare resursutnyttjande i det brottsförebyggande arbetet. Det är därför angeläget att polisens pågående utvecklingsarbete inom det brottsförebyggande området bedrivs kraftfullt. En ytterligare förstärkning av den polisiära närvaron i människors vardag förutsätter en ökning av polisens kapacitet. Regeringens satsning på fler poliser innebär att problemen med långa avstånd i bl.a. glesbygdsområden och med bemanningen och kan begränsas. Viktigt att berörda myndigheter i rättsväsendet deltar i de lokala brottsförebyggande rådens arbete