rfr · GU0W5 · 2007-05-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig livsmedelsproduktion Riksdagstryckeriet, , 2007 Under /05 genomförde miljö- och jordbruksutskottet inom politikområdet Livsmedelspolitik en fördjupad uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. Uppföljningen genomfördes av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Resultatet presenterades i rapporten fördjupad uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion En uppföljning (2005/06:RFR3). Miljö- och jordbruksutskottet anordnade en offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig livsmedelsproduktion. Utfrågningen leddes av (), ordförande i . Inbjudna medverkande var följande: och , småskaliga kontrollslakteriers förening Efter en avslutande diskussion sammanfattade , vice ordförande i , utfrågningen. Utskottet anser att vad som framfördes under utfrågningen har ett naturligt samband med utskottets uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. Utfrågningen har ett allmänt intresse och anteckningarna bör enligt utskottets uppfattning göras tillgängliga för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig livsmedelsproduktion , ordförande miljö- och jordbruksutskottet , Eldrimner (.) och , småskaliga kontrollslakteriers förening (.) 10.3510.50 Frågor från ledamöterna , i (.) 11.0511.20 Frågor från ledamöterna , (.) , (.) 12.1012.55 Frågor från ledamöterna och avslutande diskussion 12.5513.00 Avslutning/sammanfattning , vice ordförande miljö- och jordbruksutskottet , konsult, management , vd , , styrelseledamot , departementsråd, djur- och livsmedelsenheten , departementssekreterare, djur- och livsmedelsenheten , kansliråd, enheten för landsbygdens tillväxt , departementssekreterare, enheten för landsbygdens tillväxt Livsmedelsföretagen (Li) , omvärldsanalytiker, Livsmedelsföretagen , vd och Charkföretagen , områdesansvarig näringslivsutveckling och regional utveckling gårdsmejerister (SGM) småskaliga kontrollslakteriers förening (SSKF) Ordföranden: Då är . Jag vill hälsa er hjärtligt välkomna, alla som har kommit hit, till miljö- och jordbruksutskottets offentliga utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig livsmedelsproduktion. Jag hälsar naturligtvis alla deltagare hjärtligt välkomna. Det gäller er som är här och faktiskt också dem som har möjlighet att titta på . Då kommer den här utfrågningen nämligen att sändas . Vi drar i gång med de spännande föredragningarna på en gång. , Eldrimner: Eldrimner är ett resurscentrum för småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling. Vi har vårt säte i . Vi är nu ett nationellt resurscentrum, och det har vi varit . har vi jobbat med de här frågorna det är egentligen ännu längre. Men vi har jobbat i organiserad form med den här spännande småskaliga utvecklingen väldigt . Vi tror enormt på den här näringen, på det här med det småskaliga. Vi säger att vi jobbar för det småskaliga hantverksmässiga. Det handlar kanske om de allra minsta där man jobbar hantverksmässigt, där man gör de unika speciella produkterna. Detta skapar en otrolig mångfald av unika produkter med kvalitet. Vi tror på den här näringen. Sedan vi blev ett nationellt resurscentrum har vi verkligen känt av att det finns ett otroligt intresse för de här frågorna. Och man kan ju säga att jordbruket står vid en skiljeväg där det gäller att välja nya vägar. Denna väg är faktiskt en väldigt viktig väg, så som vi ser det. Och vi ser att den här näringen kan tiodubblas , under vissa förutsättningar. Vi har jobbat mycket med olika saker. Vi har sett att man behöver otroligt mycket kunskap om man ska göra de här unika produkterna, de här speciella produkterna, de som konsumenten är beredd att betala extra för, hälsosamma produkter utan tillsatser som är något alldeles extra. Detta har vi jobbat med . Det handlar om att ge den precis rätta kunskapen till företagarna för att de ska kunna släppa loss sin kreativitet när det gäller mat, för att de ska kunna göra spännande och unika produkter, produkter som är säkra och har en säker hygienisk kvalitet och betingar ett högt pris på marknaden. Vi har jobbat mycket med det, och vi ser det som väldigt viktigt att man fortsätter med det. I det här sammanhanget har vi också jobbat väldigt mycket med utbyte med andra länder, med länder i , till exempel, där man har utvecklat den här småskaliga hantverksmässiga grenen parallellt med den storskaliga. Vi har kanske lite släppt det småskaliga och är på väg att återta det, men där har man hållit på att utveckla det . Det gör att man har väldigt mycket kunskap. Och vi har fått lära oss otroligt mycket, till exempel om ostar från . Och jag har sett att nästan alla som gör ost i småskalig form i har varit i och lärt sig att göra ost. Det finns ett stort behov av litteratur, liksom böcker, just om hur man gör det här utan tillsatser på ett naturligt sätt, i balans. Det är en speciell kunskap, och man behöver också kunna läsa om det. Det har vi jobbat med. Sedan behövs det mycket rådgivning. Det behövs mycket stöd till företagare när de startar. Vi har startat en satsning som vi kallar från mathantverkare till mathantverkare. Företag som är nystartade kan då ringa en erfaren företagare och få råd. Då kan en kader av erfarna företagare delta aktivt i den enormt fina utveckling som vi ser framför oss. Vi tycker också att det är väldigt viktigt att man jobbar med företagarna med sig, att man lyssnar av i olika sammanhang. Vi kallar det underifrånperspektivet. Det handlar om att man lyssnar på företagarna i alla sammanhang. Vi har en styrgrupp med 14 företagare från hela landet. Vi har bildat branschråd inom mejeri, chark, bröd och så vidare. Det är viktiga saker. En annan av de frågor som vi tycker är viktiga gäller tillämpningen av livsmedelslagstiftningen. Det är inte alltid så hemskt enkelt. Mycket av problemen handlar om tillämpningen. Det kan ibland finnas behov av att ändra vissa regler och av att jobba långsiktigt med det, men mycket handlar om tillämpningen. Eldrimner har hjälpt till med någonting som heter branschriktlinjer vi kan säga att det är hygienriktlinjer. Där har vi startat på mejerisidan, och vi har haft ett otroligt bra samarbete med när det gäller att ta fram de här hygienriktlinjerna för mejerierna. De är strax klara, och jobbar vi inom charkuteri och bär och grönsaker. Den här dialogen är väldigt viktig. Man är som ett kitt mellan företagarna, och man hjälper till, så att det blir lätt att tillämpa den här lagen, så att det blir bra för företagarna och inte krångligt. För saker och ting är egentligen inte så krångliga. Vi har också speciell rådgivning runt de här frågorna för att det inte ska haka upp sig. Vi har seminarier och allt möjligt runt de här frågorna. Någonting som vi tycker är otroligt viktigt och som jag vet att talare som följer efter mig ska prata mycket om är slakt- och charkfrågorna. Där måste det hända någonting så att den gårdsnära slakten kan komma till stånd på ett vettigt sätt. Vi på Eldrimner jobbar mycket med kunskapen om charkuteri. Det är ju när man förädlar de här produkterna som man kan få lönsamheten och pengarna. Det här jobbar vi med på olika sätt. Vi har bland annat initierat ett nordiskt samarbete, där vi ska gå samman med de andra nordiska länderna och jobba med de här frågorna. De här frågorna är lika viktiga där som hos oss. Det är naturligtvis viktigt att jobba med handel, restaurang, konsument och turism. Och det gör vi på alla möjliga sätt. Alldeles blev jag uppringd av ICA som har börjat förstå att de här produkterna är mycket viktiga. Man ska resa landet runt och ha antikrunda och prata med företagare om hur man kan få in de här produkterna i handeln. Då är det inte långt till att de andra kedjorna kommer efter, skulle jag tro. Jag tycker att det låter otroligt spännande. När det gäller detta kommer man ofta ned till smaken. Det är ju smaken som är unik med de här produkterna. Den måste vara unik. Vi har jobbat mycket med smakseminarier, och vi har tagit fram en upplevelsekartbok som vi har kallat Smaklust. Alla ledamöterna har den framför sig. Med den här kartboken kan man resa genom hela och uppleva de här företagen. Det är 894 företag, och det finns små reportage om en hel del. Denna kan ni läsa och ha bredvid er på nattduksbordet . Då kan ni ha väldigt trevligt, tror jag. Sedan kan ni åka ut och resa eller resa i drömmarna. Den här fantastiska kartboken har fått väldigt mycket uppmärksamhet och publicitet. Det tycker vi är väldigt roligt. Vår stora satsning kommer att bli en upplevelsemässa med samma namn, Smaklust. Då ska alla företagarna ta plats mitt i , på Hornstulls strand vid och i . Det blir inte riktigt som , för och Street ser inte ut som , så vi blandar på ett lite nytt sätt. Men där ska man kunna uppleva hur man tillverkar produkter. Man ska kunna köpa produkter, smaka på produkter och ha en stor upplevelse runt det här. Ni har fått ett litet blad om detta, och jag hälsar er hjärtligt välkomna till det. vill jag ge de till från Skärvångens Bymejeri. Han kan också få säga några ord. , : Jag har följt med som en av medlemmarna i styrgruppen för Eldrimner. Jag har mitt företag i nordvästra . En gång i tiden var det ett enmansföretag. Jag startade med lite getosttillverkning på gården. Det är faktiskt . blev byn utarmad på bönder och så vidare detta är långt ute i fjällvärlden. tar vi emot all mjölk som finns kvar i bygden. Vi har bildat ett bymejeri i stället, och försörjer vi faktiskt 24 man med vår verksamhet. Det har alltså blivit lite större än vad det var från början. Allt det vi kan och har lärt oss har vi faktiskt lärt oss genom Eldrimners verksamhet. Vi har ju varit med , så att säga. Jag skulle nu vilja säga något speciellt från företagarsidan vad gäller Eldrimner och framtiden. Ni vet att man sätter till många åtgärder för att förbättra situationen ute i landsbygden och så vidare. En del blir lyckosamma. En del blir mindre lyckosamma. Man funderar över vad det är som gör att en del blir lyckosamma. Vad är det för mekanismer? När det gäller Eldrimner har vi en väldigt klar åsikt från företagarsidan, nämligen att Eldrimner har varit ett perfekt kitt eller filter, eller vad vi ska kalla det för, mellan myndigheten och företagaren. Det är inte så lätt alla gånger att kommunicera direkt myndighetföretagare. Man har inte samma språk alla gånger. Att då ha en klump, så att säga, mellan de här enheterna som transformerar saker och ting till någonting som alla förstår åt bägge håll har varit en otroligt bra lösning. Vi företagare har kommit fram med våra åsikter och idéer. Vi har fått det vi har velat ha av Eldrimner. Och varenda krona som Eldrimner har gjort av med har verkligen spenderats på rätt sätt. Det känner vi, och då tar vi också till oss den verksamhet som bedrivs och de kunskaper som vi kan få. Vi är otroligt tacksamma för den verksamhet som har varit, och vi stämmer verkligen in i den här framtidsvyn. Jag tror faktiskt att det kan bli mycket större än vad har visat upp här . Jag känner full tillförsikt när det gäller det, och jag hoppas verkligen att vi kan få fortsätta att jobba tillsammans med Eldrimner . , småskaliga kontrollslakteriers förening: Ordförande, ledamöter, mina damer och herrar! Jag är ordförande i kontrollslakteriers förening. Det är ett långt namn, men man kan förkorta det till SSKF. Då blir det bra. fick till sitt förfogande. Det var 9 öronmärkta miljoner för att förbättra förutsättningarna för gårdsnära slakt. Enligt regleringsbrevet skulle minst 9 miljoner användas till branschriktlinjer samt pilot- och utvecklingsprojekt för att förbättra förutsättningarna för gårdsnära slakt. Verket lyckades använda nästan hela anslaget till diverse aktiviteter. Bland annat tillsattes en och en halv konsulttjänst. Det var konsulter som rekryterades från den egna personalen. , 2006, hade verket till sitt förfogande för att främja gårdsnära slakt. De båda projekt som småskaliga slakteriförening startade skulle nu gå in i fas två. Inga projektmedel utbetalades trots att verket beslutat att medel skulle utbetalas . Två ansökta projekt lyckades man inte ens en gång handlägga trots stora personella och ekonomiska resurser. Faktum är att verket endast lyckades använda 4,6 miljoner av anslaget på . Detta är för mig lika oförklarligt som oansvarigt. Enligt regleringsbrevet ska användas till detta ändamål. Med sitt passiva handlande bromsar man utvecklingen, för att inte säga att man stryper den. Vi trodde i vår enfald att ett regleringsbrev var ett dokument som verken hade att följa såsom en sann följer den heliga skriften. Nya EU-direktiv och förordningar från jordbruksverk och livsmedelsverk duggar tätt som en hagelskur detta trots regeringens direktiv om regelförenklingar och sänkta administrativa kostnader. Vad, till exempel, redovisade , enligt regleringsbrevet, till angående regelförenklingarna? Den frågan skulle jag vilja ha svar på. Ska vi få befintliga småföretag att överleva och ska vi få till nyetableringar behöver vi i en sann demokratisk anda resurser till att anlita en opartisk konsult som läser och tolkar EU-direktiv och myndighetsförordningar även ur ett företagsperspektiv. Det ska inte vara som då det är en ensidig tolkning ur ett myndighetsperspektiv. Där tackar jag för mig och överlämnar till som kommer att tydliggöra lite hur det kan se ut i praktiken med avgifter och annat. , småskaliga kontrollslakteriers förening: Ordförande! Jag är den som har det allra minsta gårdsslakteriet i vår förening. Där slaktar vi får och lamm. Jag har följt den här verksamheten. Vi hade en livsmedelsutredning . Man gav i uppdrag att titta på bland annat förutsättningarna för småskalig slakt och livsmedelsproduktion. När vi i tittade på det här konstaterade vi att inte hade tillsatt någon grupp över huvud taget eller gjort någon utredning. Det fann vi väldigt konstigt, måste jag säga. Vad har det då inneburit att man inte har jobbat med den här problematiken? Jo, 1997, året efter det att utredningen var gjord, tog jag tillfället i akt att se hur många småskaliga slakterier vi hade i . Det var 49 stycken 1997. Om jag tittar på det kan jag se att 22 slakterier är nedlagda. Det är en kapitalförstöring utan like. Och det är de individer som har startat upp detta som har fått ta det, helt enkelt. Och det handlar inte om små belopp. Det är stora belopp. Det gjordes senare en utredning. Det var som gjorde den jag tror hon hette så. Det var en miljöpartist som hade fått ett uppdrag av . Där lade hon fram en del förslag. Hon pekade bland annat på att man skulle hitta andra lösningar i fråga om de långa djurtransporterna. Och det är ju faktiskt en fördel med gårdsnära slakt att vi har korta transporter. Vi pratar ju om klimatförändringar . Man föreslog ekonomiska styrmedel, men det har jag inte sett någonting av. Vad svarade man då på detta från sida? Jo, det här: En annan lösning förutsätter en politisk bedömning och att statsmakterna bestämmer ändrade riktlinjer för . Det är ni politiker som måste ta i det här det är min uppfattning. Det gick ett rykte vid . Det sades att och hade försökt att få bemyndigande att öka slaktvolymen på de småskaliga slakterierna. Jag fick uppdraget att titta på det här, och jag hade en väldigt bra kontakt med på Europeiska kommissionens representation i . Han tog fram ett underlag åt mig. Det visade sig att de här två länderna hade fått bemyndigande. Det var då slakterier som hade höjt slaktvolymen från 1 500 till 2 000 enheter. Då fick jag uppdraget att skriva till . Vi har inte fått något svar än . Den motivering som jag har hört är att man ska omvärdera de småskaliga slakterierna. Men ska vi företagare vänta i tre på att få ett besked? Så driver man ju inte ett företag. nämnde bland annat de administrativa kostnaderna. När jag började min verksamhet hade vi en köttbesiktningsbyrå. Och det var ett papper jag fyllde i på köttbesiktningsbyrån . har jag sex formulär som ska fyllas i för en slakt av 20 lamm eller får. Jag måste ha en djurägarförsäkran. Jag ska ha en inrapportering till slakteriet. Det är två blanketter till . Sedan har två blanketter där man fyller i levandebesiktning kontra köttbesiktning. Sedan ska jag också ha ett transportdokument. Det står faktiskt i förvaltningslagen och också i EG-förordning 882 att myndigheten ska vara effektiv och ändamålsenlig. Frugan dristade sig att sätta sig ned framför datorn. Hon tycker om att jobba med den, och ska hon få göra det. Hon gjorde helt enkelt ett eget transportdokument. Och här är de uppgifter som ska fyllas i. Det är organisationsnummer och kontonummer det har vi lagt till, för vi ska skicka pengar till den som vi köper lammen av. Vi har uppgifter om transporten och transportören, precis som . Men hon har skrivit in djurägarförsäkran. Det är hur enkelt som helst. Vi har levandebesiktning och vidimering av veterinären. Vi har också vidimering av köttbesiktning. Vi har också satt upp ID-nummer, slaktnummer och alltihop. Det är hur enkelt som helst, om man bara vill. Det här är en bit som vi måste jobba med. har man börjat med den administrativa biten, såg jag. Man har börjat med någon form av samråd. Jag har inte sett skymten av det. Det blir precis likadant som när det gällde BSE- provtagningen på fåren. Vi fick läsa i tidningen att man skulle börja med det, och vi fick ta kontakt med och ta den diskussionen. Det här påverkar oss ganska mycket. Att fylla i de här blanketterna tar väl nästan lika som att slakta. Men allt det här sammantaget kostar oss pengar. har jag, och flera med mig, fått ett utskick från . Man ska ta över kontrollen från kommunen. Till kommunen har jag betalat 2 100 . har man plötsligt höjt det till 10 800. Man blir ju chockad. Men då har jag utgått från 10 800 och tittat på vad det kostar mig. Besiktningsavgiften är och . Kontrollavgiften är nu 10 800. Det kostar och per kilo. Jag ska ta vattenprover från två tappställen . Jag ska betala slaktavfallet, och , som ska destrueras. Det fantastiska är ju att det ska destrueras. Men vi tar prover på nöt och vi tar prover på fåren, och har vi negativa prover finns det inget riskmaterial. Då skulle vi kunna köra slaktavfallet direkt till biogas jobbar med det, och har det redan och ta vara på de här resurserna. tillsyn får jag i alla fall i och med att jag har en tillverkningslokal. Det kostar mig alltså och per kilo. Totalt per lamm blir det . Jag ringer till det närmaste storskaliga slakteriet och frågar vad de ska ha för slakten. De svarar: . Jag undrar vad det blir om det är styckat i kartong. De svarar: 260. Jag säger: Men emballaget kostar ju . Det blir över. Jag vill ju också leva och ha en dräglig inkomst. Det är inte nog med detta. kommer man med en ny kostnad för oss från . Den fann jag i den remiss som skickade över till mig och som han ville att jag skulle läsa igenom. Man ska börja med ett märkningssystem för fåren. Det är väl inte något fel, men vi har redan redovisat förflyttningen till när vi har tagit in djuren. Det är ID- nummer och allting. Ska vi ha en blankett till nu? Jag ringde ned till enhets- ansvariga och frågade: Vad kommer det här att kosta? Hon kunde inte svara. Vi har också fått lite kritik från kommissionen. Vi skulle vilja ha ett schablonbelopp för varje djur. Jag slaktar 20 lamm. Låt oss säga att det ligger på totalt. här slaktar ett nöt och ligger på samma kilovikt. Då förstår ni att jag missgynnas och även han, när han slaktar får, för det tar att besiktiga fåren än ett nöt. Varför håller vi på med det här och tittar på de här bitarna? Det handlar väl också om att skapa förutsättningar för oss på den småskaliga sidan. Jag hade uppdraget att åka ned till i där man hade samråd. Vi skrev ned några punkter. Och när jag kom ned till sade man: Vi kan inte ta lindrigare beslut för författningen är antagen. Varför ska vi då ha ett samråd? Men vi hade i alla fall sagt att vi ville ha transport utan transportörsutbildning i . Det var i förordningen, men det här skrev vi innan vi visste om det. Vi skrev också att vi ville att skulle sköta all besiktning och även acceptera att man får köra djur. Det är precis det som miljökontoret skulle göra för att sedan skicka det till . Och vi fick ett tillstånd för , ett papper alltså. Vi vill att ska sköta allting när det gäller hästfinkorna, och vad jag kan förstå är inne på samma sak. När polisen ser den lilla lappen på nummerskylten vet de att fordonet är godkänt. Det mest fantastiska är ändå att jag får köra mina djur till vårt sambete, men jag får inte köra ned med samma transportfordon och lasta 20 stycken som ska till mitt slakteri för att slaktas eftersom det då är i ekonomiskt syfte. Varför är det så? Mår djuren sämre av att jag kör i ekonomiskt syfte? Fast jag lurar allihop. Jag tar nämligen mina vallhundar och går hem med dem. Det står att en transportanordning ska vara tät så att det inte kommer ut urin och träck. Men när jag går med hunden så skiter och pissar fåren i alla fall! Det intressanta med de korta transporterna är också det från säger i ATL: De kommer inte och hämtar djur överallt. Det är alltså de små besättningarna som kommer att få jätteproblem, och de har problem . Jag vill ta upp en sista sak. Varför hamnar vi i en situation som den med ? Jo, därför att tjänstemän åker ned till och kommer överens med de andra EU-länderna om saker och ting utan att höra de berörda parterna. Jag anser att vi är en berörd part. Varför säger de andra EU-länderna ja till en kortare transportsträcka? Det beror på att det i och finns 2 000 småskaliga slakterier. Man tar djuret i grimma och går till slakteriet. Det är inga problem. Här måste man alltså titta på kommittéförfarandet. Man måste ha ett samråd innan och inte efter att författningen har antagits. Min uppmaning till er politiker är: Det är faktiskt dags att ta makten över de statliga verken! Ordföranden: ledamöter har begärt ordet för frågor. Jag räknar upp dem så att jag inte har missat någon: , , , , , , och . Jag tar er i omgångar med tre i varje. Ställ koncisa och korta frågor och ange vem ni ställer frågan till. från får ordet först. (): Tack för intressanta och fascinerande beskrivningar av olika verksamheter! Eldrimner har ju en fascinerande, offensiv och positiv beskrivning av sina framtidsutsikter och verkar ha en väldigt bra och nära relation till de företag man samarbetar med. När ni arbetar med företagsutveckling kanske ni ändå, trots den positiva inriktningen, träffar på ett och annat hinder för att företagen ska kunna expandera. Var finns de hinder ni skulle vilja beskriva som de viktigaste? Handlar det om regelverket, om riskkapital, om livsmedelshandeln, eller vad kan det vara? Jag har också en fråga till småskaliga kontrollslakteriers förening: Har ni några tankar om hur era myndighetskontakter skulle kunna utvecklas och bli mer positiva? Vilka konkreta åtgärder tycker ni är viktigast att vidta först? (): från Eldrimner sade så här: Saker är inte så krångliga, men något måste hända inom slakten. Detta förstärktes tydligt, tycker jag, när vi lyssnade på och . Där lyftes också både kostnadsaspekten och krav på regelförenklingar fram. Det skulle vara oerhört värdefullt med några korta kommentarer kring just detta. Jag vet att kommer in senare, men man kanske redan nu kan kommentera en del av det som framför allt och förde fram. och också har någon kort kommentar kan vi på något sätt få helheten. (): Min fråga är densamma som . Det gällde Eldrimners presentation. Man säger att man 2017 vill ha fler hantverkare än någonsin, och det tycker jag låter oerhört positivt. Naturligtvis har man stött på problem, och då är min fråga: Vilka är de största problemen för Eldrimner? Är det lagstiftningen, är det för få producenter eller är det någonting annat? Den andra frågan handlar om reflexionerna. Jag skulle gärna vilja att fler reflekterade kring småskalig slakteriverksamhet och mobila slakterier.