prop · GU031d19 · 2007-01-01 00:00:00 — Det var bland annat satsningar på resurspersoner i skolor med låg måluppfyllelse, kvalificerad yrkesutbildning samt förebyggande arbete med hälsa och trygghet i skolan. Regeringen avser att genomföra dessa satsningar men med i vissa fall ändrad inriktning. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag till ny skollag. I det fortsatta skollagsarbetet vill regeringen särskilt betona skolans kunskapsuppdrag, lärarnas professionella frihet och föräldrarnas valfrihet. Skollagens behörighetskrav för lärare skall skärpas. Skollagstiftningen skall tydligt och konkret ange de befogenheter som rektorer och lärare har för att komma till rätta med oordning och disciplinära problem bland eleverna. Fokus på stärkt lärarkompetens och skolledarskap Ökade drivkrafter och bättre möjligheter till kvalificerad fortbildning och forskning och forskarutbildning för lärare När skolans huvuduppdrag är att alla elever skall nå kunskapsmålen behöver undervisningen ständigt utvecklas och förbättras, så att skolan på ett bättre sätt klarar den utmaning det innebär att undervisa elever med olika bakgrund och förutsättningar. Även i förskolan och förskoleklassen måste verksamheten kontinuerligt utvecklas så att barnen får kompetent stöd i bl.a. sin språkutveckling. Den kvalificerade fortbildningen för lärare behöver förstärkas. Regeringen vill understryka vikten av att lärare skall få utvecklas i sitt yrke. Det är angeläget att lärares fortbildning fokuseras på områden som är viktiga för att öka verksamheternas kvalitet och för elevernas möjligheter att prestera goda resultat, exempelvis inom matematik samt läs- och skrivutveckling. Lärare ges i allt för liten utsträckning tillfälle att bidra aktivt till att bygga upp verksamhetens kunskapsbas och till att utveckla verksamheten. Regeringen vill därför öka lärares möjligheter att bedriva forskning och delta i forskarutbildning vid sidan av undervisning och annan pedagogisk verksamhet. Detta fördjupar kunskapsbasen och förbättrar utvecklingsmöjligheterna för lärare samt kan bidra till att forskningen i större utsträckning bedrivs kring frågeställningar som är relevanta för förskolans, förskoleklassens, fritidshemmets, skolans och vuxenutbildningens verksamhet. För att stärka lärares möjligheter till kvalificerad fortbildning och fördjupning samt möjlighet till forskning och deltagande i forskarutbildning inleds en omfattande satsning /08. Inledningsvis beräknas denna omfatta för att sedan öka. Tidigt stöd till eleverna genom speciallärare Kunskaper om barns språkutveckling, om effektiva metoder för att stimulera barns språk-, läs- och skrivförmåga tidigt och om olika former av stöd till barn med språk-, läs- och skrivsvårigheter måste prioriteras i skolan. Skolorna har därför behov av speciallärare som har möjlighet att även arbeta enskilt med elever i behov av stöd i sin språk-, läs- och skrivutveckling. Tidig upptäckt och tidiga åtgärder ökar möjligheterna att förebygga svårigheter i andra ämnen. Att i skolan prioritera de kunskaper om språkutveckling som en speciallärare har gynnar även de barn med invandrarbakgrund som har en annan språktillhörighet än svenska. Regeringen avser därför att ge en speciallärarutbildning och specialpedagogutbildningen bättre förutsättningar för att tillgodose dessa behov i skolan. Enligt en ändring i högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2, examensordningen har målen för lärarexamen förtydligats när det gäller språk-, läs- och skrivinlärning. Det är en bra och viktig förändring. Se vidare kap. 7 Universitet och högskolor, avsnitt insatser, lärarutbildning. Tydligare behörighetsregler och behörighetskrav vid tillsvidareanställning Andelen obehöriga lärare i har ökat . Statens skolverks årliga statistik visar att av alla lärare i saknar en pedagogisk högskoleutbildning. Det finns regionala skillnader och skillnader beroende på huvudman och kön. av alla lärare med fast anställning i saknar pedagogisk högskoleutbildning, trots att intentionerna har varit att obehöriga lärare endast i undantagsfall skall få anställas tills vidare. Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning är betydligt lägre i fristående skolor som motsvarar . I gymnasieskolan saknar av alla lärare pedagogisk högskoleutbildning. Motsvarande uppgift för den kommunala vuxenutbildningen (komvux) är . I gymnasieskolan och inom komvux är andelen obehöriga lärare med tillsvidareanställning betydligt högre än i , . Här finns det även stora skillnader beroende på vilket ämne läraren undervisar i. I fristående skolor som motsvarar gymnasieskolan 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning väsentligt lägre. Av statistik framgår inte om de lärare som har en pedagogisk högskoleutbildning undervisar i de ämnen eller de skolformer/årskurser som de har utbildning för. I en undersökning gjord /03 framkom att så många som av lärarna i årskurs 79 saknade både lärarutbildning och utbildning i det ämne de undervisade i (nr 250). uttrycker i sin rapport utbildning för undervisningen Statens insatser för lärarkompetens (RiR 2005:19) farhågor för att en stor del av undervisningen bedrivs av obehöriga lärare och understryker lärarkompetensens betydelse som en av de viktigaste faktorerna för måluppfyllelse och kvalitet i skolan. Forskning visar att lärarnas kompetens är en viktig förutsättning för att skapa goda resultat i skolan. Det är därför enligt regeringen djupt oroande att andelen obehöriga lärare är så omfattande i skolan. riskeras kvaliteten av att allt fler lärare i skolan och vuxenutbildningen antingen saknar pedagogisk utbildning eller utbildning i ämnet. Regeringen anser därför att det behövs flera kraftfulla insatser för att komma till rätta med problemet med lärare som saknar behörighet. De fristående skolorna har som tidigare framgått en betydligt lägre andel behöriga lärare i jämförelse med de kommunala. De fristående skolorna måste ta ett större ansvar för att anställa behörig personal och erbjuda fortbildning för anställd personal. Samma behörighetskrav som gäller för kommunala skolor bör också gälla för fristående skolor och undervisning som sker på entreprenad. I samband med förslaget till ny skollag avser regeringen att återkomma till med den närmare utformningen av de skärpta behörighetsreglerna för lärare. Fler vägar till läraryrket Fler vägar behöver öppnas till läraryrket, så att skolan får fler behöriga lärare. Det behövs bättre möjligheter att få sina kunskaper validerade för den som har ämneskunskaper, omfattande undervisningserfarenhet eller utländsk lärarutbildning. Det måste bli enklare än att komplettera med den akademiska utbildning som krävs för behörighet. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att skapa fler vägar till läraryrket föreslår regeringen att avsätts för att underlätta för verksamma lärare att utbilda sig till behöriga lärare och för att utveckla och förstärka lärosätenas validering, se vidare kapitel Högskoleverksamhet, avsnitt insatser, lärarutbildning. Förskolans och skolans förmåga att kunna rekrytera välutbildade och kunniga lärare kommer att vara avgörande för att verksamheterna skall hålla hög kvalitet. För att kunna öka kvalitetskraven på förskolan och skolan krävs att de som verkar där ges bättre villkor än . Detta kräver att verksamheten premierar professionalitet och regelbunden kompetensutveckling så att läraryrkets attraktionskraft och status kan höjas. Under 2002-2005 bedrev ett projekt om möjligheter att rekrytera, utveckla och behålla effektiva och kunniga lärare (). lämnade i slutrapporten vissa rekommendationer till deltagande länder, däribland . Rekommendationerna innebar att lärares utvecklings- och karriärmöjligheter bör öka. föreslog bl.a. att det bör utvecklas s.k. kompetensprofiler och nationella kvalitetsnormer. Kompetensprofiler kan vara en del i ett system för lärarauktorisation. tillsattes en utredare med uppdrag att analysera och bedöma om det finns behov av att införa ett system med auktorisation av lärare, samt olika modeller för detta, i syfte att främja förskolans, förskoleklassens, fritidshemmets, skolans och vuxenutbildningens utveckling (dir. 2006:31). Regeringen anser dock att ett statligt sanktionerat system för lärarauktorisation skall införas i förskola, fritidshem, förskoleklass, skola och vuxenutbildning. Auktorisationen bör medverka till den utveckling och fördjupning i yrket som varje lärare bör ha tillgång till. Det är viktigt att det blir ett väl fungerande system, anpassat till den svenska förskolans och skolans behov och organisation. För att möjliggöra detta krävs en ingående utredning. Regeringen avser att besluta om nya direktiv till auktorisationsutredningen i syfte att införa ett statligt sanktionerat auktorisationssystem för lärare. Utredningen får därmed en förändrad inriktning genom att redovisningen direkt skall omfatta ett förslag till hur ett system för auktorisation av lärare bör utformas. Redovisningen skall dessutom innehålla förslag om hur ett sådant system skall genomföras och följas upp. Alla rektorer får tillgång till statlig rektorsutbildning Rektors huvuduppgift är att leda förskolans, fritidshemmets, förskoleklassens, skolans och vuxenutbildningens verksamhet så att målen i läroplaner och kursplaner nås. För att verksamheterna skall hålla hög kvalitet är rektors ledarskap av stor betydelse. Rektor har också ett ansvar för barns och elevers rättssäkerhet samt för att verksamheten i övrigt bedrivs i enlighet med författningar samt kommunala mål och riktlinjer. Rektor har därigenom ett komplext och mångfasetterat uppdrag. Det är viktigt att varje rektor ges goda förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. Rektorsutbildningen spelar härvid en viktig roll. Regeringen anser att en stärkt rektorsutbildning med en högre grad av akademiskt innehåll bör tillskapas. Det är ytterst angeläget att alla rektorer genomgår statlig rektorsutbildning. Dagens rektorsutbildning är underdimensionerad och många rektorer står i kö för att genomgå utbildningen. Detta är inte acceptabelt och regeringen föreslår därför en kraftfull satsning för att öka antalet platser i rektorsutbildningen. avses avsatta medel till rektorsutbildningen fördubblas från dagens ca till . I likhet med vad som gäller för lärare är det viktigt att det i skollagen tydliggörs vilken kompetens en rektor bör ha. Regeringen avser att återkomma till om behörighetsregler för rektor. Tätare och skarpare granskningar av varje skolas kvalitet har haft regeringens uppdrag att genomföra en utbildningsinspektion som skall omfatta varje kommun och alla skolor . Samtliga kommunala och fristående skolor skall inspekteras. När det gäller förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen innebär uppdraget att fokuserar på huvudmännens ansvar för dessa verksamheter. Regeringen anser dock att det behövs tätare och skarpare kvalitetsgranskningar av skolans kunskapsresultat. av yttersta vikt att tidigt uppmärksamma och påpeka brister i en skola. Regeringen ser därför ett behov av tätare och förbättrad granskning av skolors kvalitet. Mot bakgrund därav har regeringen för avsikt att ge i uppdrag att genomföra utbildningsinspektioner minst av varje skolas kvalitet. Fokus skall ligga på skolans kunskapsuppdrag. Resultaten från utbildningsinspektionerna skall vara jämförbara och offentliga. För detta ändamål beräknar regeringen att berört anslag bör öka med 2008 för utbildningsinspektion. Ökade möjligheter för ansvarsutkrävande På initiativ från allianspartierna och har tillkännagivit att tillsynsansvar även för offentliga huvudmän skall lagregleras samt att skall ges rätt att förelägga en huvudman att åtgärda fel och brister samt att förena föreläggandet med vite (bet. 2005/06 UbU14, punkt 104 res. 110, rskr 2005/06:241). gjorde i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) bedömningen att statens sanktionsmöjligheter gentemot offentliga skolhuvudmän borde öka och föreslog därför att skulle få rätt att i vissa situationer förelägga en huvudman att fullgöra sina åligganden. Föreläggandet fick, enligt förslaget, förenas med vite. Detta styrmedel skulle ses som ett komplement till de redan befintliga och skulle, i det enskilda fallet, välja den lämpligaste åtgärden. Mångfald av skolor med hög kvalitet Fristående skolor är en självklar och viktig del av det svenska skolväsendet. De bidrar till en ökad mångfald som i sin tur ökar valfriheten för alla elever. Rätten att välja skola är en demokratisk självklarhet i ett pluralistiskt samhälle och fristående skolor medverkar till att stärka den pedagogiska utvecklingen och förnyelsen i svenskt skolväsende. Som har tillkännagivit är det centralt att ta tillvara den positiva drivkraft för elevers valfrihet och pedagogiska utveckling som fristående skolor utgör. För att fullt ut kunna nå 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 dit är det viktigt att alla skolor oavsett huvudman ges möjlighet att verka under likvärdiga förutsättningar. Kommuner måste ge fristående huvudmän samma förutsättningar som den egna verksamheten och plan- och byggregler skall inte användas på ett sådant sätt att de otillbörligt skyddar den egna verksamheten och hindrar godkända enskilda verksamheter att få tag på lämpliga lokaler. 2005/06:UbU 13, rskr. 2005/06:420). Det är viktigt att en ansökan om att få starta en fristående skola prövas på objektiva grunder. har den kompetens som är nödvändig för att göra en sådan bedömning. För att fristående skolor skall få fullgoda förutsättningar att driva sin verksamhet behöver också kommunernas beräkningsunderlag för ersättning till fristående skolor bli mer enhetligt och transparent. Det är viktigt att momsreglerna tillämpas så att fristående skolor inte missgynnas. har också tillkännagivit att fristående skolor bör ges möjlighet att genom förvaltningsbesvär överklaga kommunernas beslut om ersättning (bet. 2005/06: UbU 13, rskr. 2005/06:420). Regeringen avser att återkomma i denna fråga. En fristående skola skall enligt huvudregeln ha minst 20 elever för att få bidrag. Regeringen anser att dagens möjlighet att få undantag från denna regel bör öka. Ökade dispensmöjligheter skulle framför allt få betydelse för fristående skolor för funktionshindrade elever och fristående skolor i glesbygd. En förutsättning för att fristående skolor skall kunna ges likvärdiga förutsättningar som kommunala är också att de granskas på ett likvärdigt sätt. Sanktionerna mot skolor som inte uppfyller kraven bör därför vara desamma oavsett om skolan har eller fristående huvudman. Ökad frihet för skolor med huvudman Ökat lokalt självbestämmande för skolor är gynnsamt för verksamhetens kvalitet. Regeringens uppfattning är därför att det inte räcker med att fristående skolors rättigheter stärks. Även kommunala skolor skall få möjlighet till ökad självständighet. finns möjlighet att bilda s.k. kommunala friskolor genom att en kommun väljer att bilda en särskild aktuella skolan. En sådan skola har större möjlighet att själv bestämma hur organisation, personal och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 resursfördelning skall se ut vilket kan ge positiva effekter för verksamhetens kvalitet. Denna typ av verksamhet skall uppmuntras. Det bör även bli lättare för kommunala skolor att inrätta olika former av profilklasser. Regeringen avser att återkomma med anledning av dessa frågor. Regeringen ser mycket allvarligt på förekomsten av diskriminering och andra former av kränkande behandling. Många barn och ungdomar, flickor som pojkar, utsätts för kränkningar som mobbning och sexuella trakasserier i verksamheterna. Detta kan självfallet aldrig accepteras. Att skapa en skola för alla där alla elevers rättigheter respekteras fullt ut prioriteras högt av regeringen. Varje form av kränkande behandling är otillåten och i strid med de grundläggande värden som gäller för alla skolformer. Det aktiva och förebyggande arbetet i verksamheterna behöver stärkas och kompletteras med skarpare verktyg för att ge alla barn och elever en säker och trygg miljö och härigenom höja skolornas kvalitet. Staten har ett viktigt ansvar tillsammans med kommunerna och andra skolhuvudmän att erbjuda all personal i skolan goda metoder och verktyg som bygger på forskning och beprövad erfarenhet. De förebyggande insatserna måste dock kombineras med tydligare befogenheter för lärare och skolledare. Skollagen skall inrymma bestämmelser som uttryckligen ställer krav på en lugn och trygg skolmiljö. Lärare och skolledningen skall ha rätt att vidta de åtgärder som krävs för att skapa trygghet. Det måste därför i skollagen tydligt anges vilka befogenheter som rektorer och lärare har för att komma till rätta med oordning och disciplinära problem bland eleverna. Regeringen anser att skolor som så önskar skall få ge skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Lärarna bör även ha rätt att omhänderta störande föremål. Mot bakgrund av ovanstående avser regeringen ta initiativ till en utbildningssatsning i form av forskningsanpassade åtgärdsprogram mot alla former av kränkande behandling, så som diskriminering i form av trakasserier och mobbning. För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts. Skolan har en viktig uppgift att fylla både genom att förebygga ohälsa bland alla barn och ungdomar och genom att stödja enskilda elever i behov av särskilt stöd. Samverkan mellan skolan och myndigheter inom det sociala och det polisiära området i ärenden som rör barn i behov av särskilt stöd är betydelsefull. Tidiga, adekvata och samordnande insatser bör bidra till en förbättring av elevers lärande, hälsa och trygghet samt förebygga mer kostsamma insatser i ett senare skede. Regeringen föreslår att avsätts 2007 och beräknar att avsätts . Kraftsamling för förbättrade kunskaper i matematik och naturvetenskap Goda kunskaper i matematik och naturvetenskap anses särskilt viktigt för ett lands tillväxt. Olika rapporter och resultaten från internationella undersökningar som 2003 och TIMSS 2003 understryker att svenska elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap inte motsvarar regeringens ambitioner. TIMSS 2003 visar att svenska elevers kunskapsnivå i årskurs 8 har försämrats både i matematik och naturvetenskapliga ämnen sedan motsvarande mätning . Resultaten i matematik i årskurs 2003 är sämre än kunskaperna för årskurs 7 i TIMSS 1995. Regeringen delar i allt väsentligt uppfattning om att åtgärder bör vidtas för att förändra situationen, bl.a. kompetensutveckling av lärarna. Ambitionen är att svenska elevers resultat skall vara världsledande i internationell jämförelse. Fortbildningen av lärare i matematik och naturvetenskap utgör en prioriterad del av den satsning på lärarfortbildning som regeringen aviserar . Förbättrad skolgång för funktionshindrade elever Regeringen anser att en bra skola är det bästa sättet att skapa jämlika möjligheter i livet. För att eleverna skall nå målen för utbildningen och utvecklas till sin fulla potential krävs uppmuntran, stöd och hjälp. Den obligatoriska skolan skall ansvara för att eleverna får de grundläggande kunskaper som var och en behöver oavsett bakgrund eller bostadsort. Regeringen har som sin utgångspunkt den enskilde eleven. Varje elev, oavsett förutsättningar, har rätt till en bra skola där eleverna kan trivas och utvecklas. Detta skall vara styrande för kommunernas och skolornas utformning av undervisningen. Elever med funktionshinder måste dessutom ha rätt till pedagogiska hjälpmedel i skolan, t.ex. inlästa böcker eller datorer. Elever med funktionshinder skall ha rätt att vistas i en miljö där de kan växa, där de har tillgång till bästa tänkbara hjälpmedel, där de har vänner och känner sig trygga. Olika elever har olika behov. För elever med dövhet, hörselskada, dövblindhet, synskada med ytterligare funktionshinder eller grav tal- och språkstörning skall det enligt regeringen finnas möjlighet att gå i en statlig specialskola. Regeringen anser att staten även fortsättningsvis skall vara huvudman för specialskoleutbildningen och vara ansvarig för finansieringen av elevers skolgång i specialskolan. Regeringen avser därför att återetablera och som statliga specialskolor. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag till nödvändiga lagändringar och i övrigt vidta nödvändiga åtgärder med anledning av ovanstående bedömningar. Särskolan skall kvarstå som egen skolform för elever med utvecklingsstörning. För dessa elever har särskolan en viktig roll att fylla eftersom den kan erbjuda en gemenskap och en specialistkompetens som sällan kan erbjudas inom grund- och gymnasieskolan. Det är viktigt att särskoleplaceringar föregås av väl underbyggda utredningar och att kommunens skyldigheter när det gäller detta förtydligas i skollagen. Felaktiga särskoleplaceringar kan få allvarliga konsekvenser och innebära ett ökat utanförskap, en undervisning som inte är ändamålsenlig och begränsade framtida utbildningsmöjligheter. Regeringen anser också att vårdnadshavarnas rätt till inflytande vid beslut om placering vid särskolas skall framgå av skollagen och inte längre vara en försöksverksamhet. Regeringen har för avsikt att föreslå åtgärder med denna innebörd. Vårt demokratiska samhälle bygger på de mänskliga rättigheterna, individens frihet och 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 alla människors lika värde. I vårt land har denna värdegrund förvaltats av den kristna traditionen och den västerländska humanismen, vilket också speglas i skolans läroplan. De mänskliga rättigheterna, som de uttrycks i internationella överenskommelser, är universella och skall utgöra den värdegrund som skolans verksamhet skall vila på. Skolan skall inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för de mänskliga rättigheterna liksom de grundläggande demokratiska värderingarna. Detta innebär att skolan aktivt skall bekämpa kränkande behandling i alla former såsom diskriminering och mobbning. Regeringen anser att lärare och skolledare måste ges verktyg och kunskap så att kvaliteten i skolornas arbete med värdegrunden kan stärkas och ge resultat i form av en god skolmiljö. Lärarna måste såväl i sin lärarutbildning som i kontinuerlig fortbildning ges kunskaper i frågor som rör diskriminering, mobbning, konflikthantering och de värderingar som skall komma till uttryck i skolan. är det föräldrarna som har huvudansvaret för barnens fostran. Skolans uppgift är att stödja föräldrarna för att få eleverna att förstå och respektera de etiska och moraliska koder som gäller i samhället. Samarbetet mellan hem och skola är därför viktigt. En god förankring i den egna kulturen gör det lättare för människor att med öppet sinne möta människor från andra kulturer. Kunskap om sitt eget kulturarv ger verktyg att förstå, ifrågasätta, påverka och se på samhället ur nya perspektiv. Skolan skall ge alla elever möjlighet att lära, utan att hämmas av traditionella könsroller och oavsett familjebakgrund eller bostadsort. Jämställdhetsarbetet måste starta . Utgångspunkten för arbetet med jämställdhet är att alla kvinnor och män är lika mycket värda. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. I en mer jämställd skola är studie- och yrkesvalen mer individuella och mindre könsbundna. Skolans uppgift är att ge möjlighet för alla elever att klara kunskapsmålen. Det förutsätter att varje elev har sund självtillit och respekt för andra människor. Regeringen gör bedömningen att en av de viktigaste uppgifterna för att främja jäm- 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ställdheten i skolan är ett förtydligande av kunskapsuppdraget. Ingen elev, oavsett kön, familjebakgrund eller bostadsort, skall gå osedd genom skolan. Regeringen avser därför att fokusera på kunskapsuppdraget i skolan och föreslå regelbundna kontrollstationer. Skolans arbete skall präglas av demokrati och jämställdhet. Varje skola skall bedriva ett långsiktigt och målmedvetet arbete för att öka jämställdheten. Varje form av diskriminering på grund av kön och sexuella trakasserier skall bekämpas. Ökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan Övergången mellan grund- och gymnasieskolan bör förbättras.