rfr · GV0WRFR5 · 2007-11-01 00:00:00 — Det s.k. trädsäkringsprogrammet är indelat i tre etapper och har kostnadsberäknats till totalt . Programmet anges ha hög prioritet i kommande revidering av verkets banhållningsplan 20082015 och i underlagen inför kommande inriktningsplanering (2007a). uppger att det avser att driva programmet i samarbete med . Avsikten är att ska kunna förvärva servitut på nödvändiga markremsor utmed banan. På dessa ska kunna avverka all vegetation som innebär risk för störningar i järnvägstrafiken. Kostnaden för programmet består till av ersättning till markägare för servitut. Resterande kostnader avser lantmäteriförrättningar, projektledning etc. I bilaga 1 redovisas vilka sträckor verket planerar att trädsäkra 2015 samt en skiss över hur stormsäkringen ska utformas. behandlade ett antal motionsyrkanden som syftade till att stimulera transporter av stormfällt virke med fartyg. I yrkandena föreslogs bl.a. ökade möjligheter för icke EU-flaggade fartyg att frakta timmer och att sjötransporter av stormvirke skulle befrias från farledsavgift. Utskottet bedömde att de åtgärder som regeringen och vidtagit skulle innebära att motionerna till huvudsaklig del skulle bli tillgodosedda. Sjötransporter av stormfällt virke har stimulerats genom slopade farledsavgifter och genom att icke EES-flaggade fartyg har tillåtits att delta i transportarbetet. Uppföljningen av åtgärder vidtagna inom sjöfartsområdet med anledning av stormen syftar till att besvara följande frågor. I vilken utsträckning deltog icke EES-flaggade fartyg i transportarbetet? Vilken betydelse bedöms den slopade farledsavgiften ha haft för timmertransporter med fartyg? Hur har den slopade farledsavgiften finansierats? 5.1 Transporter av stormfällt virke med fartyg Sammanlagt transporterades skogsråvara från de stormdrabbade skogarna med fartyg . Exporten uppgick till ca och den inrikes transporten till . Detta kan jämföras med 2004 då de inrikes transporterna av skogsråvara totalt uppgick till knappt . Totalt uppgick sjöfartens transportarbete av stormfällt virke . transporterades skogsråvara från de stormdrabbade skogarna varav exporterades (2006, 2007). Beslut om tillfälligt slopad farledsavgift Regeringen beslutade om ett tillfälligt undantag från bestämmelserna om farledsavgifter för att underlätta transporter av stormfällt timmer (SFS 2005:29). Undantaget avsåg fartyg som transporterade icke förädlade skogsprodukter som härrör från skogar som skadats vid stormarna i åtta angivna län i . Undantaget sträckte sig t.o.m. . Vid trafikutskottets behandling av motioner med anledning av stormen uttrycktes en förhoppning om att den slopade farledsavgiften skulle komma dem till godo till vilka stödåtgärden är riktad. Utskottet utgick vidare från att regeringen skulle göra en uppföljning av stödets effek- 5 SJÖFART 2007/08:RFR5 Som redovisats i kapitel 4 har gjort en studie av de slopade ban- och sjöfartsavgifternas effekter. Farledsavgifter inom sjöfarten tas ut av och består av två delar: en del kopplad till fartyget och en del som är kopplad till det transporterade godset. Fartygsdelen tas ut för fartyg som lastar eller lossar utrikes gods i svenska hamnar. För inrikes gods tas farledsavgiften ut endast vid lastning. Slopandet av farledsavgifter gällde endast den godsbaserade delen av farledsavgiften och avsåg både utrikes- och inrikestransporter (2006). De slopade farledsavgifterna har sammanlagt inneburit minskade transportkostnader motsvarande . För har de slopade farledsavgifterna inneburit ett motsvarande intäktsbortfall. Regeringen har kompenserat genom slopat utdelningskrav avseende resultat, vilket har beräknats till . I genomsnitt innebar de slopade avgifterna en kostnadsminskning med per ton gods (2006, 2007a). Enligt bedömning har nedsättningen av farledsavgifterna stimulerat sjötransporterna av stormfällt virke, som alternativa transportmedel i många fall inte stått till buds för de stora volymer och långa transportsträckor som det varit fråga om (2007b). bedömer att de slopade farledsavgifterna stärkt sjöfartssektorns konkurrenskraft gentemot andra transportslag och därmed bidragit till att mer virke kom att fraktas med fartyg. Sjöfarten har framför allt konkurrensfördelar på längre sträckor. De slopade avgifterna innebar en sänkning av de fasta kostnaderna för en transport, vilket innebar ökad konkurrenskraft på kortare sträckor och att sjöfarten kunnat konkurrera på kortare transportsträckor än normalt. Det är svårt att göra en undersökning av i vilken utsträckning fraktpriserna påverkats av de slopade farledsavgifterna. Priset bestäms normalt i en förhandling mellan en skeppsmäklare som representerar rederiet och en annan mäklare som representerar köparen av transporten. Förutom transporternas längd och omfattning har efterfrågan på transporter och tillgängligt tonnage betydelse för priset. Därmed är det svårt att jämföra priset för en identisk transport mellan punkt A och B . Enligt specificeras i regel kostnaderna för sjöfartsavgifterna som en del av det framförhandlade priset. Detta gör prissättningen transparent och betyder tillsammans med det faktum att priserna förhandlas fram av två olika skeppsmäklare att det inte funnits något utrymme för rederierna att tillgodogöra sig de slopade farledsavgifterna i form av högre marginaler, enligt . , Skogsindustrierna och bedömer att de sänkta farledsavgifterna har haft en viss, men inte så stor, effekt på sjöfartens konkurrenskraft i förhållande till andra transportmedel. Skogsindustrierna bedömer inte att de sänkta avgifterna bidrog till lägre transportpriser men att de bidrog till att hålla priserna nere när efterfrågan på sjötransporter ökade. bedömer att de sänkta avgifterna bidrog till att sänka transportkostnaderna något. Dispenser för icke EES-flaggade fartyg att transportera stormfällt virke beslutade , i samråd med bl.a. och skogsindustrierna, att ge tillstånd för fartyg flaggade i länder utanför EES- området att utföra transporter av stormfälld skog i inrikes trafik. Det är tillåtet för ett EES-medlemsland att utföra sjötransporter inom ett annat land. Däremot finns det restriktioner för fartyg med flagg utanför EES. I samband med trafikutskottets behandling av förslag på åtgärder inom sjöfarten med anledning av stormen inhämtades uppgifter om att hade för avsikt att handlägga dispensansökningar snabbt och med en generös tillämpning av regelverket. utfärdade s.k. kustfartstillstånd för transport av stormfälld skog av två slag, tillstånd för endast en frakt och generella tillstånd. Tillstånd för en transport beviljades . Av dessa beslut gällde 115 fartyg med rysk flagg. Totalt beviljades 56 olika fartyg tillstånd för en transport. utfärdades 61 generella tillstånd, varav 39 utfärdades till fartyg med rysk flagg. De generella tillstånden var tidsbegränsade. Några fartyg har beviljats flera på varandra följande tillstånd. Totalt är det 26 olika fartyg som under olika perioder av 2005 har tilldelats generella kustfartstillstånd. Enligt blev alltmer tonnage tillgängligt från EES-länder , vilket innebar att behovet av att godkänna dispenser för icke EES- flaggade fartyg successivt minskade. gavs 22 tillstånd till 13 olika fartyg, varav 8 med rysk flagg och 5 med Isle of Manflagg (2006 och 2007b). Skogsindustrierna och bedömer att beslutet att ge icke EES-flaggade fartyg dispens för att transportera stormfällt virke var av största vikt. Om detta inte hade skett hade det inneburit negativa effekter för skogsbolagen i form av brist på transportresurser (Skogsindustrierna 2007a, ). 6 Data- och telekommunikationer konstaterade att väl fungerande och driftsäkra kommunikationer har en avgörande betydelse i krissituationer (bet. 2004/05:TU17). Utskottet delade de bedömningar som gjorts i motioner om att detta gäller såväl de fasta som de mobila telefonnäten. Vidare ansåg utskottet att kommunikation via Internet kommit att få en allt större betydelse för ett säkert kommunikationssystem. Utskottet föreslog en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation.15 Lagförslaget innebar att kraven på att upprätthålla driftsäkerhet i det fasta telenätet även skulle gälla för de mobila näten och för kommunikation via Internet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2004/05:201). har bl.a. som syfte att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer. Med begreppet elektronisk kommunikation menas att överföra eller utbyta information. Det kan göras med både analog och digital teknik. Be- greppet har ersatt det tidigare använda begreppet telekommunikationer. Det är tele- och datakommunikationsoperatörerna som ansvarar för att kommunikationssystemen på ett rimligt sätt kan klara de påfrestningar de utsätts för vid svåra oväder. Lagen innebär en skyldighet för den som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster att se till att verksamheten uppfyller rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samt på uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid. Lagen innebär även en skyldighet att medverka till att nödsamtal kan förmedlas utan avbrott. Uppföljningen av åtgärder vidtagna inom data- och telekommunikationsområdet med anledning av stormen syftar till att besvara följande frågor. Hur har reparationsarbetet bedrivits efter stormen ? Vad har arbetet kostat och hur har kostnaderna finansierats? Vilka åtgärder har vidtagits för att uppnå ökad driftsäkerhet vad gäller fast och mobil tele- och datakommunikation efter stormen ? 6.1 Stormens konsekvenser för data- och telekommunikationerna Det främsta skälet till att de elektroniska kommunikationerna slogs ut av stormen var att elförsörjningen inte fungerade. Andra skäl till kom- 15 Förslaget till riksdagsbeslut väcktes med stöd av bestämmelsen om utskottsinitiativ i 3 kap. 7 § riksdagsordningen. 2007/08:RFR5 6 DATA- OCH TELEKOMMUNIKATIONER munikationsavbrott var att träd blåst ned över ledningar och att , tak på stationsbyggnader och annan utrustning gått sönder. efter stormen kunde över en kvarts miljon abonnenter inte använda sin telefon. Både den fasta och mobila telefonin påverkades. Framkomligheten på nödnummer 112 var begränsad och vissa perioder var numret utslaget. Drygt efter stormen saknade fortfarande vissa abonnenter fast telefoni. Huvuddelen av abonnenterna i kunde dock fortsatt nyttja telefoni och Internet under, efter eller kort efter stormen. Enligt () påverkades tillgängligheten till Internet i hela södra och i någon form av stormen. efter stormen var tillgängligheten begränsad till de abonnenter som hade tillgång till el eller reservkraftsförsörjning av datorer, modem, routrar m.m. samt ett fungerande accessnät.16 Drygt efter stormen gav PTS ut en rapport som innehåller en uppföljning av konsekvenserna av stormen och arbetet med att återställa de skador som uppkom. Vidare redovisas pågående och tidigare arbete med att göra kommunikationerna mindre sårbara samt förslag på ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas för att skapa robustare kommunikationssystem (PTS 2005). PTS har beskrivit hur infrastrukturen för data- och telekommunikationerna klarade stormen på följande sätt: Störningarna var omfattande, men huvuddelen av infrastrukturen för elektronisk kommunikation klarade stormen. investeringar för att öka robustheten reservelverk, skyddade knutpunkter, dubbla (redundanta) förbindelser, mobila basstationer och utvecklande av samarbetsforum bidrog till att stora delar av de elektroniska kommunikationerna, trots allt som hände, fungerade. Större delen av de drabbade abonnenterna hade efter stormen, åter möjlighet att kommunicera via infrastrukturen för elektronisk kommunikation. En del av de drabbade, framför allt i glesbygd, fick vänta innan de kunde få tillbaka telefon och In- ternet (PTS 2006a). drabbades telekommunikationerna återigen av stora avbrott. Då var ca 10 000 kunder utan fast telefoni som en följd av de skador som uppstod under stormen och de efterföljande ovädren (PTS 2007f). Elförsörjningen var ett stort problem för tele- och datakommunikationerna under och efter stormen . När läget var som värst saknade 730 000 elkunder ström. Hälften av dessa fick tillbaka elen (KBM 2005a). För att telekommunikationerna ska fungera krävs att telestationerna har tillgång till el. Enligt PTS är huvuddelen av stationerna för fast telefoni från kommunhuvudnod och uppåt försedda med reservel i form av batterier 16 Accessnätet är den del av nätet som knyter samman slutanvändaren med en anslutningspunkt till Internetoperatörens nät. Accessnäten kan bestå av en kombination av kopparnät, kabeltevenät, mobila nät eller fiber. Ett fungerande accessnät kräver obrutna förbindelser samt att användaren och operatören har tillgång till el. 6 DATA- OCH TELEKOMMUNIKATIONER 2007/08:RFR5 eller dieseldrivna elverk. GSM-basstationer har normalt batterier som räcker vid elavbrott, beroende på belastningen. Prioriterade GSM-basstationer har reservel, vissa med automatstart och vissa som kräver start. Operatörerna har även tillgång till mobila reservelverk. För att reservelverken ska fungera krävs påfyllning av bränsle. Mindre aggregat behöver tankas upp till . Elverken slits hårt av att stå i drift . Eftersom många vägar inte var farbara efter stormen var det svårt att utnyttja befintlig reservkapacitet fullt ut. har beslutat om nya regler för leveranssäkra elnät. har elkunder rätt till en schablonersättning vid avbrott som varar minst . Syftet med reglerna är att de ska driva på investeringar för att förbättra elnäten. gäller krav driftsäkerhet som innebär att oplanerade elavbrott inte får överstiga 24 timmar.17 Konsekvenser för SOS Alarm, allmänhet, kommuner och landsting Avbrotten på el- och telesystemen gav upphov till ett stort informationsbehov hos allmänheten. Många sökte information och råd genom att ringa 112. Resultatet blev en kraftig ökning av antalet anrop, vilket ledde till att nödnumret blev överbelastat och att de som ringde fick spärrton. Under det mest intensiva dygnet kom det t.ex. in över 10 000 samtal på nödnumret till de tre mest drabbade SOS-centralerna i , och . Centralerna hade inte kapacitet att besvara samtliga samtal som kom fram. Trots att enheterna tredubblade sin bemanning och att många ärenden slussades vidare till räddningstjänsten orsakade de anrop som nådde SOS Alarm överbelastning och köer. Totalt har SOS Alarm beräknat att det gjordes tio gånger så många 112- anrop som telenätet är dimensionerat för. Endast ett fåtal samtal avsåg nödsituationer som krävde omedelbar insats. Enligt SOS Alarm fick bolaget tidigt en roll att informera kommuner och landsting om el- och telebortfall. I vissa kommuner engagerade SOS Alarm lantbrevbärare, hemtjänstpersonal m.fl. för att klarlägga vilka vägar som var farbara (SOS Alarm 2005). SOS Alarm anser att tillgängligheten till nödnumret 112 i princip bör vara 100-procentig, särskilt vid samhällsbelastningar av det slag som stormen orsakade. Det innebär bl.a. att telenätet bör klara även de värsta tänkbara påfrestningarna. Bolaget har lämnat ett antal förslag till åtgärder som de anser bör genomföras för att säkra tillgängligheten till nödnumret. Förslagen består bl.a. i att telenätets säkerhet bör förbättras och att teleoperatörerna förbättrar sin information om avbrott. Andra förslag avser hur SOS Alarm ska kunna hantera den stora mängd samtal som kommer fram. Bland annat föreslås att bolaget utvecklar möjligheterna att styra 112-anrop till andra regioner som inte är så hårt belastade, att informationsspridningen via radio utvecklas så att människor inte ringer 112 för att få information samt att möjligheten att 17 Ellagen (1997:857) 10 kap. 9-16 §§ och 3 kap. 9 a §. 2007/08:RFR5 6 DATA- OCH TELEKOMMUNIKATIONER införa ett särskilt informationsnummer för att avlasta 112 bör övervägas på nytt (SOS Alarm 2005). Kommuner och Landsting (SKL) har publicerat en rapport om hur kommunerna och landstingen i de av stormen drabbade områdena uppfattade krissituationen ur olika aspekter under och efter stormen. Rapporten baseras på intervjuer genomförda . Av rapporten framgår att en konsekvens av att telenätet inte fungerade var att många trygghetslarm slogs ut. Detta ledde till stora problem för . Många äldre och sjuka måste evakueras och till en början var räddningstjänsten med vid alla besök. En bredare uppsökande verksamhet inleddes efter flera potentiellt utsatta grupper utöver dem med trygghetsalarm, t.ex. gravida kvinnor och personer som fått hjärtattack (SKL 2005). I rapporten från dras bl.a. följande slutsatser. Staten måste förtydliga el-, data- och teleoperatörernas samhällsansvar vid extraordinära händelser. Säkra leveranser är viktigare än ersättning i efterhand. Användarkretsen för Rakel-systemet måste utvidgas så att det omfattar samtliga delar av kommunernas och landstingens verksamhet som behöver fungera vid en kris. Som exempel nämns att trygghetslarmen bör kunna anslutas till systemet. 6.2 Reparationer av data- och telekommunikationsnätet Till att börja med inriktades reparationsarbetet efter stormen mot telestationer och basstationer för mobilnäten. Detta innebar att mobilnätet kom i gång relativt snabbt i de drabbade områdena och att den fasta telefonin först kom tillbaka i större orter och samhällen. Kapaciteten i mobiltelefonnätet var inledningsvis begränsad eftersom de basstationer som fungerade fick täcka ett större område som efterfrågan på mobiltelefoni ökade när det fasta telenätet inte fungerade fullt ut. efter stormen hade Sonera lagat över 280 000 telefel. Det är lika många fel som normalt lagas i hela landet . Många skador lagades provisoriskt. Dessutom återkom problem som tidigare lagats i samband med uppröjningsarbetet i den stormdrabbade skogen. Företagets kostnader för förstörd utrustning ökade med till följd av stormen. Dessutom resulterade stormen i återinvesteringar och nedskrivningar till ett värde av (Sonera 2005a). Övriga operatörer drabbades i första hand av skador på sina mobiltelefonnät. Byggtekniken skiljer sig mellan olika operatörer, varför återställningstiden varierade. Även utbyggnadsgrad och täckningsgrad påverkade återställningsarbetet (PTS 2007d). Det finns ingen offentlig statistik över vilka kostnader stormen totalt förorsakade tele- och datakommunikationssektorn. Enligt PTS har det 6 DATA- OCH TELEKOMMUNIKATIONER 2007/08:RFR5 gjorts en uppskattning av att kostnaderna för förstörd utrustning uppgår till . Därutöver har återställningsarbetet kostat fram förallt Sonera stora summor. PTS bedömer att återställningsarbetet totalt har kostat ca . Därutöver tillkommer kostnader för uteblivna intäkter. Teleoperatörerna har inte erhållit medel från eftersom fonden endast finansierat kostnader som staten, kommuner och landsting haft med anledning av stormen. Fast telefoni ersätts i vissa fall med trådlös telefoni fattade PTS beslut om att Sonera skulle ha en skyldighet att tillhandahålla fast telefoni till stadigvarande bostad eller fast verksamhetsställe till ett rimligt pris. Företaget överklagade detta beslut och länsrätten upphävde PTS beslut . Avgörande för länsrättens beslut var att den bedömde att något faktiskt marknadsmisslyckande med att tillhandahålla anslutningar inte föreligger och att antaganden om att det finns en risk att operatörer inte skulle tillhandahålla anslutningar i glest bebyggda områden inte utgjorde en tillräcklig grund för att ålägga en skyldighet att tillhandahålla en sådan samhällsomfattande tjänst. Beslutet har inte överklagats. PTS anger att man följer utvecklingen för att övervaka om marknaden på egen hand klarar att tillgodose telefoniefterfrågan (prop. 2007/08:1, PTS 2007d). Alla telefonförbindelser som skadades i samband med stormen kommer inte att återställas av Sonera på grund av att reparationskostnaderna anses för höga. Bolaget satte ett kostnadstak för återställandet på för fritidshus (Sonera 2005b). genomförde Sonera en kampanj som innebar att kunder i områden där kabelnätet förstörts av stormarna och erbjöds att kostnadsfritt prova på abonnemanget Fastmobil under tre månader.18 Detta är ett abonnemang som erbjuds kunder som Sonera inte kan leverera ett fast abonnemang till på grund av att det inte finns ett fast utbyggt telenät. Enligt Soneras hemsida är kostnaderna för att ringa till och från abonnemanget desamma som vid ett fast abonnemang. Teknisk utrustning gör det möjligt att använda samma telefoner som i det fasta nätet (Sonera 2007). Om kunden valt att inte acceptera Soneras erbjudande om att byta abonnemangsform har det fasta abonnemanget sagts upp. hade 176 kunder i de stormdrabbade områdena accepterat Soneras erbjudande. Totalt har 50 abonnemang sagts upp utan att kunden accepterat erbjudandet. Därtill kommer 5 kunder vars erbjudande om abonnemangsbyte ännu inte gått ut. Innan Sonera gick ut med sitt erbjudande om kostnadsfritt abonnemangsbyte hade 112 kunder på eget initiativ gått över till abonnemanget Fastmobil. Detta innebär att totalt 288 18 Erbjudandet om att byta accessform innebär att kunderna får teknisk undersökning av mobil radiotäckning, nödvändig teknisk utrustning samt installation av utrustningen. Sonera tar inte ut någon installationsavgift, och det utgår ingen månadsavgift under abonnemangets . Vidare ingår fri support och kundtjänst med speciellt utbildad personal samt fri surf dygnet runt . 2007/08:RFR5 6 DATA- OCH TELEKOMMUNIKATIONER fasta abonnemang ersatts med trådlös anslutning. Kunder hos andra operatörer har erbjudits samma möjlighet att byta abonnemangsform som Soneras kunder. Det är oklart hur de uppsagda abonnemangen fördelar sig mellan permanentboende och fritidshus. Sonera bedömer dock att huvuddelen av de berörda abonnemangen funnits i fasta bostäder (Sonera 2007). PTS tillsyn av operatörernas agerande under och efter stormen () har ett sektorsansvar för områdena post och elektroniska kommunikationer. I det ingår bl.a. att vidta åtgärder för att förebygga och motverka sårbarhet inom respektive område. PTS ska genom tillsyn kontrollera att lagen om elektronisk kommunikation efterlevs. Till sitt förfogande i tillsynsverksamheten har myndigheten ett antal befogenheter som regleras i lag. De består bl.a. i rätt att begära tillgång till upplysningar och handlingar, utfärda vite samt besluta om återkallelse av tillstånd (PTS 2006d). PTS har bedrivit tillsyn över Soneras, Tele 2:s, Hi 3 G:s och Vodafones19 agerande under stormen. I tillsynsrapporterna konstaterar PTS bl.a. att det är av yttersta vikt att operatörerna meddelar berörda alarmeringscentraler om samtal inte kan förmedlas på grund av störningar. Trots att detta är en rutin som är bestämd i föreskrift från PTS gjordes inte detta fullt ut. Detta berodde på dåligt fungerande rutiner och på att SOS Alarm inte kunde ta emot den störningsinformation som operatörerna ville leverera. PTS avser att uppdatera föreskrifterna om förmedling av nödsamtal till samhällets alarmerings- och räddningstjänst (PTS 2006b, 2007b, 2007d). PTS har genomfört tillsyn gentemot Sonera med anledning av avbrott i bolagets allmänna kommunikationsnät till fast nätanslutning efter stormen. Myndigheten kunde då konstatera att Sonera vidtagit en mängd åtgärder för att begränsa och åtgärda effekterna av de omfattande avbrott som skett i bolagets nät. Antalet felanmälda abonnemang reducerades från 250 000 efter stormen till 159 . Tillsynsärendet avslutades och PTS fann inte anledning att rikta kritik mot bolaget mot bakgrund av vidtagna och planerade åtgärder. fick PTS i ökad omfattning ta emot klagomål avseende bristande funktionalitet och en ökad felfrekvens i de allmänna kommunikationsnäten i , bl.a. från kommun och kommun. Kritiken handlade bl.a. om att Sonera skulle ha gjort omfattande provisoriska lagningar som medfört en betydligt ökad felfrekvens i det fasta telenätet bl.a. vid åska eller starkt regn. Vidare ska ett antal abonnenter ha drabbats av fel som inte åtgärdats på veckor.