eunbil · GV0N10038 · 2007-12-14 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet Kopia: Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskebestånd och grupper av fiskebestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs Politisk överenskommelse Rättslig grund Artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Den gemensamma fiskeripolitikens centrala inslag är fastställande av fångst- och fiskeansträngning. Dessa fastställs , tillsammans med tekniska regler för fiskets bedrivande, i TAC och kvotförordningen. Vid jordbruks- och fiskerådet nåddes en politisk överenskommelse avseende fisket i . Vid decemberrådet kommer beslut att fattas om fisket i bl.a. . För åtskilliga fisken fattas beslut genom bilaterala förhandlingar. Detta gäller bl.a. för de flesta av de för viktiga fiskena varom överenskommits i förhandlingar mellan och . Dessa förhandlingar resulterade i en minskning av kvoterna för fem av de gemensamt förvaltade bestånden (kolja, vitling, rödspotta, makrill och sill). För de övriga två gemensamt förvaltade bestånden (torsk och sej) höjdes kvoterna som utkastbegränsande åtgärder ska vidtas.. Dessa förhandlingsresultat ingår i kommissionens 225-sidiga förslag till TAC och kvotförordning . Vid genomgången av förslaget i rådsarbetsgruppen för intern fiskeripolitik har inte något enskilt problem påvisats som kan förväntas vålla stora politiska meningsskiljaktigheter. Förslag till svensk ståndpunkt övergripande målsättning är att tillse att den gemensamma fiskeripolitikens regelverk följs. Det gäller inte minst grundförordningens målsättning och principer om försiktighetsansatsens tillämpning baserat på vetenskapliga råd och gradvist införande av ekosystemansatsen. Ett fåtal enskilda frågor återstår för del. Det gäller främst en fördelning av den ofördelade kvoten på tobis för att öka förutsebarhet och underlätta förvaltningen. historiska andel av denna kvot är . Dessutom är det viktigt att öka incitamenten för att använda selektiva redskap bl.a. för att undvika utkast av torsk. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Dock var frågan om fastställande för föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . a) Förslag till och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden Lägesrapport Rättslig grund Artikel 37.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Bakgrund Det nuvarande växtskyddsmedelsdirektivet reglerar förfarandet för godkännande av växtskyddsmedel. Kommissionens förslag till förordning är tänkt att ersätta det nuvarande direktivet. Den första genomgången av samtliga artiklar i förordningsförslaget är nu klar och har lämnat ett positionspapper i frågorna. har flera reservationer mot delar av förslaget. har i förhandlingarna bl.a. drivit att strikta kriterier ska gälla för att medel kan tas upp i godkännandebilagan och att farliga medel ska ersättas med mindre farliga medel (substitutionsprincipen). Ordförandeskapet kommer att presentera en lägesrapport från förhandlingarna i arbetsgruppen. För mer information, se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar ordförandeskapets lägesrapport. Frågan var föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . 4. b) Förslag till och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning - Rättslig grund Artikel 175.1 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser på bas av strategin. presenterades även ett tillhörande förslag till direktiv. Enligt förslaget utgör detta ett komplement till kommissionens förslag om en förordning för utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden vilket presenterades . Direktivetsförslaget innehåller krav på nationella handlingsplaner med mål, åtgärder och tidsplaner samt regelverk för bl.a. utbildning, försäljning, funktionstest av spridningsutrustning, förbud mot flygbesprutning, restriktioner till skydd för vatten samt känsliga områden, liksom åtgärder för att användare av bekämpningsmedel ska använda integrerat växtskydd och indikatorer för uppföljning. Det föregående tyska ordförandeskapet har lämnat en lägesrapport vid jordbruks- och fiskerådet samt vid miljörådet . Vid jordbruks- och fiskerådet är ambitionen att nå en politisk överenskommelse i första läsningen. behandlade miljöutskottets förslag i plenum. För mer information, se bilaga 2. Förslag till svensk ståndpunkt har bedrivit ett organiserat arbete för att minska riskerna för människa och miljö vid användningen av bekämpningsmedel. stöder ordförandes förslag till politisk överenskommelse som till stor del ligger i linje med det svenska arbetet. Regelverket kommer även att kunna bidra till mer jämlika konkurrensförhållanden mellan medlemsstaterna då likartade krav ställs inom gemenskapen. Frågan var föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet samt inför miljörådet . Förslag om medel för att förbättra livsmedel Politisk överenskommelse a) Förslag till och rådet förordning om inrättande av ett gemensamt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer b) Förslag till och rådets förordning om livsmedelstillsatser c) Förslag till och rådets förordning om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv /417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv /13/EG samt rådets direktiv /112/EG d) Förslag till och rådets förordning om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1576/89, rådets förordning (EEG) nr 1601/99, förordning (EG) nr 2232/96 samt direktiv /13/EG Rättslig grund Artikel 95 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Bakgrund Lagstiftningspaketet rör en uppdatering och komplettering av den befintliga lagstiftningen om tillsatser som tillsammans med aromer och en ny reglering av enzymer har placerats i tre vertikala förordningar. I paketet ingår även ett förslag till ett enhetligt förfarande för godkännanden för tillsatser, aromer och enzymer. Godkännandet ska grunda sig på en riskbedömning av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) och på en riskhantering där kommissionen beslutar inom ramen för ett föreskrivande kommittéförfarande. Ambitionen är att föra samtliga rättsakter till en politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiskerådet . För förslagen rörande en gemensam procedur, tillsatser och enzymer har en gemensam ståndpunkt tidigare uppnåtts. Viktiga frågor för löstes redan då, t. ex. krav på märkning av bordssötningsmedel. Utestående frågor som behandlats har huvudsakligen handlat om ett antal aromämnen. För har den viktigaste punkten i de utestående frågorna rört ämnet kumarin, som finns i kanel. Övriga utestående frågor i den paketlösning som diskuterats har bl.a. rört undantag för örter och kryddor som används i mat som tillagas och serveras på restaurang samt gränsvärdet för ämnen i vissa spritdrycker. Förslaget innehåller nu gränsvärden för kumarin i ett antal livsmedelsgrupper, bl.a. traditionella eller säsongsbetonade bakverk och frukostflingor. De produkter som har högst halt av kumarin i är pepparkakor och kanelbullar. Gränsvärdet för kumarin i frukostflingor har varit föremål för långa diskussioner, då barn kan antas konsumera frukostflingor regelbundet. Analyser av halten kumarin i olika livsmedel har gjorts av industrin och har beräknat hur stort intaget av kumarin är hos svenska konsumenter. Slutsatsen är att intaget är på en säker nivå och att de föreslagna gränsvärdena skyddar konsumenterna. Det portugisiska ordförandeskapet har försökt få till stånd en paketlösning och vid Coreper kunde de medlemsstater som tidigare lämnat reservationer till förslaget till gränsvärden för frukostflingor acceptera det kompromissförslag som kommissionen lade fram och som innebär en sänkning av gränsvärdet. Förslag till svensk ståndpunkt kan stödja kompromissförslaget. De viktiga frågorna för har lösts på ett tillfredsställande sätt. Frågan var föremål för samråd med i samband med EPSCO rådet . Rapport från kommissionen till rådet om genomförandet av elektronisk identifiering av får och getter samt förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 21/2004 av 2003 avseende datum för införande av elektronisk identifiering av får och getter Antagande Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att inhämtat yttrande. Bakgrund infördes i enlighet med förordning (EG) nr 21/2004 det första steget i systemet för identifiering och registrering av får och getter med krav på ett synligt öronmärke i vartdera örat med en individuell kod för varje enskilt djur. Vidare infördes krav på transportdokument samt stalljournaler med de i förordningen angivna specifika uppgifterna. Fram till är det tillräckligt att djuren anges gruppvis i journal och på transportdokument. Det andra steget av implementeringen innebär att alla djur födda efter ska anges individuellt i stalljournalen och transportdokumenten med undantag för de djur som är avsedda att slaktas . Detta skulle sammanfalla med att obligatorisk elektronisk identifiering införs för medlemsländer som har fler än 600 000 djur. Emellertid anser kommissionen att den tekniken ännu inte är fullt utvecklad samt förenad med så höga kostnader att en ytterligare diskussion behövs med berörda parter innan det slutgiltiga datumet för obligatorisk elektronisk identifiering fastställs. har 521 000 får och 5 500 getter 2007 och berörs ännu inte av systemet med obligatorisk elektronisk identifiering. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer förslaget att datum för obligatorisk elektronisk identifiering senareläggs. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för vin och om ändring av vissa förordningar Politisk överenskommelse Rättslig grund Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till reform av marknadsordningen för vin. Förslaget syftar till att stärka den europeiska vinsektorns konkurrenskraft, förbättra ryktet för EU:s kvalitetsviner, återta förlorade samt vinna nya marknadsandelar. Avsikten är att skapa en marknadsordning som består av tydliga, enkla och effektiva regler som leder till balans mellan utbud och efterfrågan, skapar en ordning som tillvaratar de bästa av EU:s vintillverkningsmetoder, förstärker samhällsstrukturen på landsbygden samt försäkrar att all produktion är miljövänlig. Förslaget innehåller i huvudsak; Stöd till röjning av 200 000 ha vinareal Införande av frikopplade stöd till all vinareal, inklusive den röjda arealen Införande av nationella anslag (tidigare kallat nationella kuvert). Medlemsstaterna kan själva bestämma vilka åtgärder som ska ingå utifrån en given meny. Över 2/3 delar av budgeten, ca ska gå till de nationella anslagen. Medlen fördelas enligt vissa objektiva kriterier Överföring av medel till landsbygdsåtgärder motsvarande Nuvarande marknadsreglerande åtgärder som destillationsstöd, stöd till privat lagring samt druvmuststöd tas bort direkt. Systemet med planteringsrätter avskaffas . Förenklade regler för tillverkningsmetoder och märkning Nya regler för berikning med vin. Bland annat föreslås att möjligheten att tillsätta socker ska tas bort Satsningar på marknadsföring Nytt system för ursprungsbeteckningar samt geografiska beteckningar Återstående frågor för diskussion samt beslut i decemberrådet kommer att vara: Liberaliseringen av systemet med planteringsrätter. Märkning av vin med årgång och druvsort. Reformen måste åstadkomma en konkurrenskraftig vinsektor. EU-konsumenter köper mer och mer viner från tredje land, en lösning måste finnas. Finansiella aspekter och nationella anslag. Inget utrymme för en utökad vinbudget. Inga ytterligare anslag kommer att beviljas enligt kommissionen. Fortsatt möjlighet till krisdestillering drivs hårt av vissa medlemsstater. Berikning med socker är en prioriterad fråga. Kommissionen har visat viss flexibilitet eftersom sockerberikningen är en traditionell oenologisk praktik i flera medlemsstater. Dock måste dessa medlemsstater vara öppna för druvmustfrågan. 5.Öronmärkta medel motsvarande till säljfrämjande åtgärder i tredje land diskuteras . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens syn på behovet av en djupgående reform. Vinsektorn är i stort behov av reformering p.g.a. den bristande konkurrenskraften samt det komplexa regelverk som präglar den nuvarande marknadsordningen. Reformen bör vara ett steg mot en avreglerad vinsektor, med en kort övergångsperiod. anser dock inte att kommissionens förslag i alla delar överensstämmer med innebörden av en djupgående reform. Det är positivt att rådsförordningen görs mer marknadsorienterad i och med förenklad regelbörda kring framförallt märkningsregler och tillverkningsmetoder, överföring av medel till landsbygdsåtgärder och frikoppling av stöd. välkomnar att årgång och druvsort får märkas på vin, men förordar att nuvarande regler om berikning bibehålls. Det är positivt att marknadsordningen i större utsträckning utformas mer lik andra marknadsordningar genom införande av frikoppling och landsbygdsåtgärder. är dock mycket kritiskt inställd till införandet av de nationella anslagen. Anslagen innehåller vissa åtgärder som har svårt att acceptera. anser att större fokus bör ligga på frikoppling av stöden. är vidare kritiskt till att EU gemensamt ska finansiera marknadsföring av vin från EU i tredje land och att dessutom en viss summa i de nationella anslagen ska öronmärkas för detta ändamål. är vidare mycket kritisk till krisdestillering inom ramen för nationella anslag. anser att reformen bör leda till budgetbesparingar. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskeråden , , och . (ev.) Tvärvillkor: Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, samt om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) Politisk överenskommelse Rättslig grund Artikel 37.2 i EG-fördraget. Beslut fattas i rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund Kommissionen presenterade en rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor (de krav inom folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö, djurskydd samt skötselkrav för och betesmark som lantbrukaren måste följa för att erhålla fullt gårdsstöd). Vid jordbruks- och fiskerådet antogs rådsslutsatser på bas av rapporten. lade kommissionen fram förslag till ändringar av systemet i linje med slutsatserna i rapporten. Förslagen innebär att de nya medlemsstaterna ska ha samma infasningsperiod för verksamhetskraven (skötselkraven gäller redan) som de gamla medlemsstaterna haft. Vidare föreslås att den nuvarande förfogandeperioden för skiften ska begränsas till att brukaren förfogar över skiftena vid ett datum som fastställs av varje medlemsstat och som får utgöra sista datum för ändring i ansökan. Kommissionen föreslår även att medlemsstaterna ska kunna besluta om att inte tillämpa avdrag som är eller lägre under ett kalenderår samt att inte göra avdrag för små tvärvillkorsavvikelser, förutom vid avvikelser som innebär en direkt risk för djur- eller människohälsa. I båda fall ska dock uppföljning ske om avvikelsen inte åtgärdas direkt. Förslag till svensk ståndpunkt är positiv till förenklingsförslagen. Dock anser att gränsen för avdrag bör höjas till eftersom detta ger en större förenkling ur administrativ synvinkel. Dessutom sammanfaller med andra gränser gällande stödsystemen. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till och rådets förordning om definitioner, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker - Antagande/Offentlig debatt Rättslig grund Artikel 95 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Bakgrund Kommissionen antog ett förslag till en ny förordning om spritdrycker med syfte att förenkla och göra det lättare att tillämpa regelverket om spritdrycker. Den nu gällande förordningen är . Förslaget till ny förordning är anpassat till nya tekniska krav samt WTO-regler som tillkommit efter att nu gällande regelverk beslutades. Förslaget har varit uppe på ministerrådet och . Den text som ska antas på ministerrådet har accepterats av och även genomgått notifieringsprocessen inom WTO. För mer information, se bilaga 3. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar den överenskommelse i första läsningen som har uppnåtts, men ett översättningsfel i den svenska versionen måste korrigeras innan förordningen antas. anser att det är positivt att reglerna uppdateras i takt med den tekniska utvecklingen så att tillämpningen underlättas. Det har varit ytterst angeläget för , både ur ekonomisk och politisk synvinkel, att vissa begrepp och definitioner t. ex. av vodka förbättras, så att den återspeglar svenska traditioner beträffande råvaror och skyddar vodkans anseende internationellt. har för avsikt att rösta för ordförandeskapets förslag till ny förordning om spritdrycker, under förutsättning att det ovan angivna översättningsfelet rättas till, men avser att lämna en röstdeklaration angående märkningen av vodka och smaksatt vodka. hade helst sett att samma regler för märkning av råvarorna hade gällt för de båda kategorierna vodka respektive smaksatt vodka. Frågan har varit föremål för samråd i inför Jordbruks- och fiskeråden och . (ev.) Förslag till ändring av Rådets förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (Samlad marknadsordning rörande de nationella kvoterna för mjölk) (OBS! står som nr 11 på dagordningen) Presentation från kommissionen Rättslig grund Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund I samband med jordbruks- och fiskerådsmötet reste flera jordbruksministrar krav på ökade nationella mjölkkvoter. Som svar väntas kommissionen nu föreslå en ytterligare höjning av mjölkkvoterna . finns ett beslut om en höjning av mjölkkvoterna . Den sista höjningen inom ramen för det gamla beslutet tas /2009. Den eventuellt föreslagna kvothöjningen tillkommer utöver tidigare beslutade höjningar, vilket skulle innebära att kvoterna höjs med sammanlagt . För innebär förslaget en mjölkkvot på totalt nästan . Inom ramen för den kommande översynen av jordbrukspolitiken, den så kallade hälsokontrollen, kommer ett framtida avvecklande av mjölkkvoterna att diskuteras. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens förslag om att öka mjölkkvoterna i samtliga medlemsländer . Det ligger i linje med ambitioner att avveckla mjölkkvotsystemet . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Övriga frågor (OBS! står som nr 12 på dagordningen) a) Förslag till och rådets förordning om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av farmakologiskt verksamma ämnen i livsmedel med animalisk ursprung och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/90 - Lägesrapport Bakgrund Tillämpningen av nuvarande lagstiftning om fastställande av gränsvärden för läkemedelsrester i livsmedel har lett till vissa problem. Bl.a. har de höga kraven för godkännande av läkemedel för livsmedelsproducerande djur lett till att tillgången till sådana läkemedel har minskat. Kommissionens förslag till ny förordning syftar till att komma till rätta med dessa problem som konsumentskyddet säkerställs. En nyhet är att förordningen föreslås omfatta regler för harmonisering av åtgärderna vid fynd av förbjudna substanser i livsmedel. En annan nyhet är att förordningen även ska tillämpas på farmakologiskt aktiva substanser som ingår i vissa biocider. Samtliga medlemsstater stöder i princip kommissionens förslag men formerna för godkännande av biocider och om harmonisering av kontrollerna är fortfarande föremål för diskussioner i rådsarbetsgruppen. Förslag till svensk ståndpunkt stöder i princip kommissionens förslag. deltar aktivt i arbetet på rådsarbetsgruppsnivå för att enighet ska kunna nås kring de utestående frågorna. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . b) Fågelinfluensa - Information från kommissionen Bakgrund Efter flera utbrott i och rapporterades inga nya utbrott av den aggressiva H5N1-typen från EU eller dess omedelbara närhet förrän då ett utbrott rapporterades från en kalkongård i , . Detta följdes av rapporter om utbrott hos fjäderfä i Donau-deltat i och från . Situationen hos fjäderfä liknar den 2006, d.v.s. enstaka utbrott som bekämpas framgångsrikt genom åtgärder för att utrota smittämnet, bl.a. avlivning av djur, desinfektion och rengöring. En skillnad gentemot är att mycket få smittade vilda fåglar hittats trots en fortsatt övervakning. Nya utbrott hos fjäderfä rapporteras stadigt från länder i och . Smittade människor rapporteras från flera . Fram hade 72 människor smittats varav 48 hade avlidit. var antalet smittade och döda 115 respektive 79. Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. Situationen med avseende på fågelinfluensa har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd , med undantag för råden , . c) Gemensam handlingsplan avseende haj - Begäran från den tyska delegationen Bakgrund Inga dokument har ännu distribuerats, men troligen kommer den tyska delegationen att efterfråga när EU ska påbörja sin konsultation om gemenskapens handlingsprogram för hajar. Detta är ett första steg mot ett för EU gemensamt handlingsprogram för hajar. Arbetet baseras på FAO:s riktlinjer om uppförande av en internationell aktionsplan för bevarande och förvaltning av hajar, rockor och havsmusfiskar. Troligen kommer att på Jordbruks- och fiskerådet be övriga medlemsstater om stöd för denna fråga. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar att kommissionen påbörjar sin konsultation. Denna har utlovats och det är angeläget att konsultationen kommer till stånd . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med Total allowable catch, d v s totalt tillåten fångstmängd. Rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter etc. benämns TAC- och kvotförordningen. International Plans of Action for the Conservation and Management of Sharks (IPOA sharks).