prop · GU031d20 · 2007-01-01 00:00:00 — Intresset för det Nationella entreprenörskapsprogrammet har varit mycket stort och totalt har programmet fått in ca 220 ansökningar. har beviljat 79 projekt stöd, vilka genomförs . tillsatte en arbetsgrupp (Fi2005/2280) med uppgift att fördjupa analysen, lämna rekommendationer samt stimulera debatten om hur arbetsutbudet bland grupper med lägre arbetsutbud kan ökas, särskilt bland ungdomar, personer med utländsk bakgrund och äldre. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de insatser samhället erbjuder personer i arbetsför ålder som är beroende av försörjningsstöd och som med hjälp av olika insatser bedöms kunna få ett arbete. Utredaren skall föreslå åtgärder som underlättar övergången från bidragsberoende till försörjning genom eget 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utredaren samråder i sitt arbete bland annat med . Utredningen, Från socialbidrag till arbete (dir. 2005:10), skall slutredovisas . Ungdomars möjligheter till ett eget boende har minskat i takt med ökad bostadsbrist i tillväxtregionerna. fick () i uppdrag att utreda förutsättningarna för att förbättra möjligheterna för ungdomar att förvärva eller hyra en egen bostad. Vidare tillsattes en arbetsgrupp som skulle göra en genomlysning av det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning samt ge förslag till statens roll i detta system. Arbetsgruppen redovisade rapporten (Ds 2005:39). utsågs en nationell bostadssamordnare () med uppgift att ta fram förslag på konkreta åtgärder i syfte att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden. Bostadssamordnaren redovisade en delrapport om ungas bostadssituation. I rapporten bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det En rapport om en bostadsmarknad i behov av uppdatering, redovisas de svårigheter och hinder som möter unga på bostadsmarknaden, t.ex. krav på fast anställning och en viss inkomstnivå. Regeringen avser att genom tilläggsdirektiv ge samordnaren i uppdrag att avsluta sitt arbete. Vidare har Byggkostnadsforum fått i uppdrag att i högre grad beakta behovet av att få fram bra och billiga bostäder anpassade till ungas behov när det gäller stödet till pilotprojekt. Projekt som får stöd genom Allmänna arvsfonden Medel ur Allmänna arvsfonden har ställts till förfogande för stöd till utvecklingsprojekt. Efter ombildandet av Arvsfondsdelegationen har delegationen fortsatt ställa medel till förfogande för sådant stöd. har fördelat stöd för projekt som syftar till att motverka och bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden. har genom medel ur Allmänna arvsfonden även stött projekt inriktade på ungdomssamarbete i Österled. Vidare genomför Arvsfondsdelegationen en satsning på ungdomar och kultur och ytterligare en satsning på att förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Allmänna arvsfondens stöd till ungdomar i åldern uppgick till . fördelade härav totalt till särskilda satsningar. Förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna genom bidrag från AB Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna har legat på en relativt nivå efter en kraftig minskning . De medel som tillförs från AB Svenska Spels överskott utgör en förstärkning av stödet till ungdomsorganisationerna och förbättrar därmed ungdomars möjligheter till meningsfulla fritidssysselsättningar och till inflytande i samhällslivet. Ett vinstdelningssystem infördes , vilket innebär att ungdomsorganisationerna tillförs en andel av AB Svenska Spels totala vinst. fick och har fått att fördela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. I den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) aviserades att tilldela för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) ett samordningsansvar för såväl barnsom ungdomsforskningen. Detta ansvar innebär framförallt ett ansvar för att genom olika aktiviteter bidra till kommunikation och samverkan mellan berörda intressenter. FAS fick i regleringsbrevet ett sådant samordningsansvar för forskning om barn och ungdomar. FAS och har utlyst programstöd med inriktning mot barns hälsa i ett samhällsperspektiv. Syftet med programstöden är att i ett längre perspektiv förstärka och bygga ut forskarmiljöer för att stärka forskningsområdet . Forskningsprogrammet skall fokusera på barn i åldrarna 0 18 år beslutade (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94) om nya övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken, vilka gäller : Ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. beslutade att analys, samordning och redovisning för att uppnå de övergripande målen skall ske inom fem huvudområden. Parallellt med målen om att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och makt skall respektive politikområdes egna mål gälla med tillämpning på ungdomsgruppen. Lärande och personlig utveckling De utbildningspolitiska mål som framförallt är viktiga för ungdomar är att alla elever skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet och att skolan skall ge alla kunskap och främja deras utveckling. Skolan skall vara en trygg kunskapsskola för alla, där elevernas utveckling mot kunskaps- och demokratimålen står i centrum. Huvudområdet har stor betydelse för ungdomar när det gäller deras tillgång till välfärd och makt. var det genomsnittliga meritvärdet, d.v.s. den genomsnittliga betygspoängen 206,3 för de elever som gick ut årskurs 9 jämfört med 206,9 och 205,4 . För flickor uppgick det genomsnittliga meritvärdet till 217,3 jämfört med 195,8 bland pojkar. Skillnaden mellan könen har varit stabil över tiden och uppgår till drygt 20 poäng till flickornas fördel. Flickor har högre betyg än pojkar i alla ämnen utom i idrott och hälsa. Från /2005 var andelen behöriga elever till gymnasieskolan jämfört /2004. Av de elever som /2005 gick i årskurs tre i gymnasiet lämnade gymnasieskolan med slutbetyg eller motsvarande. Av dessa uppnådde grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Från /98 har den 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 genomsnittliga betygspoängen för alla elever med slutbetyg ökat från 13,3 till 14,1 . Även skillnaden mellan könen har varit och har uppgått till 1,3 poäng till kvinnornas fördel. Under /uppgick kvinnornas genomsnitt till 14,7 och männens genomsnitt till 13,4 poäng. Antalet personer som börjar studera vid och högskolor har ökat kraftigt . Under /05 hade av aktuella årskullar börjat studera vid universitet eller högskola i eller utomlands. Huvudområdet hälsa och utsatthet omfattar främst folkhälsopolitiken, socialtjänstpolitiken, rättsväsendepolitiken, storstadspolitiken och konsumentpolitiken. Socialtjänstpolitikens mål är bl.a. att stärka förmåga och möjlighet till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. För folkhälsopolitiken är målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Rättsväsendepolitiken har inriktning på den enkildes rättstrygghet och rättsäkerhet och att minska brottsligheten och öka människors trygghet. För storstadspolitiken gäller att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna. Inom konsumentpolitiken finns bl.a. målet att konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas. Inom detta huvudområde gäller särskilt att fokusera på att ungdomar har verklig tillgång till välfärd. Den s.k. (, SCB:s undersökning av levnadsförhållanden, ) visar att de flesta ungdomar bedömer sitt hälsotillstånd som gott eller mycket gott. Detta angavs 2005 av av de unga männen och av de unga kvinnorna i åldern . förefaller utsattheten och ohälsan hos vissa grupper av ungdomar att öka. hade enligt ULF- undersökningen av kvinnorna och av männen i åldern besvär av ängslan, oro eller ångest. Motsvarande andel uppgick till bland kvinnorna och bland männen /89. Vidare hade av kvinnorna och av männen i åldern svåra 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 besvär av ängslan, oro eller ångest jämfört /89. Det finns vidare tecken på att ungdomars fysiska hälsa har försämrats. Olika undersökningar har visat att andelen överviktiga ungdomar ökat och att många ungdomar har dåliga kostvanor vilket kan leda till trötthet, vällevnadssjukdomar m.m. Den genomsnittliga kroppsvikten har ökat från åren 1999 åren 20032004 bland män i åldern . har den genomsnittliga vikten bland kvinnor i samma ålder minskat från till åren 2003 2004. Andelen överviktiga eller feta i åldersgruppen uppgick bland männen och bland kvinnorna. Undersökningar visar även att andelen ungdomar som rör sig i mycket liten utsträckning har ökat. Såväl alkoholkonsumtionen som användningen av narkotika förefaller ha sjunkit bland ungdomar . () genomför stickprovsundersökningar av alkohol- och drogvanor bland elever i årskurs 9 och mönstrande 18-åriga män. CAN:s undersökningar visar att andelen som prövat narkotika ökade under 1990- talet och bland såväl elever i årskurs 9 som mönstrande 18-åriga män. Som högst uppgick andelen som prövat narkotika till bland pojkarna och bland flickorna i årskurs 9. uppgick andelen som prövat narkotika till bland pojkarna och bland flickorna. Även bland mönstrande män har andelen som prövat narkotika sjunkit . var det som använt narkotika jämfört . Tillgängligheten på alkohol har ökat p.g.a. flera utskänkningsställen, lägre priser på alkoholdrycker samt ökad privatinförsel. Trots detta tycks alkoholkonsumtionen ha sjunkit bland eleverna i årskurs 9 och bland mönstrande 18-åriga män. Andelen alkoholkonsumenter uppgick år bland pojkarna i årskurs 9. Vidare hade av pojkarna i årskurs 9 druckit den senaste veckan 2000 jämfört 2006. bland flickor i årskurs 9 var alkoholkonsumenter 2000 jämfört 2006. hade av flickorna i årskurs 9 druckit jämfört Bland mönstrande unga män uppgick andelen som berusar sig till 2000 jämfört 2005. Även andelen som intensivkonsumerar alkohol hade minskat från till . Mål för demokratipolitiken är att medborgarna skall ha bättre möjligheter att delta i och påverka den politiska processen och att medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall blir mer jämlika än de är . Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar för att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Detta huvudområde har främst bäring på målet att ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. Ungdomar är i mindre grad aktiva i politiken än den övriga befolkningen. var av ungdomarna i åldern medlemmar i politiska organisationer jämfört av samtliga i åldern samt av befolkningen i åldern . (SCB:s ULF-undersökning 2006). Årets skolval, som arrangerades av , slog rekord i antal deltagare. Totalt 405 000 elever i 1 400 högstadie- och gymnasieskolor gick till valurnorna, mot 250 000 elever i 1 100 skolor i skolvalet . Valdeltagandet var vid de aktuella skolorna. Den större delen, , av ungdomarna i åldern upplever att de har små eller inga möjligheter att föra fram idéer till beslutsfattare i kommunen (Ung 2006 En beskrivning av ungdomars villkor, 2006:3). verkar för att på olika sätt stimulera utvecklingen av former för ungdomars inflytande på lokal nivå. De flesta kommuner har inrättat ett inflytandeforum för ungdomar. uppskattar att av kommuner och stadsdelar har någon form av inflytandeforum för ungdomar. De flesta av dessa inflytandeforum har som uppgift att lämna synpunkter till tjänstemän, driva egna frågor och ha en rådgivande funktion till de förtroendevalda. Ålderssammansättningen i statliga styrelser och kommittéer är fortsatt skev. Styrelserna och kommittéerna domineras av ledamöter som är , medan unga är särskilt underrepresenterade. var av styrelseledamöterna och av kommittéledamöterna under . Detta kan jämföras med att av styrelseledamöterna var samt att av kommittéledamöterna var . Ungdomar är även kraftigt underrepresenterade bland förtroendevalda på nivå, vilket förstärks av att andelen avhoppare är störst bland de unga politikerna. I landets kommunalfullmäktigeförsamlingar var under föregående år 463 personer , vilket motsvarar . Detta huvudområde omfattar bl.a. arbetsmarknadspolitiken, näringspolitiken och bostadspolitiken. Huvudområdet fokuserar på målet om att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd. redovisade SCB rapporten 1980 2003 (Levnadsförhållanden Rapport 108), vilken visar att ungdomars välfärdskarriär fördröjts och att ungdomars etableringsfas blivit allt längre 2003. SCB redovisade dessutom rapporten välfärd inkomster, sysselsättning och förmögenhet (SCB, Befolknings- och välfärdsstatistik 2005) som visar att samtliga åldersgrupper hade en nedgång i inkomsterna , men att ungdomar inte hade kommit upp i samma inkomstläge som denna åldersgrupp hade 1991. Unga kvinnor har lägre inkomstnivå än unga män. uppgick kvinnors genomsnittliga löneinkomst i åldern till medan män i samma ålder hade en genomsnittlig årsinkomst om . När det gäller disponibla inkomster uppgick de unga kvinnornas medelinkomst till och de unga männens till . Att unga kvinnor har lägre inkomster än unga män kan till del förklaras av att kvinnor studerar än män och arbetar deltid i större utsträckning. Den öppna arbetslösheten bland ungdomar mellan uppgick till 69 900 enligt SCB:s Arbetskraftsundersökningar (). Andelen kvinnor var och andelen män . Cirka 45 900 ungdomar var arbetslösa enligt statistik från register, som omfattar åldersintervallet . Bland dessa var kvinnor och män. Enligt statistik uppgick den harmoniserade arbetslösheten bland ungdomar i till . 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 innebär att är ett av de västeuropeiska länderna med den högsta ungdomsarbetslösheten. I våra nordiska grannländer låg den harmoniserade arbetslösheten på . Den tid som ungdomar är arbetslösa är ofta kortvarig. Trots att ett högt antal ungdomar är arbetslösa finner de flesta ett arbete eller börjar en utbildning relativt snabbt. Den genomsnittliga arbetslöshetstiden för ungdomar uppgick enligt SCB . Den genomsnittliga tid som ungdomar var inskrivna vid arbetsförmedlingen uppgick . Unga kvinnor hade något kortare inskrivningstid än unga män. Ungdomars förankring på arbetsmarknaden äger rum vid allt senare år. Den s.k. etableringsåldern utgörs av den ålder vid vilken av årskullen är sysselsatt. Etableringsåldern var 2004 att jämföra med . Ungdomsinsatserna har utvärderats av (). I utvärderingen, (Hur) hjälps ungdomar av arbetsmarknadspolitiska program för unga? (IFAU, Rapport 2006:5), redovisas att arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar leder till kortare arbetslöshet, men att detta endast gäller på kort sikt. De kommunalt tillhandahållna ungdomsprogrammen fungerar på både kort och lång sikt sämre än AMS ordinarie program vad gäller sysselsättning, men leder till fler övergångar till reguljär utbildning. redovisade en granskning av arbetsförmedlingens insatser för ungdomar före och i de kommunala ungdomsprogrammen, ungdomsgarantin (UG) och det kommunala ungdomsprogrammet (KUP). I rapporten och de kommunala ungdomsprogrammen (RiR 2006:14) konstateras att många arbetsförmedlingskontor ger ungdomarna alltför lite stöd före och under KUP och UG. Det finns dock kontor där arbetet med ungdomar fungerar väl. har genomfört ett entreprenörskapsprogram som i hög utsträckning vänt sig till elever i skolan. Unga personer visar sig också mer positiva till att bli företagare än äldre och andelen ungdomar som vill bli företagare har ökat. Inställningen till att starta företag varierar med ålder och yngre är mer positiva till att bli företagare jämfört med äldre. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gruppen kunde tänka sig att bli företagare (2005, ). Män och utomlands födda i denna åldersgrupp vill i högre andel bli företagare än kvinnor respektive födda i . Vidare ville inom denna åldersgrupp helst bli företagare vilket innebär en ökning och 2004 då denna andel uppgick till . Det är vanligare att ungdomar försörjer sig genom ekonomiskt bistånd än vad som gäller för befolkningen i stort. uppgick antalet biståndsmottagare i åldern till 70 142 personer och var antalet biståndsmottagare i denna ålder 74 560. hade antalet biståndsmottagare i denna åldersgrupp ökat till 75 187 och utgjorde därmed av alla biståndsmottagare i åldern . Bostadssituationen för ungdomar förefaller ha förbättrats i en del kommuner . En- ligt bostadsmarknadsenkät redovisade av kommunerna bostadsbrist för ungdomar jämfört av kommunerna . Av kommunerna uppgav att de hade generell bostadsbrist . Huvudområdet omfattar kulturpolitiken, folkrörelse- och idrottspolitiken. Inom kulturpolitiken gäller bl.a. att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. För folkrörelsepolitiken är målet att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar för att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Målet för idrottspolitiken är bl.a. att ge alla människor möjlighet att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa. Huvudområdets inriktning har bäring på de övergripande målen om att ungdomar skall ha verklig tillgång till såväl välfärd som makt. Ungdomar värderar sin fritid högt. genomförde en undersökning av ungdomars fritids- och kulturvanor, vilken redovisades . (Arenor för alla En studie om ungas kultur- och fritidsvanor, 2005:1). Undersökningen genomfördes på fyra olika platser i såväl storstad som glesbygd och omfattade totalt 2 200 ungdomar dels , dels . Undersökningen visade att fritiden ansågs som mycket viktig för av dessa För 16-åringarna var det viktigast att umgås med kompisar vilket av flickorna ansåg jämfört av pojkarna. Även vid var att umgås med vänner den viktigaste aktiviteten som att vara med flick/pojkvän, läsa böcker och resa hade betydligt större betydelse för 22-åringar än 16-åringar. Utövandet av fysiska aktiviteter hade minskat i jämförelse med . Av 16- åringarna var det som inte idrottade alls medan det var som inte idrottade alls . På kulturens område är det vanligast att lyssna på musik och se på film. hade av ungdomarna i åldern tillgång till internet. Ungdomar i åldern använde genomsnittligt per dag till att surfa på internet i hemmet. Antalet fritids- och ungdomsgårdar minskade . fanns ungefär 1 500 fritids- och ungdomsgårdar jäm- drivs av föreningar. Enligt uppgift från kommuner och landsting (SKL) fanns dessutom cirka 150 ungdomshus i nästan lika många kommuner . SKL har genomfört en ny kartläggning av kommunernas fritids- och ungdomsgårdar samt andra anläggningar för fritidssysselsättningar. Preliminära resultat visar att omfattningen av fritids- och ungdomsgårdar samt ungdomshus i princip ligger på samma nivå 2005 som 2000. Ungdomars organisering i föreningslivet har utvecklats genom det nya statsbidragssystemet. Ett antal nya organisationer får statsbidrag och antalet medlemmar i ungdomsorganisationerna har ökat . fördelade statsbidrag i form av struktur-, utvecklings- eller etableringsbidrag till 61 ungdomsorganisationer med totalt 562 821 medlemmar i åldern . Av medlemmarna var flickor/unga kvinnor. uppgick antalet medlemmar som fick mot- statsbidrag till 587 071 och 2003 till särskilt bidrag till 47 organisationer samt projektstöd till 52 organisationer. Som statsbidrag för ungdomsorganisationernas verksamhet fördelade . Därtill fördelade den större delen av de av överskottet från AB som myndigheten har att fördela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. Inom ramen för det handlingsprogram som ingick ungdomspolitiska proposition, Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94), har ett antal olika åtgärder vidtagits i syfte att stärka ungdomars levnadsvillkor på olika områden i samhället. De insatser som vidtagits har dock inte i tillräcklig utsträckning förbättrat ungdomars levnadsvillkor. Av de ungdomar som börjar gymnasieskolan är det i dagens samhälle cirka en fjärdedel som inte fullföljer utbildningen. Arbetslösheten bland ungdomar är hög i förhållande till befolkningen i övrig arbetsför ålder. Vidare har ungdomar svårt att få en egen bostad i tillväxtregionerna. Regeringen har därför för avsikt att genomföra insatser i syfte att stärka ungdomars situation i samhället med särskild inriktning på att ge ungdomar tillgång till en individanpassad utbildning med hög kvalitet och förbättra ungdomars möjligheter till att etablera sig på arbetsmarknaden. huvuduppgift skall vara kunskapsuppdraget, d.v.s. att ge alla elever möjlighet att nå målen i alla ämnen. Regeringen eftersträvar vidare en skola där alla känner sig trygga och respekterade och där varje elev får möjlighet att komma till sin rätt. Skolan skall präglas av mångfald och nytänkande och ge eleverna de nödvändiga förutsättningarna för att möta samhällets krav. Lärarnas och rektorernas roll skall stärkas. Gymnasieskolan skall bygga vidare på kunskaper. Eleverna måste ges möjlighet att välja utbildningsinriktning efter fallenhet och intresse. Regeringen avser därför föreslå ett gymnasium med tre inriktningar; studieförberedande program, yrkesförberedande program och lärlingsutbildningar. Både svensk och internationell forskning tyder på att ungdomar är i behov av gedigna vägledningsinsatser både i skolan och på arbetsförmedlingen. Regeringen förbereder genomförandet av en ny arbetsmarknadspolitik med tydligt fokus på 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arbete och effektiva insatser för de som befinner sig längst från arbetsmarknaden. Många ungdomar befinner sig i denna grupp. Regeringen satsar därför på ett brett jobbprogram som kommer att öppna nya möjligheter för ungdomar att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Ungdomar har väsentliga svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden i tillväxtregionerna. Den tidigare regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att ett statligt bidrag till kommunala hyresgarantier för vissa grupper skulle införas. Regeringen har uppfattningen att det finns hushåll som kan behöva stöd av det allmänna för att ordna en egen bostad, men att frågan om hur ett sådant stöd skall utformas behöver utredas ytterligare. Regeringen föreslår i denna proposition (Utgiftsområde 18, avsnitt 3.11.13) att avsätts för stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad. Regeringen avser att återkomma med förslag till hur ett sådant stöd skall utformas. Ungdomar är fortfarande kraftigt underrepresenterade i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer. Ur demokratisynpunkt är det viktigt att dessa strategiska delar av statsförvaltningen på ett rimligt sätt återspeglar befolkningen. Det är oroväckande att stress och upplevd psykisk ohälsa har ökat bland ungdomar . redovisade Ut- redningen om ungdomars psykiska hälsa sitt slutbetänkande Ungdomar, stress och psykisk ohälsa Analyser och förslag till åtgärder (SOU 2006:77). I betänkandet visas att ungdomar i allt högre grad drabbas av stress och psykisk ohälsa. Betänkandet bereds inom . Den bristande tillgängligheten inom barn- och ungdomspsykiatrin framstår som ett allt större problem. Den nationella psykiatrisamordnarens (S 2003:09) rapporter visar att det finns brister framförallt inom primärvården vilket leder till svårigheter att prioritera och onödiga väntetider. Regeringen avser därför att genomföra en satsning för att stärka kompetensen inom psykiatrin. För detta ändamål avsätts . Regeringen beräknar vidare att skall användas för detta ändamål och därefter . Regeringen avser även att med stöd av dessa medel förbättra vårdgarantin inom barn- och ungdomspsykiatrin. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har i uppdrag att genomföra satsningar på förebyggande och främjande verksamheter för ungdomar i riskmiljöer samt på drogfria mötesplatser. Satsningen avser närmast utveckling av insatser för ungdomar i socialt utsatta områden. Insatser som syftar till att förhindra att ungdomar hamnar i ett socialt utanförskap prioriteras särskilt. Den tidigare regeringen aviserade ekonomiska vårproposition en satsning om på utveckling av fritidsverksamheter och mötesplatser för ungdomar .