prop · GU03100 · 2007-04-16 00:00:00 — Skatten träder i kraft och förväntas öka intäkterna med under införandeåret och med ca 20082010. Inom skatt på vägtrafik redovisas även intäk- terna från trängselskatt i som träder i kraft . Intäkterna beräknas 2007 uppgå till och därefter till 2008 2010. Skatt på import inkluderar tullmedel, jord- brukstullar och sockeravgifter. uppgick intäkterna från skatt på import till , en ökning jämfört med året innan. Till följd av en fortsatt stark utveck- ling av varuimporten i löpande priser samt infö- randet av omstruktureringsfonden inom EU för sockersektorn, beräknas intäkterna från skatt på import uppgå till . Det är högre än föregående år. För perioden 20082010 förväntas en svagare utvecklingstakt Den genomsnittliga årliga ökningstakten beräknas till . Under övriga skatter redovisas bland annat in- levererat överskott från AB och från . Dessutom redovisas lotteriskatt, skatt på spel, skatt på annonser och reklam samt ett antal avgifter. De inlevererade överskotten utgör drygt hälften av intäkterna medan skatterna uppgår till ca en tredjedel. Intäkterna 2007 och framåt beräknas vara i stort sett oför- ändrade. 5.4.4Restförda och övriga skatter Debiterade skatter som inte betalas av de skatt- skyldiga blir restförda och överförs till krono- fogdemyndigheten för indrivning. Inom rest- förda skatter redovisar sådana uppbördsförluster med avdrag för de medel kronofogdemyndig- heten driver in. Restförda skatter uppgick till och beräknas öka gradvis under prognos- perioden för att 2010 uppgå till 6 miljarder kro- nor. Övriga skatter utgörs av avgifter till Insätt- ningsgarantifonden, Bilskrotningsfonden m.fl. samt av omprövningar av tidigare skattebeslut, skattetillägg samt några beloppsmässigt mindre skatter som påförs hushåll och företag. Övriga skatter uppgick till 2006 och ökar till en nivå på under pro- gnosperioden. Statens skatteintäkter är periodiserade och avser inkomståret, medan skatteinkomsterna i bud- geten är kassamässiga och utgör betalningsflö- den som kan avse olika inkomstår. Skillnaden består av periodiseringar, dvs. uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. beräknas periodiseringarna ha ökat statsbudgetens inkomster med 14 miljarder kro- nor. Uppbördsförskjutningar ökade statsbud- getens inkomster med och betalningsförskjutningar ökade dem med . uppbörds- och betalningsförskjutningar öka statsbudgetens inkomster med 12 miljarder kro- nor. påverkas uppbördsförskjutningarna av det aviserade förslaget att avskaffa förmögen- hetsskatten och 2008 påverkas de av det i denna proposition aviserade förslaget om ändrade redo- visningsprinciper för mervärdesskatt. Skatter med årlig taxering -12,9 -6,7 -0,7 -6,5 -3,7 -9,8 -0,7 -2,4 -0,6 Skatter med månatlig uppbörd -2,3 -0,8 -1,9 -1,1 -1,7 -1,6 -1,8 -0,2 -1,0 -10,5 -0,9 -1,0 -0,2 -1,1 -27,0 -13,0 -11,5 -7,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Uppbördsförskjutningarna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxe- ringen. Medan uppbördsförskjutningar visar förskjut- ningar av debiterade belopp, visar betalnings- förskjutningar hur förskjutningar i betalningar påverkar statsbudgetens inkomster. De största betalningsförskjutningarna utgörs av utbetal- ningar av inkomstskatt till kommu- ner och landsting samt betalningar till och från hushåll och företag. var utbetalning- arna lägre än kommunernas periodiserade intäkter. Även 2007 blir utbetal- ningarna betydligt lägre än de periodiserade in- täkterna. -2,0 -0,4 -0,3 -1,6 -2,7 -0,9 -0,5 -0,1 -0,6 -1,0 -2,8 -2,9 -4,9 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens övriga inkomster finns redo- visade i tabell 5.24 och uppgick till 4 milj- arder kronor. Den kraftiga ökningen beror bland annat på antagandet om försäljningsinkomster om samt ökad finansiering från arbetslöshets- kassorna om ca . Stora aktieutdelningar påverkar även inkomsterna betydligt. Prognosen uppgår till och till 53 respektive . Tabell 5.24 Övriga inkomster Bidrag från EU m.m. Avräkningar m.m. i anslut- -41,5 -48,3 -51,0 -53,1 -63,5 -59,8 Utgifter som ges som kredi- -13,6 -13,7 -8,3 -2,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bland annat inkomster av statens aktier, affärs- verkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, ränteinkomster samt offentligrättsliga avgifter, inklusive finansierings- avgift från arbetslöshetskassor. Inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket var ca lägre än prognosen i bud- getpropositionen . Prognosen är , vilket är högre än utfallet . Ökningen mellan åren förklaras främst av att prognosen för utdelningsinkomster är högre jämfört med utfallet , samt av att egenfinansieringen av arbetslöshets- försäkringen höjs 2007, vilket ökar prognos- tiserade inkomster med ca . 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom, där försäljning av aktier i statligt ägda bolag vanligt- vis utgör den största delen. blev utfallet av inkomster av försåld egendom , dvs. ca lägre än antagandet i budgetpropositionen , men i linje med prognosen i budget- propositionen . beräknas försäljningsin- komsterna uppgå till , dvs. För- säljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bland annat Återbetalning av näringslån, Återbetalning av studielån (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till , varav återbetalningar av studiemedel utgjorde . beräknas inkomsterna under Återbetalning av lån minska något. Detta förklaras av att återbetalning av studiemedelsavgifter antas minska på grund av att antalet återbetalare blir färre. Studiemedels- avgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, mins- kar dessa inkomster. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av inkomsterna under denna inkomsttyp. uppgick utfallet för Kalkylmässiga inkomster till totalt . Av detta utgjordes av statliga pensionsavgifter. beräknas Kalkyl- mässiga inkomster uppgå till . Prognosen avseende statliga pensionsavgifter har reviderats ner jämfört med budgetproposi- tionen . Detta förklaras bland annat av att den prognostiserade ökningstakten för pris- basbeloppet är lägre än i budgetpropositionen, samt av att räknar med ett minskat behov av att finansiera kostnaden för värdesäkring av intjänad pensionsrätt via och kostnaden beräknas istället täckas av den av- kastning som försäkringsrörelsen får tillgodo- räkna sig. 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under Bidrag m.m. från EU om- fattar bidrag från , fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuro- peiska nätverk samt övriga bidrag från EG. utgjordes de största posterna under denna inkomsttyp av bidrag från EG:s jord- bruksfond, gårdsstöd, inkomster för miljö-, struktur- och regionala åtgärder samt bidrag från EG:s regional- och socialfond. Bidraget från med anledning av stormen är inkluderad i inkomsterna . För prognostiseras inkomsterna till mellan 12,8 och . 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet De tillkommande inkomsterna uppgick till och beräknas även 2007 uppgå till . De består av EU- skatter samt kommunala utjämningsavgifter avseende kostnadsutjämningssystemet för verk- samhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. EU-skat- terna, vilka omfattar tullmedel och den momsba- serade EU-avgiften, utgör den största delen av inkomsterna, . beräknas inkomsterna minska med . Detta beror på att det egnamedelsystem som in- gick i uppgörelsen om EU:s finansiella per- spektiv 20072013 beräknas träda i kraft . I uppgörelsen ingick att den momsbaserade EU- avgiften för vidkommande sänks från till . Detta motsvarar en sänkning om . Eftersom avgiftssänkningen kommer att gälla retroaktivt , beräknas det 2009 ske återbetalningar avseende 2007 och 2008, vilket sänker de tillkommande inkoms- terna ytterligare ca . Under avräkningar redovisas intäkter som förs till fonder utanför statsbudgeten, kompensation och avlyft för statlig och mervärdes- skatt. Avräkningarna uppgick till 59 miljar- der kronor och beräknas öka i en relativt jämn takt för att 2010 uppgå till . De beloppsmässigt största avräkningarna är kompensation och avlyft för mervärdesskatt. Kompensationen till kom- munerna ökar med i genomsnitt un- der prognosperioden medan de statliga avlyften ökar . 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Vissa krediteringar som ges på skattekonto är stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. För att ge en ökad möjlighet att kontrollera statsutgifternas utveckling redovisas dessa utgifter under en egen inkomsttyp. Regeringen avser att frångå nyttjan- det av skattekrediteringar för stöd som är att lik- ställa med utgifter i syfte att ge utgiftstaket dess avsedda betydelse. Tabell 5.25 Utgifter som ges som skattekrediteringar på budgetens inkomstsida -3,2 -3,2 -2,1 -0,2 -1,6 -4,4 -2,5 -0,1 -0,1 -0,7 -0,7 -0,8 -8,8 -6,9 i vård och omsorg -0,4 -0,3 -0,3 -0,5 -0,4 -0,3 -0,1 -0,2 -0,3 -13,6 -13,7 -8,3 -2,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De stöd som inte är tidsbegränsade flyttas till utgiftssidan . utgörs summan av krediteringar på inkomsttypen i stort sett endast av krediteringar för plusjobb. beräknas inkomsttypen vara nollställd. I tabell 5.25 särredovisas skattekrediteringarna. I taxeringsutfallet var kapitalvinsterna var lägre jämfört med prognosen i budgetpropositionen , vil- ket innebär att skatt på kapitalvinsterna blev lägre. Prognosen av kapital- vinsternas storlek 2006 är oförändrad jämfört 5.5Jämförelse med prognosen i med budgetpropositionen och uppgår till budgetpropositionen för . samt uppföljning av statsbudgeten I tabell 5.26 redovisas den aktuella prognosen jämfört med prognosen i budgetpropositionen och statsbudgeten . Det slutliga taxeringsutfallet av skatt på arbete blev något lägre än prognosen i budget- propositionen . För har prognosen av skatt på arbete reviderats upp . Skatteunderlaget bedöms öka kraf- tigt på grund av den goda ekonomiska utveck- lingen, vilket medför en stark underliggande utveckling av skatteintäkterna. Den gynnsamma konjunkturen gör att en högre andel av inkomsterna kommer att beskat- tas med statlig inkomstskatt och intäkterna från den statliga inkomstskatten ökar kraftigare än beräknat i budgetpropositionen. Indirekta skatter på arbete har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen, vilket fram- för allt beror på den starkare lönesummeutveck- lingen. Prognosen påverkas också av de i denna proposition aviserade förändringarna av social- avgifter åringar samt av slopandet av särskild löneskatt för personer födda . Efter beräkningarna till budgetpropositionen har det slutliga taxeringsutfallet publicerats. Det har medfört att utfallet för skatt på kapital blivit lägre jämfört med tidigare prognos. För perioden 20062009 har skatt på kapital reviderats upp med . kapitalvinstprognosen reviderats upp jämfört med tidigare prognos. Det slutliga taxeringsutfallet för skatt på fö- retagsvinster var ca högre än prognosen i budgetpropositionen. Detta påverkar även kommande år och är den viktig- aste faktorn bakom upprevideringarna 2006 2008. Tidigarelagda återföringar från periodise- ringsfonder beräknas ha ökat skatteintäkterna med 2005, vilket är mer än i budgetpropositionen. Förändringarna i prognosen för fastighets- skatt beror på högre taxeringsvärden för indu- strifastigheter och lokaldelen i hyreshus. I denna proposition aviserar regeringen att fastighets- skatten ska avskaffas och ersättas med en kom- munal avgift . Förmögenhetsskatten beräknas bli högre än i beräkningarna till budgetpropositionen . I denna proposi- tion aviserar regeringen att förmögenhetsskatten avskaffas . Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats ned med ca 2006. Detta för- i huvudsak av en lägre statlig konsumtion än förväntat. justeras intäkterna dessutom ned på grund av nominellt sett lägre konsumtionsutgifter för hushållen än vad som antogs i budgetpropositionen . Detta innebär sammantaget en nedrevidering med . är intäkterna ca lägre jämfört med budgetpropositionen . Utfallet för punktskatter 2006 blev lägre än beräknat till budgetproposi- tionen. Den största avvikelsen avser koldioxid- skatt på oljeprodukter m.m., dvs. olja, gas och metan, som blev lägre än Tabell 5.26 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen -0,3 -0,7 -1,3 -0,6 -0,1 -0,4 -0,6 -2,4 -82,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -4,8 -1,7 -8,8 -0,4 -0,6 -0,7 -22,3 -0,5 -3,0 Skatt på kapital, hushåll -3,4 -0,1 -0,7 -0,5 -3,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -4,5 -4,7 -5,0 -0,8 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,4 -2,3 -3,9 -3,7 -3,8 -0,5 -1,2 -3,1 -1,9 -1,7 -0,2 -0,2 -0,4 Skatt på vin m.m. -0,2 -1,0 -1,1 -0,1 -0,8 -0,6 -0,5 -1,0 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -0,5 -0,5 -0,5 -2,0 -0,5 -0,1 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 Restförda skatter och övriga skatter -1,9 -5,4 -0,6 -1,2 -0,3 -0,4 -0,4 -1,2 -1,3 -0,6 -0,6 -0,4 -13,0 -4,3 -9,6 -0,1 -1,2 -1,2 -3,6 -0,4 -2,8 -4,9 2000 Inkomster av statens verksamhet -0,1 3000 Inkomster av försåld egendom -0,1 -14,9 4000 Återbetalning av lån -0,1 -1,7 -1,5 6000 Bidrag från EU -1,0 -0,4 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -6,3 -48,3 -1,3 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto -0,5 -13,7 Skatt på tobak blev högre än beräknat, vilket beror på att försäljningen av tobaksvaror steg oväntat kraftigt , till följd av höjda skattesatser . Sedan budgetpropositionen har de totala in- täkterna från punktskatter reviderats ner med och med ca 20082009, vilket främst förklaras av en lägre prognos för använd- ningen av bensin. Intäkterna från skatt på arbete beräknas bli 2006. Det är högre än i statsbudgeten . En gynnsam ekonomisk utveckling har medfört att skatteunderlaget för skatt på arbete har utvecklats starkare än beräknat. Intäkterna har påverkats av både en stigande sysselsättning och en högre timlön. Skatt på kapital väntas uppgå till 2006, vilket är högre jämfört med statsbudgeten . Det är framförallt skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster som har reviderats upp. Skatt på kapital för hushållen har reviderats upp med , vilket huvudsak- ligen beror på att kapitalvinsternas storlek har reviderats upp. Utfallet för företagens inkomstskatt 2006 be- räknas bli . Skillnaden jäm- fört med statsbudgeten är . Vinstutvecklingen i företagssektorn var mycket stark och en stor del av denna vinstökning skedde under andra halvan av året. Det ledde till att prognosen för revidera- des upp kraftigt ekonomiska vårproposition. I och med detta påverkades den underliggande skatten , som reviderades upp. En stor del av prognosrevideringen jämfört med prognosen i statsbudgeten beror därför på revideringen av den underlig- gande skatten som skedde ekonomiska vårproposition. Intäkterna från fastighetsskatten väntas bli 2006, vilket är lägre än i statsbudgeten . begränsas fastighetsskatteuttaget på markvärdet. Skillnaden jämfört med stats- budgeten beror i princip enbart på den införda markvärdesbegränsningen. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2006. Utfallet är högre än i statsbudgeten , vilket förklaras av en högre konsumtion hos hushållen samt en ökad konsumtion. Utfallet av intäkter från punktskatter 2006 var , vilket är lägre än i statsbudgeten. Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. I tabell 5.27 redovisas skattekvoten i för åren 20052010. -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Exkl. skatt på transfereringar Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar redovisas i tabellen En övergång från brutto- till nettoredovisning där pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle minska skatte- De of- fentliga finanserna skulle dock inte påverkas. Trots genomförda skattesänkningar ökade skattekvoten 2005. Den högre skatteandelen för- främst av ökade skatteintäkter från kapital. minskar skattekvoten framför allt till följd av beslutade skattesänkningar men även av att de tillfälliga intäkterna från återförda periodi- seringsfonder upphör. minskar skatte- kvoten i huvudsak bero- ende på den införda skattereduktionen för ar- betsinkomster, men även till stor del beroende på slopandet av förmögenhetsskatten och regel- ändringar avseende fastighetsskatten. Skatte- kvoten fortsätter sedan att minska med 0,5 pro- centenheter 2008 vilket i huvudsak förklaras av sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag samt att halverade socialavgifter åringar får fullt genomslag. Diagram 5.11 visar skattekvoten . Skattekvoten beräknas 2010 ligga på samma nivå som . Diagram 5.11 Skattekvoten 19802010 Skattekvot exkl. skatt på transfereringar Statlig och inkomstskatt utgår på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst beräknas som taxerad in- komst minskad med allmänna avdrag, avdrag för allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöin- komstavdrag. Den taxerade inkomsten utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Vid en taxerad förvärvsinkomst som under- stiger medges ett grundavdrag på . För inkomster därutöver trappas grundavdraget upp för att som högst uppgå till vid en inkomst . Därefter trappas grundavdraget ned av grundavdragets konstruktion framgår av tabell 5.28. Tabell 5.28 Grundavdrag vid inkomstbeskattningen 17 200 31 000 31 000 12 000 inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbar inkomst. varierar skattesatsen mellan beroende på kommuntillhörighet. Den genom- snittliga skattesatsen i riket är . Statlig inkomstskatt betalas på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen, och med på den del som överstiger den övre skiktgränsen. är den nedre skiktgränsen och den övre . Detta motsvarar inkomsterna 328 600 respektive (ca 27 400 respektive ) innan grundavdrag gjorts (de så kallade brytpunkt- erna). Skattereduktion för arbetsinkomster medges om den skattskyldige har skattepliktiga arbets- inkomster av anställning eller av aktiv närings- verksamhet. Reduktionen uppgår till skillnaden mellan 1,176 prisbasbelopp och summan av grund- och sjöinkomstavdraget multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt för inkomster som överstiger 2,72 prisbasbelopp. Detta motsvarar en reduktion mellan ca och . För inkomster mellan 0,79 och 2,72 prisbasbelopp beräknas reduktionen på ett underlag bestående av 0,79 prisbasbelopp med tillägg för av arbetsinkomsten som överstiger detta belopp minskat med summan av grund och sjöinkomstavdraget. För inkomster under 0,79 prisbasbelopp uppgår skattereduktionen till den kommunala skatten i sin helhet om den sammanlagda inkomsten enbart består av arbetsinkomst. Diagram 5.12 illustrerar hur marginalskatten varierar med årsinkomsten och hur jobbskatte- avdraget förändrar marginalskatten för arbets- inkomster. Den svarta linjen visar marginalskat- ten innan skattereduktion för arbetsinkomster, medan den grå linjen markerar den förändrade marginalskatten efter skattereduktionen. Diagram 5.12 Jobbskatteavdragets förändring av marginal- skatten för arbetsinkomster Dock ges ej reduktion för allmän pensionsavgift eftersom det inte finns någon skatt att reducera denna emot. motsvarar vid den genomsnittliga kommunalskattesatsen på . Därefter är marginalskatten lika med kommunal- skattesatsen. För inkomster betalas dessutom statlig inkomstskatt vilket ökar marginalskatten till . Den sista ökningen av marginalskatten, till , förklaras slutligen av att den stat- liga inkomstskatten ökar till för inkomster . I tabell 5.29 redovisas den totala inkomst- skatten efter grundavdrag och skattereduktion för arbetsinkomster för olika årslöner 2007. Års- lönerna avser inkomst av arbete. Skatten är beräknad utifrån den genomsnitt- liga kommunalskattesatsen om . Dessutom anges hur mycket skatten ökar då arbetsinkomsten ökar . vid beskattningsårets ingång fyllt 65 får dock en högre skattereduktion. Gränser för underlagen är samma som ovan men beräknas som skill- naden för skattereduktion mot 1,59 pris- basbelopp. Vid inkomster som överstiger 2,72 prisbasbelopp uppgår skattereduktionen till mellan och . Tabell 5.29 Inkomstskatt för olika årslöner 2007 vid 31,55 Anm.: Skatteökningen av en procent högre lön är beräknad utifrån marginalskatt. Detta skiljer sig något från skatteverkets tabeller eftersom beloppen i dessa avrundas till närmaste 100-tal kronor. Arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas av den som bedriver närings- verksamhet. Det sammanlagda avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift är och beräknas på ut- betald bruttolön och förmåner. Summan av egenavgifter inklusive allmän löneavgift uppgår i normalfallet till av överskottet i verksamheten för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I tabell 5.30 visas vilka avgifter som ingår i arbetsgivar- och egenavgif- terna. Särskild löneskatt utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet samt på pensionsutfästelser. På arbetsinkomster för personer som är , men födda , betalas enbart ål- derspensionsavgift om . På arbets- inkomster för personer som är födda eller tidigare betalas dock särskild löneskatt om . I denna proposition aviseras att den sär- skilda löneskatten för denna åldersgrupp slopas och ersätts av enbart ålderpensionsavgiften. Tabell 5.30 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. 1P FörP 3 och 30 dagars karens gäller . Allmän pensionsavgift erläggs på inkomster som ligger till grund för fastställande av pensions- grundande inkomst. Även sjukpenning och arbetslöshetsersättning ingår i detta underlag. Avgiften fastställs i samband med inkomsttaxe- ringen och uppgår av avgiftsunderlaget, dock till högst 8,07 inkomst- basbelopp. Den som betalar arbetsgivaravgifter har rätt till generell nedsättning av dessa. För en arbetsgi- vare får arbetsgivaravgifterna sättas ned av avgiftsunderlaget, dock högst . För en egenföretagare med aktiv näringsverksamhet får egenavgifterna sättas ned av avgiftsunderlaget, dock högst . Den generella nedsättningen slopas 2008. För en arbetsgivare med aktiv verksamhet inom ett stödområde får arbetsgivaravgifterna sättas ned av avgiftsunderlaget utöver den generella nedsättningen, dock högst . Även för en egenföre- tagare med aktiv näringsverksamhet inom ett stödområde får egenavgifterna sättas ned av avgiftsunderlaget utöver den gene- rella nedsättningen, dock högst . Stödområdet utgörs främst av delar av norra . Nystartsjobb syftar till att öka möjligheterna för personer som inte har arbetat att komma tillbaka till arbete. Nystartsjobben innebär en subvention motsvarande arbetsgivar- avgifterna, inklusive ålderspensionsavgiften för personer som kvalificerar sig till ett nystartsjobb. Subventionen ges i form av kreditering av arbets- givarens skattekonto. Nystartsjobb ska gälla för personer som varit arbetslösa, deltagit i arbets- marknadspolitiskt program eller uppburit sjuk- penning, sjuk- eller aktivitetsersättning på heltid . Subventionen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet. ges nedsättning med hälften av avgiftsunderlaget för både arbetsgivar- avgifter och egenavgifter avseende 1924 åringar. I denna proposition aviseras en utvidgning av nedsättningen till att även gälla 18-åringar. Skatt på kapital, hushåll Fysiska personer och dödsbon betalar skatt på kapitalinkomster. Kapitalinkomsterna utgörs bland annat av intäktsräntor, utdelningar och kapitalvinster vid försäljningar av fastigheter eller värdepapper.