eunbil · GV0N3811 · 2007-09-28 00:00:00 — TTE-Rådets möte 1-2 oktober 2007 Proposal for a Directive of Parliament and of infrastructure safety management Dokument: 12791/07 TRANS 270 CODEC 925 dokument: 13874/06 TRANS 260 CODEC 1095 Bakgrund TEN-T () blev en del av EU-samarbetet efter Maastrichtföredraget. Orsaken är att en väl utbyggd infrastruktur gör det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i hög utsträckning utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. TEN-T omfattar vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar, sjömotorvägar och inre vattenvägar. Förslaget innebär att medlemsstaterna ska implementera bindande riktlinjer för infrastrukturen på TEN-vägnätet. Riktlinjerna har fyra huvudsakliga beståndsdelar: Konsekvensbeskrivningar för trafiksäkerhet I planering av vägprojekt ska effekter på trafiksäkerhet beskrivas, , liksom vilka överväganden som gjorts i olika beslutssituationer. Trafiksäkerhetsgranskning/revision En särskild trafiksäkerhetsrevisor ska följa den fysiska planeringsprocessen för nya vägprojekt och tillse att trafiksäkerhetsaspekter beaktas. Förbättrad trafiksäkerhet på befintliga vägar TEN-vägnätet ska kartläggas utifrån risker för olyckor. Åtgärder ska koncentreras till de delsträckor som har flest olyckor. Trafikanter ska varnas för vägsträckor med hög olycksrisk. Trafiksäkerhetsinspektioner Befintligt TEN-vägnät ska inspekteras regelbundet. Dessa metoder finns redan utformade och tillämpas i varierande omfattning i en del medlemsstater. Någon europeisk lagstiftning om detta finns dock inte utan syftet med direktivet är få enhetliga metoder för trafiksäkerhet som omfattar hela det europeiska TEN-vägnätet. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 71 i fördraget. Frågan beslutas med kvalificerad majoritet. Svensk ståndpunkt säger ja till förslaget. Vår uppfattning är att i arbetet med förbättrad infrastruktur för bättre trafiksäkerhet på befintliga och planerade vägar i TEN-nätet bör subsidaritet gälla, dvs att det bör vara upp till enskilda medlemsländer att själva välja vilka metoder man ska använda. För att bidra till vad Kommissionen bedömer som en förbättring av trafiksäkerheten i hela gemenskapen är vi dock beredda att acceptera förslaget. Det finns ett antal bilagor i direktivet som i detalj beskriver hur de fyra beståndsdelarna i direktivet ska genomföras. SE motsätter sig att direktiven ska vara juridiskt bindande. inställning EP har behandlat frågan och deras har föreslagit att förslaget ska förkastas. I plenumbehandlingen ändrades ståndpunkten så att frågan återförvisades till utskottet för förnyat ställningstagande. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Direktivförslaget berör bl.a. byggande av ny väg, som i regleras i väglagen (1971:948). I Väglagen regleras bl.a. att en vägutredning skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning och de uppgifter i övrigt som behövs för att kunna utvärdera och välja alternativ. Direktivet kan innebära att väglagen behöver kompletteras. Direktivet kan också innebära att ändringar behöver göras av vägkungörelsen (1971:954). saknar en tillsynsmyndighet med övergripande ansvar för vägtrafiksäkerhet. är som sektorsmyndighet ansvarig för trafiksäkerheten på hela vägnätet. Vägtrafikinspektionen har till ansvar att bl.a. följa och analysera utvecklingen inom trafiksäkerhetsområdet. Vägtrafikinspektionen är en fristående del av . Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en trafikinspektionsorganisation, Transportstyrelsen. Utredaren ska bl.a. överväga och lämna förslag till vad Transportstyrelsen ska ansvara för i det fall ett trafiksäkerhetsansvar för de som utformar vägtransportsystemet, enligt betänkande Trafikinspektionen en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet (SOU 2007:4), genomförs. Utredaren ska i det sammanhanget särskilt belysa vad ett sådant trafiksäkerhetsansvar skulle innebära för den ekonomiska och fysiska planeringsprocessen för väginvesteringar samt för den statliga, kommunala och enskilda väghållningen. Ekonomiska konsekvenser Trafiksäkerhetsanalysen och säkerhetsklassningen kan möjligen jämföras med systemet för miljökonsekvensanalyser. Dessa kostar på europeisk basis mellan 0,2 och av totalkostnaden för en vägutbyggnad. Trafiksäkerhetsrevisionen tros ha en kostnad som ligger långt av byggkostnaden för ett helt projekt. Kostnaderna för regelbundna säkerhetsinspektioner bedöms till per km motorväg, och sannolikt lägre för vägar utan mittskiljeremsa. Det svenska TEN-vägnätet är och kostnaden för torde därför bli i storleksordningen . Kartläggning och åtgärdande av olycksdrabbade vägsträckor sker med olycksstatistik och inspektioner som underlag. Kostnaderna kan därför anses vara jämförbara med dem för rutinmässiga säkerhetsinspektioner. Remissinstansernas ståndpunkter anser att kommissionen borde belysa vad som behöver göras för att uppnå bättre trafiksäkerhet, men överlåta åt de enskilda medlemsländerna att fundera på hur det skall göras. Någon gemensam europeisk lagstiftning behövs inte. Vidare menar att arbetet mer bör fokuseras på att utforma infrastruktur och fordon för att förhindra att trafikantmisstag leder till svåra personskador. Vägtrafikinspektionen är positiva till att ett system med riktlinjer drivs igenom.