prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Det gäller även inrättandet av en civilekonomexamen som skall omfatta 240 högskolepoäng (motsvarande 160 poäng i nuvarande poängsystem), vilket följer av tillkännagivande (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) med anledning av propositionen Ny värld ny högskola. Reformen innebär särskilda utmaningar för lärarutbildningen. Vad gäller lärarexamen framgick av ett av tillkännagivanden (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) att regeringen ytterligare borde överväga lärarexamens inplacering i den nya examensstrukturen och återkomma till i frågan. Ändringarna i högskoleförordningen som avser en ny utbildnings- och examensstruktur och nya och reviderade examensbeskrivningar skall gälla för utbildning fr.o.m. . Regeringen avser att besluta om motsvarande ändringar i förordning (1993:221) för . 7.1.5Självständiga lärosäten med ansvar för kvaliteten i utbildning och forskning och högskolor skall vara självständiga och ha stor integritet. Därför avser regeringen att se över formerna för utseendet av ledamöter i lärosätenas styrelser, bl.a. genom att avpolitisera styrelserna. Lärosätena skall själva ha det avgörande inflytandet över vilka som utses till ledamöter i styrelser och frågan om att rektorer skall kunna vara ordförande kommer också att tas upp i den fortsatta beredningen. Självständigheten innebär också att lärosätena har ett långtgående ansvar för att den verksamhet som bedrivs är av högsta 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärosätena måste få ökat inflytande över utbildning, forskning och rekrytering. Profilering och ökad mångfald av utbildningar bidrar till att skapa spetsutbildningar av hög kvalitet. Inför tillämpning av den nya utbildnings- och examensstrukturen från pågår nu ett intensivt arbete på universitet och högskolor. Ett nära samarbete krävs för att deras arbete med att reformera befintliga program och kurser samt att planera för nya utbildningar skall främja studenternas möjlighet till rörlighet såväl nationellt som internationellt. Lärarnas roll i skolan har förändrats och är mer betydelsefull än kanske . I den målstyrda skolan skall läraren anpassa undervisningen så att varje elev ges förutsättningar att nå målen i alla ämnen. För att klara dessa uppgifter krävs djupa ämneskunskaper kombinerade med god pedagogisk förmåga. Behovet av djup i ämneskunskaperna ökar i i och i gymnasieskolan. Lärarutbildningen måste både hålla hög akademisk kvalitet och förbereda studenterna på läraryrkets praktiska verklighet. Lärarexamen skall vara ett bevis för att den examinerade är redo för anställning i skolan. I takt med att skolan utvecklas och förändras behöver den enskilde läraren kompetensutveckla sig och återkomma till utbildning eller forskning i anslutning till lärarutbildningen. Behovet av att kvalitetssäkra lärarutbildningen rekommenderade i sin rapport av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor (2005:17 R) regeringen och lärosätena att vidta ett antal åtgärder. återkommer med en ny utvärdering av lärarutbildningen . utvärdering av lärarutbildningen, Rätt utbildning för undervisningen Statens insatser för lärar- kompetens (RiR 2005:19) har pekat på strukturella svårigheter som lärosäten med lärarutbildning har att hantera i sitt arbete för att nå målen för antalet examinerade. I utvärderingen betonas vikten av att lärosäten i kontakten med såväl skola som studenter är väl informerade om skolans behov av lärare med olika inriktningar och dimensionerar utbildningen efter detta. och utvärderingar är viktiga utgångspunkter för regeringens arbete för att åstadkomma en högkvalitativ lärarutbildning. Det är viktigt att kvalitetsutvärderingar av lärarutbildningen återkommer. Behovet av att förbättra den verksamhetsförlagda delen av utbildningen I det fortsatta arbetet med att utveckla lärarutbildningen är den verksamhetsförlagda delen (VFU) ett viktigt område. rekommenderade i sin utvärdering ett förtydligande från regeringen om kommunernas och lärosätenas ansvar för planering och genomförande av VFU. I utvärderingen gjordes en enkätundersökning i landets kommuner om deras samverkan med lärarutbildningen. Enkätsvaren visar att 287 kommuner samverkar med universitet och högskolor om lärarutbildning och att de flesta samverkar med fler än ett lärosäte. Uppfattningen bland kommunerna är att samverkan med lärosätena blivit bättre med den nya lärarutbildningen, men att samverkan kan förbättras. VFU ger möjlighet till samverkan mellan skola och högskola i flera avseenden, t.ex. för skolans rekrytering och kompetensutveckling av personal. har i uppdrag att i samverkan med följa upp hur VFU förläggs till olika skolformer. I uppdraget ingår också att utreda hur VFU bidrar till rekrytering och kompetensutveckling av skolans personal. Regeringen avser att utifrån enkät och kartläggning analysera de ekonomiska villkoren för den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Internationalisering och Bolognaprocessen i lärarutbildningen utgjorde andelen nybörjarstudenter i grundutbildningens lärarprogram av det totala antalet nybörjare. Bland de studenter som deltar i Erasmusprogrammets utbyten var andelen lärarstudenter . Internationella programkontoret för utbildningsområdet har utifrån sitt uppdrag att kraftigt öka den internationella rörligheten bland de svenska lärarstudenterna startat projektet , i vilket tio lärosäten med tämligen stora lärarutbildningar ingår. Även på hemmaplan finns behovet av en internationell dimension i lärarutbildningens innehåll. Detta behandlas också inom ramen för Lärarlyftet. Regeringen anser det fortsatt viktigt att internationella dimensioner på olika sätt kommer till uttryck i lärarutbildningen. Frågan om lärarexamens placering i den nya examensstrukturen bereds i . utvärdering av specialpedagogprogrammet (Rapport 2006:10 R) har redovisats . pekade bl.a. på att de blivande specialpedagogerna inte fick lära sig tillräckligt mycket av ett elevcentrerat arbetssätt och metoder för att möta den enskilda eleven. Regeringen anser att kunskaper om barns språkutveckling, om effektiva metoder för att stimulera barns läs- och skrivförmåga tidigt och om olika former av stöd till barn med läs- och skrivsvårigheter måste prioriteras i skolan. Skolan behöver också tillgång till kompetens för att kunna ge ett individanpassat stöd till elever i behov av stöd i sin läs- och skrivutveckling. Regeringen avser därför att ge förutsättningar för speciallärar- och specialpedagogutbildning för att bättre tillgodose dessa behov i skolan. Förkunskapskrav skall vara lärarexamen. Kompletterande utbildning och nya vägar till läraryrket pågår en satsning på särskilda lärarutbildningar () där 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 obehöriga lärare som är verksamma i en skola får möjlighet att på halvtid studera till en lärarexamen. Särskilda medel, motsvarande stöd till minst 4 000 nya behöriga lärare avsattes för ändamålet. SÄL-satsningen är nu inne på sitt sista år och har drygt 5 000 studenter antagits till utbildningen. Att målet överträffas beror bl.a. på att många av de antagna SÄL-studenterna behövt komplettera med färre än de maximalt 60 poängen, vilket givit utrymme för fler studenter. En slutlig redovisning av satsningen kommer att lämnas av till . startade en särskild satsning på vidareutbildning av obehöriga yrkeslärare. Den nya satsningen bygger på erfarenheterna från den pågående SÄL-utbildningen. Satsningen pågår till och med och omfattar ca 1 000 studenter och genomförs enligt bestämmelserna i förordning (2005:568) om särskild utbildning av lärare i yrkesämnen. Totalt finns det nu ca 780 studenter registrerade till utbildningssatsningen. finns det enligt regeringens mening allt för många lärare som saknar utbildning för den undervisning de i huvudsak bedriver. Det krävs därför en omfattande utbildningsinsats bland lärare som saknar adekvat utbildning, men ändå har lång erfarenhet av läraryrket. Dessa personer kan ha en specialistkunskap men sakna pedagogisk utbildning alternativt bedriva undervisning i ett ämne utan att ha tillräcklig utbildning för det. För att säkra kvaliteten i undervisningen och för att ge erfarna men obehöriga lärare möjlighet att få en tillsvidareanställning är det viktigt att dessa kompletterar sin utbildning till en examen enligt kraven uppställda i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). För att underlätta och i viss mån förkorta studietiden för erfarna, men obehöriga lärare som önskar eller behöver komplettera sin utbildning för att kunna bli tillsvidareanställda kommer lärosäten med lärarutbildning att ges ökade möjligheter att erbjuda studievägledning, validering av tidigare erfarenheter och individualiserade utbildningsprogram. Det kan också finnas personer med lämpliga ämneskunskaper som önskar komplettera sin tidigare utbildning för att erhålla lärarexamen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Även för dessa är det viktigt att lärosätena erbjuder tillgodoräknande och validering. En förutsättning är också att lärosätena erbjuder studieprogram med stor tillgänglighet och flexibilitet för att de lärare som deltar skall kunna göra det med så litet arbetstidsbortfall och så snabbt som möjligt. För ändamålet beräknas på anslaget 16 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Regeringen återkommer om den närmare utformningen av insatsen. Fortbildning, forskarutbildning och forskning för lärare I en skola för kunskap och kvalitet är det viktigt att lärares kompetensutveckling i form av kvalificerad fortbildning ägnas stor uppmärksamhet. Enligt avtal mellan parterna skall det inom den reglerade arbetstiden för lärare avsättas för kompetensutveckling. Med kompetensutveckling avses insatser som syftar till att utveckla lärares förmåga att skapa goda förutsättningar för elevers lärande. Det är viktigt att används för att utveckla skolans personal och därmed kvalitet. Inom ramen för högskolans lärarutbildning ges stora möjligheter att erbjuda inriktningar och specialiseringar som kompetenshöjande utbildning för breddning eller fördjupning. Även kortare kurser eller moduler ur lärarprogrammet kan användas i detta syfte. Skolans huvudmän har ett ansvar för att skapa sig en god bild av personalens behov av vidareutbildning. Det är också viktigt att lärosätena med lärarutbildning, i kontakt med sina regionala resurscentrum, inventerar behovet av kompetensutveckling bland skolans personal och anpassar ett tillgängligt och flexibelt utbildningsutbud till detta behov. För lärarnas framtida behov av att kunna styrka sin behörighet och för deras karriärutveckling är det viktigt att de utbildningar som erbjuds är poänggivande. I lärarutbildningsreformen (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5) betonades behovet av forskning i nära anslutning till lärarutbildningen för att svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. och resultat vad avser utbildningsvetenskaplig forskning finansierad av utbildningsvetenskapliga kommitté redovisas i avsnitt Forskning och utveckling Strategi och analys av forskning och forskningspolitik. I en utvärdering av utbildningsvetenskapliga kommitténs satsningar på ämnesdidaktisk forskning framkommer att forskarskolor spelar en tydlig och positiv roll för att bygga upp kunskap inom sina områden. Skolan måste klara utmaningen att undervisa elever med olika bakgrund och förutsättningar. Med skolans uppdrag att alla elever skall nå kunskapsmålen följer att undervisningen ständigt behöver utvecklas och förbättras. Lärare måste därför ges tillfälle att bidra aktivt till att bygga upp skolans kunskapsbas. Som ett led i detta är det viktigt att lärare ges ökade möjligheter till forskarutbildning och att bedriva forskning som är relevant för verksamheten. Lärarna blir härigenom också involverade i utvecklingen av yrkets kunskapsbas. Detta bidrar till fördjupning och nya karriärvägar i lärarens verksamhet. För att skolan skall kunna erbjuda sina lärare denna möjlighet är samarbete med högskolan och dess lärarutbildning mycket viktigt. För fortbildning, forskarutbildning och forskning för lärare beräknas på anslaget 16 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Regeringen återkommer om den närmare utformningen av insatsen. 7.1.7Befattningsstruktur vid universitet och högskolor arbetade motsvarande ca 24 000 heltidspersoner med forskning och undervisning vid universitet och högskolor, doktorander ej medräknade. Anställning som lärare i högskolan regleras, utöver i allmänt tillämplig lagstiftning, i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). tillkallades en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av såväl befattningsstruktur som regelverk kring anställning. I utredningens direktiv (dir. 2006:48) ingår att granska rådande anställningsstruktur samt att föreslå förbättringar för att uppnå en fungerande och sammanhållen meriterings- och karriärväg för såväl kvinnor som män vid universitet och högskolor och i relation till det omgivande samhället. Utredaren skall granska om anställningsprocessen är ändamålsenlig och effektiv och belysa de visstidsanställdas situation. Utredaren skall även utreda hur högskolelagen och högskoleförordningen förhåller sig till lagen (1982:80) om anställningsskydd. Uppdraget skall redovisas . Regeringen överväger att återkomma i frågan om villkoren för högskolans lärare. Regeringen är angelägen att det skapas fler befattningar för doktorander och nyexaminerade doktorer, så att ekonomi och trygghet blir jämförbar med vad som gäller på arbetsmarknaden i övrigt. 7.1.8Höjda anslag till forskning och forskarutbildning För att svensk forskning skall kunna möta en ökad internationell konkurrens ställs höga krav på kvalitet inom svensk forskning och forskarutbildning. av de samlade intäkterna för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor kommer via direkta statsanslag, medan utgörs av externa intäkter från såväl offentliga som privata finansiärer. De medel för forskning och forskarutbildning som anvisas direkt till lärosätena utgör grunden för verksamheten och skall ge förutsättningar för att de skall fatta egna beslut om forskningens och forskarutbildningens inriktning. De direkta statsanslagen skall också möjliggöra en långsiktig planering av verksamheten. För att stärka kvaliteten i svensk forskning och bl.a. kunna möta en ökad internationell konkurrens inom forskning och forskarutbildning föreslår regeringen nu att universiteten tillförs ytterligare 2007. Regeringen avser att avskaffa skyldigheten för universitet och högskolor att till staten betala in av de externa forskningsbidrag som tas emot, den s.k. högskolemomsen. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genom detta förstärks lärosätenas samlade intäkter för att bedriva forskningsverksamhet kraftfullt. uppgick de medel som lärosätena betalade till staten för den s.k. högskolemomsen till . 2008 ökar resurserna till forskning med ytterligare och 2009 med därutöver. Dessa resurstillskott skall bidra till ökad kvalitet inom forskningen. Regeringen avser återkomma med fördelningen av de tillkommande resurserna. 7.1.9Förordningsändringar om utbildning på forskarnivå Öppenhet och tydlighet i antagningen till forskarutbildningen bidrar till högre kvalitet och är en viktig förutsättning för att ge likvärdiga chanser för alla sökande. De nya bestämmelser i högskoleförordningen (1993:100) som skall tillämpas vid antagning till utbildning fr.o.m. innebär att lärosätet inför antagning av doktorander måste informera om detta genom annonsering eller något likvärdigt förfarande. Möjlighet till undantag från denna huvudregel finns bl.a. när en doktorand skall genomgå utbildningen inom ramen för en anställning hos en annan arbetsgivare än det egna lärosätet. Vilka bedömningsgrunder som används vid urval mellan sökande skall preciseras i den allmänna studieplanen. Med anledning av tillkännagivande i samband med behandlingen av propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160) har det i tillträdesbestämmelserna för utbildning på forskarnivå preciserats att enbart det förhållandet att en sökande bedöms kunna få tidigare utbildning eller verksamhet tillgodoräknad inte får ge företräde framför andra sökande. Handledningsfunktionen är central i forskarutbildningen. I den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) framhölls med anledning av förslag att det är önskvärt att involvera fler personer i varje doktorands utbildning och därmed göra relationen handledaredoktorand mindre sluten och sårbar, liksom att se till att alla 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 handledare får utveckla den kunskap och den kompetens som krävs i arbetet med att stödja och utveckla människor. Två ändringar i högskoleförordningen har beslutats som syftar till ökad rättssäkerhet och minskad utsatthet för doktoranden samt förstärkt kvalitetssäkring i utbildningen. Den ena förändringen innebär att varje doktorand skall ha mer än en handledare. Den andra förändringen innebär att minst en av handledarna skall ha genomgått handledarutbildning eller av fakultetsnämnden bedömts ha motsvarande kompetens. är alla universitet och högskolor som anordnar forskarutbildning skyldiga att erbjuda handledarutbildning. 7.1.10Internationellt samarbete för forskarrörlighet antog ett direktiv (2005/71/EG) om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte. Syftet med detta direktiv är att stödja tredjelandsmedborgares inresa, vistelse och rörlighet i forskningssyfte . En särskild utredare har givits i uppgift att föreslå hur EG-direktivet skall införlivas i svensk rätt. Uppdraget (dir. 2006:4) innefattar att se över hur ett system med forskningsorgan och mottagningsavtal skall utformas i nationell rätt samt föreslå vilken eller vilka myndigheter som är lämpliga att godkänna forskningsorgan. Utredaren skall även utreda behovet av författningsändringar eller andra åtgärder samt lägga fram förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga. Slutligen skall kostnaderna för upprättandet av forskningsorgan beräknas och förslag till finansiering lämnas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . 7.1.11Dimensionering av högre utbildning Regeringen anser att studenternas val av utbildning och lärosäte skall vara en grundläggande utgångspunkt för dimensioneringen av olika utbildningar. Det skall vara möjligt att såväl omfördela som öka resurser till ett lärosäte till vilket många studenter söker. I förra årets budgetproposition (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:UbU1, rskr. 2005/06:103) föreslogs som en planeringsförutsättning en fortsatt utbyggnad . Av den då föreslagna utbyggnaden föreslår regeringen enbart en utökning av läkarutbildningen och tandläkarutbildningen enligt nedan. har i rapporter om hälso- och sjukvårdens behov av bl.a. läkare och tandläkare pekat på ett behov av utbyggd läkarutbildning. har i sina analyser gjort samma bedömning. Myndigheterna redovisar en obalans på arbetsmarknaden för läkare som framför allt beror på att pensionsavgångarna kommer att överstiga antalet nyutbildade läkare. Även Kommuner och Landsting har gjort bedömningen att grundutbildningen av läkare behöver öka för att landstingen skall kunna rekrytera det antal läkare som behövs i vården. Mot denna bakgrund har en utökning av grundutbildningen av läkare inletts. I budgetpropositionen föreslogs en utökning med totalt 350 helårsstudenter . har läkarutbildningen utökats med 165 helårsstudenter. Regeringen föreslår att antalet helårsstudenter ökar med ytterligare 185. Utökningen föreslås ske vid , , och . Genom avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården lämnar staten ersättning för landstingens medverkan i grundutbildningen I bilagan till det nya avtalet som undertecknades bestämdes det antal helårsstudenter som staten lämnar ersättning för per landsting. Om beslutar om en förändrad dimensionering finns i avtalet reglerat hur denna förändring påverkar ersättningen. och har också beräknat tillgång och efterfrågan på tandläkare och gjort bedömningen att även grundutbildningen av tandläkare behöver utökas. I budgetpropositionen föreslogs därför en utökning av grundutbildningen för tandläkare med totalt 150 helårsstudenter och 2007. har tandläkarutbildningen utökats med 100 helårsstudenter jämnt fördelade mellan och . Regeringen föreslår att antalet helårsstudenter ökar med ytterligare 25 helårsstudenter vid och 25 helårsstudenter vid . Genom avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården lämnar staten ersättning för landstingens medverkan i grundutbildningen av tandläkare. I det nya avtalet som undertecknades bestämdes det antal helårsstudenter som staten lämnar ersättning för per landsting. Om beslutar om en förändrad dimensionering finns i avtalet reglerat hur denna förändring påverkar ersättningen. 7.1.12Prov efter läkares allmäntjänstgöring ansvarar tillsammans med övriga universitet som examinerar läkare för ett prov efter läkares allmäntjänstgöring, det s.k. AT-provet. För att bli behörig läkare krävs att en person med läkarexamen är legitimerad. För legitimation krävs att vederbörande godkänts på AT-provet. har under anslaget för grundutbildning särskilda resurser anvisade för AT-provet. Dessa resurser har varit oförändrade . har dimensioneringen av läkarutbildningen ökat. uppgick avsatta resurser till . Med detta som bakgrund föreslår regeringen en resursförstärkning med för denna verksamhet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av flera anledningar kan det vara svårt för invandrare att få arbete som motsvarar deras kompetens och utländska utbildning. Validering av utbildning och yrkeserfarenhet är ett viktigt steg för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Ett annat är möjligheten till komplettering av den utländska utbildningen. Därför föreslår regeringen satsningar som syftar till att invandrade akademiker med utländsk utbildning i större utsträckning skall kunna erbjudas kompletterande utbildning enligt vad som redovisas i det följande. Regeringen anser att högre utbildning skall vara öppen för dem som har intresse och förutsättningar för sådan utbildning. När det gäller att motverka den sociala snedrekryteringen till högskolan är högre kvalitet i såväl grundsom gymnasieskolan grundläggande. Kompletterande utbildning för jurister Regeringen avser att ge och i uppdrag att med särskild ersättning anordna juridisk kompletterande utbildning omfattande upp till motsvarande 80 poäng för personer med avslutad utländsk juristutbildning. Utbildningen riktas till 15 helårsstudenter per lärosäte. Kompletterande utbildning för lärare Regeringen avser att ge , , , , i och i uppdrag att anordna kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk lärarutbildning. Utbildningen skall anordnas för motsvarande 300 helårsstudenter . i avses få i uppdrag att samordna utbildningsinsatserna vid lärosätena. För uppdraget erhåller lärosätena särskilda resurser. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Fortsatt Högre praktisk förvaltningsutbildning I syfte att öka andelen akademiker med utländsk bakgrund i den statliga myndighetssektorn avser regeringen att ge , och i uppdrag att fortsätta att ge högre praktisk förvaltningsutbildning för sammanlagt 120 studenter. Verket för högskoleservice (VHS) har i uppdrag att bedöma utländska gymnasiebetyg vid ansökan till högre studier. Betyg från omkring 140 länder inkommer till VHS. Myndigheten bedömer även utländska gymnasiebetyg för andra syften än för ansökan till högre utbildning. Syftet kan exempelvis vara att underlätta för personer med utländsk gymnasieutbildning att beskriva sin utbildning vid ansökan om anställning. Denna typ av ansökningar ökar , vilket fått till följd att handläggningstiderna ökat eftersom dessa ärenden inte har kunnat prioriteras i förhållande till övriga ansökningar.