eunbil · GU0N2548 · 2007-06-08 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Frågan om en handlingsplan för ålen har diskuterats . lämnade kommissionen ett förslag till handlingsplan för förvaltningen av ål i ett meddelande. Kommissionen presenterade ett förslag till en rådsförordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (). Det övergripande målet är att på lång sikt uppnå en nivå på lekutvandring motsvarande av den blankålen (vuxen ål), som skulle vandrat ut till lek i havet, om fiske och andra mänskliga faktorer inte påverkat uppväxten. Målet ska huvudsakligen åstadkommas genom medlemsstaternas förvaltningsplaner med åtgärder för att uppnå målet. Vid jordbruks- och fiskerådet respektive kunde rådet, trots långa förhandlingar, inte enas om en återhämtningsplan för den europeiska ålen eftersom det förelåg en blockerande minoritet. I det senaste förslaget anges att av ål ska gå till utsättning . Därutöver ska kommissionen rapportera till rådet om prisutvecklingen för denna ål. Om prisutvecklingen avsevärt sjunker ska kommissionen föreslå åtgärder i syfte att hantera situationen. Sådana åtgärder skulle kunna innefatta en reducering av den aktuella procentuella nivån av utsättningarna. Beslut om åtgärder ska fattas med kvalificerad majoritet. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget till en rådsförordning för europeisk ål. Då beståndssituationen för ålen är allvarlig och hotar både nuvarande och framtida ålfiske är det mycket angeläget att en ändamålsenlig förordning utan ytterligare fördröjning kan träda i kraft. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 i fråga om den återhämtningsplan för blå tonfisk som rekommenderas av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i (ICCAT) Artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Atlantiska tonfiskkommissionen (ICCAT) införde en långsiktig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk. Den innehåller minskade fiskekvoter, begränsningar avseende vissa områden och perioder, en ny minimistorlek, åtgärder för sport- och fritidsfiske, krav på att fångsten ska ursprungsmärkas samt bevis för att den fångats av fartyg med tillstånd. I avvaktan på en rådsförordning baserad på artikel 37 i EG-fördraget, föreslås ett tillfälligt införlivande av ICCAT-åtgärderna för att möjliggöra ett ikraftträdande av återhämtningsplanen innan fiskesäsongen avslutas. Förslaget diskuterades senast vid rådsmötet inför vilket tre frågor återstod. De avsåg i/ ikraftträdande av internationella förpliktelser ii/ undantag avseende minsta tillåtna landningsstorlek samt iii/ befrielse från kvotminskning vid överskridande av kvot enligt återhämtningsplanen från ICCAT. Då två medlemsländer hade invändningar, hänsköts frågan till nästa möte. Därefter har utarbetats ett utkast till uttalande från rådet och kommissionen som understryker vikten av efterlevnad av regelverket och betonar att ICCAT-fallet inte ska betraktas som prejudikat. Förslag till svensk ståndpunkt anser det angeläget att EU:s åtagande avseende den långsiktiga återhämtningsplanen vid efterlevs, inte minst eftersom det värdefulla beståndet av blåfenad tonfisk är allvarligt överutnyttjat. grundsyn är att de utestående frågorna inte får försena införandet av EU-åtgärder. Det innebär avseende i/ att åtgärder bör vidtas och inte invänta det formella ikraftträdandet av , och avseende ii/ att bestämmelser om minsta landningsstorlek bör avgöras på basis av befintliga vetenskapliga grunder. Frågan om befrielse från avdrag för kvotöverskridande iii/ - bör få en lösning som inte underminerar kvotavdragens centrala roll som incitament för att stärka efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken. Ovannämnda utkast till uttalande från rådet och kommissionen tillgodoser önskemål. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i och det fiske som utnyttjar de bestånden Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört . förväntas redovisa sin åsikt . Kommissionen presenterade ett förslag till en förordning om upprättandet av en flerårig plan för att reglera torskfisket i . Förslaget har diskuterats vid ett flertal rådsarbetsgruppsmöten. kommer med utlåtande . En politisk debatt om innehållet i planen fördes vid jordbruks- och fiskerådet och en politisk överenskommelse förväntas vid jordbruks- och fiskerådet . Den föreslagna förordningen relaterar till kvotförordningen . Om det inte nås en politisk överenskommelse om den föreslagna förordningen före kommer torskkvoterna att ändras under innevarande år. Istället för en reducering och i västra respektive östra bestånden sänks fiskekvoten för båda bestånden. Angeläget för i denna förordning har varit efforten (fiskeriansträngningen fisket regleras genom att bestämma antalet dagar man får fiska), det småskaliga fisket och kontrollen. Vad gäller efforten så har kommissionen förslagit att den ska regleras genom ett kombinerat hav- och stoppdagssystem där fartyg tilldelas att visst antal fiskedagar i kombination då fiske är förbjudet (de s.k. sommarstoppen). Förordningen som den låg i sin ursprungliga form tog inte hänsyn till det småskaliga fiskets speciella situation. Det skulle leda till att segmentet skulle påverkas i större utsträckning än vad som varit avsett. Detta är en viktig anledning till att stödjer ett kombinerat hav- och stoppdagssystem då det förenklar för det småskaliga fisket som med ett sådant system kan planera fisket mer oberoende av yttre faktorer såsom väder. En punkt som kommit till i förordningen i slutskedet av förhandlingsarbetet, och som skulle förenkla för det småskaliga fisket, är förslaget att fiskeområdena 27 och 28.2 (väster och öster om och söderut i nivå med indelning enligt ()) undantas från sommarstoppet. Fisket i området är främst riktat mot andra arter; torskfångsterna i område 27 utgör av de svenska torskfångsterna i . Ytterligare ett förslag som föreligger i förordningen, som har varit viktig för , är att det ska vara möjligt att gå i hamn för t ex nattvila och hålla fisk ombord utan att behöva landa fisken. Vad gäller fiskerikontrollen så har varit med om att driva igenom ett flertal förbättringar i förordningen bl. a. ett mer enhetligt regelverk. I sammanhanget ska det även noteras att en ministerdeklaration undertecknades i där alla gemenskapens Östersjönationer enades om att aktivt motverka illegalt torskfiske. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens förslag till en flerårig torskplan så att torskbestånden i förvaltas för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. stödjer införandet av ett kombinerat hav- och stoppdagssystem. anser att fiskeområde 27 ska undantagas från sommarstoppet då man ska avgränsa regleringen till de områden där det pågår riktat torskfiske. anser att fartyg ska kunna gå i hamn för nattvila utan att behöva landa fisken. anser att arbetet att förbättra kontrollen av torskfisket i ska fortsätta. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . (ev.) Förslag till rådets förordning om ingåendet av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och och lokala regering, å andra sidan Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37 jämförd med artikel 300.2 och 300.3 första stycket i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Ett ramavtal om köp av fiskerättigheter mellan Europeiska gemenskapen och löpte ut . Förhandlingar om en fortsättning av samarbetet resulterade dels i ett partnerskapsavtal på fiskområdet främst innehållande köp av fiskerättigheter för närmare 16 miljoner EURO , dels i ett samarbetsavtal på övriga områden uppgående till 25 miljoner EURO . Det sammanlagda beloppet motsvarar den summa som har erhållit för ungefärligen samma fiskerättigheter som i det nya avtalet. Denna summa var förutsättningen för att EU skulle fortsätta få tillgång till de grönländska fiskbestånden. har deltagit i förhandlingarna bl.a. med hänsyn till fiskeintresse (lodda) i grönländska vatten och därvid drivit grundläggande svenska ståndpunkter avseende EU:s partnerskapsavtal, främst förstärkningen av den vetenskapliga rådgivningen, urfasningen av EU-finansiering, förbättring av kontrollen och särredovisning av kostnader. Ett förslag om provisorisk tillämpning av partnerskapsavtalet godkändes vid rådsmötet . Då förslaget till rådsförordning behandlades restes invändningar mot förordningens artikel 3 avseende omfördelning av outnyttjade kvoter genom kommissionens försorg. Åtskilliga medlemsstater, inkl , menade att omfördelningen, som , borde vara den kvotägande medlemsstatens uppgift och att en omfördelning genom kommissionens försorg inte var förenlig med den relativa stabiliteten. noterar att förslaget till rådsförordning innehåller förbättringar i två avseenden i jämförelse med nu gällande avtal: kostnaderna är mer anpassade till värdet av fiskerättigheterna och förutsättningarna för hållbar resursförvaltning har ökat. föredrar att medlemsländerna själva bör förvalta och besluta över sina kvoter då de väl blivit tilldelade dem genom intern allokering. Markant outnyttjade kvoter bör fördelas genom informella överläggningar mellan medlemsstaterna i likhet med vad som skett under . är det angeläget att utnyttjandet av alla kvoter i alla tredjelandsavtal i princip bör motsvara betalningen för kvoterna. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Meddelande från kommissionen till rådet och : En politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiske - Rådets slutsatser/Ordförandeskapets slutsatser Ordförandeskapet planerar att anta slutsatser på bas av kommissionens meddelande. Slutsatser antas med konsensus. Europeiska kommissionen vill med detta meddelande initiera en debatt om hur bruket att kasta fångst överbord kan minskas för att till slut upphöra i Europeiska unionens (EU:s) fisken, d.v.s. i de kommersiella fisken som bedrivs av gemenskapens fartyg på gemenskapens vatten. Målet är att säkra att EU:s fisken blir ekonomiska, miljömässiga, socialt hållbara samt ger minimala effekter på det ekosystemet. De medel som föreslås är successivt införande av förbud mot att kasta fisk överbord all fisk och alla skaldjur som fångas måste också landas tillsammans med kompletterande åtgärder som t.ex. uppmuntran till att förbättra fiskredskapens selektivitet, krav på byte av fiskeplats och fredningstider med kort varsel. Detta innebär att en granskning av EU:s fisken kommer att genomföras med målet att minska utkasten av fisk i varje enskilt fiske. Till meddelandet, har ordförandeskapet utarbetat förslag till rådslutsatser. Dessa slutsatser har diskuterats i rådsarbetsgruppen och är det enstaka medlemsstater som har invändningar. Från ordförandeskapets sida är man angelägen om att rådslutsatser kan antas och har därför begärt in skriftliga synpunkter från medlemsstaterna. Om någon enighet inte kan nås kan det bli aktuellt att ordförandeskapet lägger fram ordförandeskapslutsatser. Förslag till svensk ståndpunkt kan acceptera ordförandeskapets förslag till rådslutsatser. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 8 (ev.) Förslag till rådets förordning om ändringar i förordningarna (EG) nr 894/97, (EG) nr 812/2004 samt (EG) nr 2187/2005 när det gäller drivgarn Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört . I tre olika förordningar (894/97, 812/2004, och 2187/2005) finns bestämmelser om drivgarn. För att förtydliga vad ett drivgarn är och för att underlätta kontrollen av förbudet mot att fiska med drivgarn vill kommissionen fastställa en enhetlig definition av drivgarn i dessa tre förordningar. Förslag på text som ska läggas till dessa förordningar är: Med drivgarn avses varje garn som flyter på vattenytan eller på en viss nivå under vattenytan med hjälp av flytanordningar, och som driver med strömmen antingen fritt eller med det fartyg vid vilket det är fäst. Det kan vara utrustat med anordningar för att stabilisera eller begränsa dess drivförmåga. Förslag till svensk ståndpunkt stöder kommissionens förslag om en enhetlig definition av drivgarn. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor Ordförandeskapet planerar att anta slutsatser på bas av kommissionens rapport. Slutsatser antas med konsensus. Kommissionen ska enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om gemensamma regler för direktstöd ta fram en rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor . Tvärvillkor är de krav inom folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö, djurskydd samt skötselkrav för och betesmark som lantbrukaren måste följa för att erhålla fullt gårdsstöd. Processen har påskyndats av det tyska ordförandeskapet som har förenklingar som en av sina prioriterade frågor. Kommissionen presenterade sin rapport . I rapporten beskrivs erfarenheter från tillämpningen som systemet har varit i kraft. Slutsatserna bygger dels på enkätsvar från medlemsstaterna, dels på erfarenheter från genomförda revisioner. Kommissionen är i rapporten öppen för en diskussion med medlemsstaterna om hur tillämpningen av systemet kan förenklas. Det gäller exempelvis möjligheten att göra kontroller i förädlingsledet snarare än på gårdsnivå, hur systemet för avdrag kan utformas och det faktum att vissa lantbrukare löper större risk att få avdrag än andra. Vidare tar kommissionen upp konkreta förslag till förenklingar av systemet. Kommissionen föreslår även att nya eller ändrade tvärvillkor kan fasas in istället för att träda i kraft med omedelbar verkan. Förslagen kommer huvudsakligen att hanteras på kommissionsnivå. Kommissionens ambition är att förslagen i rapporten ska kunna tillämpas och där det är möjligt . Avsikten är att jordbruks- och fiskerådet ska anta rådsslutsatser på basis av rapporten. Ordförandeskapets utkast till rådsslutsatser ligger i linje med kommissionens rapport. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens rapport och anser att den innehåller många intressanta förslag till förenklingar. Det är positivt att kommissionen nu öppnar för en diskussion om hur tillämpningen kan effektiviseras. Det är även bra att kommissionen snabbt presenterat en tidsplan för det vidare arbetet med förslagen. kan acceptera utkastet till rådets slutsatser. anser att det är bra att det i slutsatserna betonas att förenklingsarbetet gällande tvärvillkoren kommer att fortsätta. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen presenterade ett förslag om en samlad marknadsordning. Det främsta syftet med förslaget är att se över nuvarande 21 varuspecifika marknadsordningar och sammanföra dem till en samlad marknadsordning med harmoniserade bestämmelser för t.ex. interventioner, privat lagring, importtullkvoter, exportbidrag, skyddsåtgärder samt bestämmelser om statligt stöd och konkurrens. Tanken är att den rättsliga ramen ska rationaliseras och förenklas utan att den underliggande politiken ändras. Grundprincipen är att alla varuområden som har en särskild marknadsordning ska innefattas i den samlade marknadsordningen. Därtill inkluderas produkter från silkesodling, etanol framställd av jordbruksprodukter samt biodlingsprodukter, vilka ännu inte omfattas av en fullständig marknadsordning. Några varusektorer genomgår eller kommer att genomgå en policyöversyn (färska frukter och grönsaker, bearbetad frukter och grönsaker samt vin). Dessa sektorer kommer endast att omfattas av de bestämmelser som inte påverkas av översynen. Kommissionens förslag innebär i princip en sammanslagning av befintliga texter i nu gällande regelverk. Detta arbete kräver dock att bestämmelserna omformuleras och omstruktureras. Enligt kommissionen föreslås inte upphävande eller ändringar av nuvarande instrument såvida de inte blivit onödiga, överflödiga eller är av en typ som inte behöver behandlas på rådsnivå. Ordförandeskapet har presenterat ett kompromissförslag som omfattar ett antal utestående frågor. Bland annat innebär det att möjligheten till intervention av griskött behålls. Det förtydligas även hur den samlade förvaltningskommittén ska arbeta. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget och ser det som ett steg i rätt riktning i arbetet med förenklingar. Frågan om förenklingar av lagstiftningen och administrationen är prioriterad från svenskt håll. En enhetlig marknadsordning kan utgöra grunden för framtida förenkling, avreglering och marknadsanpassning av jordbrukspolitiken. Med bättre tillgänglighet och en mer rättfram beskrivning uppnås en tydligare bild av de sektorsspecifika undantagen och det blir därmed lättare att bedöma om dessa är nödvändiga och befogade. Den kommande översynen av jordbrukspolitiken 2008, Hälsokontrollen, kommer att erbjuda en möjlighet att diskutera politiska förändringar som avreglering och fortsatt marknadsanpassning av politiken, vilket leder till ytterligare förenkling av lagstiftningen. Detta är en process som välkomnar. Den samlade marknadsordningen förväntas leda till en drastisk minskning av antalet rättsakter och det finns en stor potential för strömlinjeformning och harmonisering mellan sektorerna. Utnyttjas denna potential kommer betydande förenklingsvinster att göras. eftersträvar verkliga förenklingar som leder till att undantag minimeras och att alla sektorer behandlas lika i största möjliga mån. I förenklingsprocessen bevakar att det offentliga åtagandet inte utökas. Tvärtom ger detta förslag möjlighet att minska jordbrukspolitikens omfattning. kan godta ordförandeskapets kompromissförslag. Förslaget var senast föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker och om ändring av vissa förordningar Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionens förslag till reform av marknadsordningarna för frukt och grönsaker presenterades på jordbruks- och fiskerådet . Förslaget har behandlats i rådet . Ordförandeskapets ambition är att medlemsstaterna ska kunna nå en överenskommelse på jordbruks- och fiskerådet . Reformförslaget innebär att stödet till producentorganisationer (PO) även i fortsättningen ska vara grundstenen i EU:s stödpolitik till frukt- och grönsakssektorn. Bearbetningsstöden (för bl.a. citrus och tomater) överförs i förslaget till gårdsstödet, vilket innebär att frukt och grönsaker fullt ut blir stödberättigande grödor till det frikopplade stödet. Helt EU-finansierade återtag av produkter för destruktion slopas. Exportbidragen föreslås avskaffas då de utnyttjas i mycket liten utsträckning. Krishantering införs som stödberättigande åtgärd inom producentorganisationerna och kommer därmed att finansieras till hälften av EU. Reformen syftar även till att förbättra folkhälsan för EU:s medborgare genom att stimulera konsumtionen av frukt och grönsaker. På rådsmötet kommer diskussionerna att fokuseras på att lösa utestående frågor; huruvida potatis ska omfattas av handelsnormer eller ej, möjlighet att delvis koppla bearbetningsstöd , utformningen av krishanteringsförslaget, samt ett eventuellt införande av ett skolfruktsprogram. Förslag till svensk ståndpunkt är i huvudsak positiv till kommissionens reformförslag. stödjer att EU-finansieringen av stödet till producentorganisationerna på av dess omsättning inte ökar. Sektorns största budgetutgift är bearbetningsstöden och när de frikopplas bör det leda till en ökad marknadsanpassning. Det är positivt om exportbidragen slopas, liksom de fullt EU-finansierade återtagen för destruktion. anser att sådana prisuppehållande stöd bör avskaffas, bl.a. för att främja folkhälsan genom att konsumtionen av frukt och grönsaker stimuleras. stödjer att de särskilda stödrättigheterna för bär- och grönsaksproduktion slopas, då det innebär en markant administrativ förenkling både för svenska producenter och myndigheter. är tveksam till att potatis ska omfattas av handelsnormerna, men kan acceptera en sådan förändring om det innebär att en överenskommelse kan nås. Det kan anses rimligt att producenterna ges möjlighet att anpassa sig till de nya förhållandena genom att stöden för bearbetning delvis kopplas . har varit kritiskt till kommissionens förslag om krishantering. kan dock som kompromiss acceptera nuvarande krishanteringsförslag men anser att åtgärderna inte bör vara handelsstörande. Fokus bör istället ligga på preventiva åtgärder. anser generellt att alla avsättningsfrämjande stöd bör tas bort, varför är tveksamt till införandet av ett skolfruktsprogram. Även om kommissionens förslag om ett skolfruktsprogram kan inverka positivt på folkhälsan anser att det finns bättre sätt att påverka folkhälsan än genom avsättningsfrämjande stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . a) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1784/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål. b) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) - Politisk överenskommelse / Antagande Artikel 37 i EG-fördraget Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen föreslog att interventionsmöjligheten för majs ska avskaffas från . Sedan utvidgningen av EU 2004 har pressen på interventionssystemet ökat och då inte minst vad gäller majs. /05 och 2005/06 har en stor mängd majs lämnats till intervention, främst i . Ett problem med intervention av majs är att kvaliteten är svår att bibehålla vid lagring . Förslaget har behandlats i rådet . Det tyska ordförandeskapet har föreslagit en kompromiss som innebär att det sätts tak för interventionen under marknadsåren 2007/08 och 2008/09 på respektive , samt att ingen majs alls ska interveneras , men att möjligheten ändå behålls. Som komplement till förslaget om slopad interventionsmöjlighet för majs lade kommissionen fram ett förslag till rådet om en ändring av EUGFJ:s finansieringsvillkor för medlemsstaternas utgifter för offentlig lagring. Förslaget innebär att ersättning betalas ut till medlemsstaterna (främst ) för den högre räntekostnaden de har jämfört med den enhetliga räntesats som tillämpas i gemenskapen när kommissionen ersätter medlemsländerna för interventionskostnader. Förslag till svensk ståndpunkt ställde sig positivt till kommissionens ursprungliga förslag att slopa majsinterventionen från . Emellertid kan stödja kompromissförslaget eftersom det kommer att leda till minskade kostnader. anser dock att frågan om ett definitivt avskaffande av interventionen bör tas upp igen i samband med översynen av jordbrukspolitiken 2008, den s.k. hälsokontrollen. anser att frågan om finansiering av den högre räntekostnaden för majsintervention egentligen borde vara överspelad men eftersom förslaget ligger kvar och de bägge förslagen ska ses som ett paket kan stödja det.