eunbil · GU0N2265 · 2007-04-13 00:00:00 — Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) Dokument: Har ännu inte angivits. Ändrat förslag till och rådets förordning om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ("delgivning av handlingar") 7041/07 JUSTCIV 46 CODEC 180 Förordningen (EG) nr 1348/2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur syftar till att underlätta delgivning av handlingar inom EU. lade kommissionen fram ett förslag till ändringar i förordningen. Rådet antog en allmän riktlinje vid sitt möte . antog vid första behandlingen ändringar som svarade mot texten i rådets allmänna riktlinje. Parlamentet uppmanade kommissionen att lägga fram en kodifierad version av förordningen i form av ett ändrat förslag. Kommissionen har överlämnat ett ändrat förslag till och rådets förordning om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. Förslaget innehåller de ändringar av förordning (EG) nr 1328/2000 som och rådet antagit och som upphäver den förordningen. Rådet godkände vid sitt möte den konsoliderade texten med vissa smärre ändringar. I förhållande till den nuvarande delgivningsförordningen innehåller förslaget framför allt följande nyheter: Kravet på att delgivning skall ske skyndsamt skärps. Delgivning skall nu ske möjligt och i alla händelser inom en månad. Tydligare bestämmelser vad som gäller när adressaten vägrar att ta emot en handling som inte är översatt eller översatt till fel språk. Större förutsebarhet när det gäller kostnader för delgivning. Rådet skall godkänna överenskommelsen om texten samt notera att en gemensam ståndpunkt kommer att antas när texten har reviderats av rådets och juristlingvister. Antagande på de officiella språken av rådets beslut om en samarbetsordning för medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar 6658/07 CRIMORG 37 6262/07 CRIMORG 30 Initiativet, som syftar till att formalisera största delen av det existerande informella (), kommer från , och . Den bakomliggande tanken är att nätverket skulle kunna underlätta polissamarbetet genom att berörda myndigheter snabbt skulle kunna få information om var tillgångar finns för att sedan snabbt kunna fatta beslut om tillslag. Informationsutbytet skall äga rum i stadiet före rättslig hjälp. Rådet föreslås anta beslutet samt offentliggöra det i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Förslag till och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön 6561/07 DROIPEN 13 ENV 122 33 CONSOM 15 CODEC 157 antog rådet rambeslutet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (2003/80/RIF). Rambeslutet antogs med stöd av avdelning VI i (den s.k. tredje pelaren). väckte kommissionen, som själv presenterat ett konkurrerande förslag till direktiv i samma fråga, med stöd av (), talan mot rådet vid och yrkade att domstolen skulle ogiltigförklara rambeslutet eftersom delar av detta antagits med stöd av felaktig rättslig grund i fördragen. Enligt kommissionen borde i stället ett direktiv ha antagits med stöd av artikel 175 i EG-fördraget som reglerar miljöpolitiken. EP intervenerade till stöd för kommissionens talan. Rådet bestred kommissionens talan och menade att EG-fördraget inte ger någon behörighet att anta regler på det straffrättsliga området. Enligt rådet var det därför korrekt att anta ett rambeslut med den rättsliga grunden i . 11 medlemsstater, däribland , intervenerade på rådets sida i processen. ogiltigförklarade detta rambeslut genom sin dom den i mål C-176/03. Grunden för ogiltigförklarandet angavs vara åsidosättande av artikel 47 i . Domstolen gick på kommissionens linje och konstaterade att artikel 47 innebär att ingen bestämmelse i får inverka på EG-fördraget och att domstolen därför har att tillse att rättsakter som antas inom ramen för inte inkräktar på den behörighet som gemenskapen tilldelats enligt bestämmelserna i . Därefter konkluderade domstolen, med hänsyn till att den inte ansåg det möjligt att dela upp rambeslutet i en straffrättslig och en miljörättslig del, att rambeslutet i sin helhet innebar ett åsidosättande av artikel 47 i eftersom det innebar ett intrång i gemenskapens behörighet enligt artikel 175 i EG-fördraget. antog kommissionen ett meddelande i vilket den redovisade sina synpunkter på konsekvenserna av den ovannämnda domen, bl.a. behovet av att anta ett nytt lagstiftningsförslag om miljöbrott. förelade kommissionen ett förslag till direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön. Med hänsyn till att det i förslaget till direktiv dels fastställs miniminormer för handlingar som skall anses vara allvarliga brott om de skett uppsåtligen eller åtminstone av grov vårdslöshet, dels föreskrivs att en tillnärmning av straffnivåerna som motsvarar brottets svårighetsgrad bör ske i särskilt allvarliga fall, föreslår ordförandeskapet att förslaget till direktiv behandlas av arbetsgruppen för materiell straffrätt. Rådet föreslås godkänna förslaget om att direktivet behandlas av arbetsgruppen för materiella straffrätt. Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för perioden 20072013, som en del av det allmänna programmet 16505/06 JAI 691 CATS 189 COHOM 192 COEST 357 FIN 664 OC 1035 lade kommissionen fram förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för . Detta utgör en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa. yttrade sig om förslaget och rådet fattade beslut om allmän riktlinje om texten . Programmets allmänna mål är att främja de grundläggande rättigheterna, stödja det civila samhället och uppmuntra en öppen, transparent och regelbunden dialog om grundläggande rättigheter. Att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism ingår också. Programmets allmänna mål ska komplettera målen för den blivande byrån för grundläggande rättigheter. Detta ska ske genom vissa åtgärder som vidtas av kommissionen såsom studier, undersökningar, konferenser och evenemang samt stöd till gränsöverskridande projekt och stöd till organisationer eller organ. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Rådet föreslås anta det särskilda programmet för perioden 20072013. Antagande av rådets resolution om utbyte av information om utvisning av tredjelandsmedborgare på grund av beteende som har samband med terroristverksamhet eller på grund av uppvigling till våld och rashat 7159/07 23 ENFOPOL 37 Som ett led i arbete med att följa upp strategin för att förhindra rekrytering och radikalisering har tagit fram ett förslag om informationsutbyte angående utvisning av personer från tredje land som uppviglar till våld, rasism eller hat. Det är inte tanken att lagstiftningen på området skall harmoniseras eller att ömsesidigt erkännande skall införas, endast att en mekanism, dvs. kontaktpunkter, inrättas för informationsutbyte så att alla medlemsstater får vetskap om att en person utvisats med anledning av uppviglingsmisstankar eller misstankar om terrorism i annan medlemsstat. De andra medlemsstaterna är sedan fria att vidta åtgärder som de anser lämpliga. Rådet föreslås anta resolutionen. Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och om återtagande av personer utan uppehållstillstånd Antagande av rådets beslut om ingående av avtalet 7089/07 MIGR 17 COEST 63 6972/07 MIGR 16 COEST 56 bemyndigades kommissionen av rådet att förhandla om ett avtal med om återtagande av personer utan uppehållstillstånd. Sedan förhandlingar ägt rum förelades rådet av kommissionen ett förslag till avtal. fattade rådet beslut om undertecknande av avtalet. Efter ansökan av en medlemsstat skall återta personer som inte uppfyller gällande villkor för inresa, vistelse eller bosättning på den begärande statens territorium under förutsättning att den berörda personens medborgarskap har fastställts. Återtagandeskyldigheten gäller även för tredjelandsmedborgare eller statslösa under vissa förutsättningar. Återtagandeskyldigheten är ömsesidig. Avtalet påverkar inte gemenskapens, Europeiska unionens medlemsstaters eller rättigheter, skyldigheter och ansvar som härrör från internationella normer och konventioner till skydd för de mänskliga rättigheterna. Avtalet reglerar villkor och procedurer för återtagande av egna medborgare, medborgare i tredje land samt statslösa liksom transitering. Rådet föreslås anta beslutet om ingående av avtal samt offentliggöra det i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och om förenklat utfärdande av viseringar till medborgare i Europeiska unionen och Antagande av rådets beslut om ingående av avtalet 7160/07 VISA 83 COEST 64 6971/07 VISA 72 COEST 55 Vid rådsmötet (rättsliga och inrikes frågor) beviljade rådet kommissionen mandat att förhandla om ett EU-viseringsförenklingsavtal med . Avtalet syftar till att förenkla viseringsprocedurerna för korttids-viseringar med upp till 90 dagars giltighet för ryska medborgare som reser till , respektive för EU-medborgare som skall resa till . Avtalet innebär bl.a. att beslut i viseringsärenden skall tas från ansökan, tiden kan förlängas i komplicerade ärenden. De dokument som skall presenteras vid ansökan har förenklats för vissa personkategorier och ansökningsavgiften har reducerats till t.o.m. . Avtalstexten paraferades vid toppmötet i . För EU:s del skall, i enlighet med artikel 300 (2) i EG-fördraget, undertecknandet samt ingåendet av avtalet beslutas av rådet, med kvalificerad majoritet efter yttrande från . Parallellt med viseringsförenklingsavtalet har kommissionen förhandlat om ett återtagandeavtal med Målsättningen är att de båda avtalen skall träda i kraft . Rådet föreslås anta beslutet om ingående av avtal samt offentliggöra det i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Utkast till slutsatser om det europeiska rättsliga nätverket 7152/07 JUSTCIV 48 lade kommissionen fram en rapport till rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av rådets beslut /470/EC (16721/06 JUSTCIV 285) om inrättandet av ett europeiskt nätverk på privaträttens område. , enheten för processrätt och domstolsfrågor, är kontaktpunkt i nätverket. Nätverket är förutom av kontaktpunkter sammansatt av bl.a. centralmyndigheter och andra myndigheter med ansvar för rättsligt samarbete på privaträttens område. Nätverkets kontaktpunkter och medlemmar träffas regelbundet och har till uppgift att underlätta det gränsöverskridande rättsliga samarbetet på privaträttens område och att stegvis inrätta ett informationssystem för allmänheten. Informationen presenteras bl.a. på en gemensam hemsida och genom faktablad om olika ämnen. I rapporten ges en övergripande bild av hur målen har uppnåtts sedan nätverkets inrättande 2002 samt redogörs för de rekommendationer och riktlinjer som kommission lagt fram för att få ett väl fungerande nätverk. Rådet uppmanas anta utkastet till slutsatser. 6642/07 24 COMIX 211 Enligt artikel 21.c i förordningen om inrättande av Frontex (2007/2004) ska dess styrelse före anta arbetsprogrammet för och skicka det till parlamentet, rådet och kommissionen. Frontex verkställande direktör presenterade ett förslag till arbetsprogram , men p.g.a. medlemsstaternas många ändringsförslag, budgetmyndighetens beslut om en tilläggsbudget och kommissionens interna beslutsprocedurer, har denna deadline inte kunnat hållas. Vid styrelsens möte kom medlemsstaternas i alla fall överens om arbetsprogrammet , varefter detta efter kommissionens formella godkännande slutligen antogs genom skriftlig procedur. Frontex arbetsprogram innehåller bland annat: Inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem Slutande av samarbetsavtal med tredje land Inrättande av grupper för snabba ingripanden vid gränserna (Rapid Border Intervention Teams RABIT) Inrättande av ett centralt utrustningsregister Gemensamma operationer: Cirka 10 operationer vid landgränserna, cirka 10 operationer vid sjögränserna och cirka 5 operationer vid flygplatserna. Rådet föreslås notera arbetsprogrammet. Uppföljningsrapport om genomförandet av rekommendationerna från Europeiska unionens råd om åtgärder i kampen mot terrorism i medlemsstaterna 5356/2/07 REV 2 ENFOPOL 30 Med utgångspunkt i slutsatserna från möte , beslutade rådet att inrätta en ordning för utvärdering av rättssystemen och genomförandet av dem på nationell nivå i kampen mot terrorism. Till ämne för den första utvärderingsrundan valdes samordning och informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter och underrättelseorgan speciellt gällande extrema islamistiska grupper och deras aktiviteter. Efter det att medlemsstaterna utvärderats antogs en slutrapport som sammanfattar hela utvärderingsrundan i form av rekommendationer. Under utvärderingens gång har ett antal exempel på god praxis kunnat identifieras. Dessa är ursprunget till slutrapportens rekommendationer som syftar till att ge mervärde eller nya instrument i medlemsstaternas process att ytterligare stärka sin terrorismbekämpning. Generellt har rekommendationer tagits fram som har operativ och praktisk nytta. Det är upp till varje medlemsstat att vidta åtgärder för att leva upp till dem på det sätt som fungerar i deras egna nationella situation. har medlemsstaterna, i flera omgångar, ombetts att redovisa hur man uppfyller rekommendationerna. Resultaten från denna utvärdering av utvärderingen redovisas nu i en rapport. Ännu en återrapportering skall göras av medlemsstaterna . Värt att notera är att är ett av de 13 medlemsstater som redan anses uppfylla alla rekommendationer. Rådet föreslås godkänna uppföljningsrapporten. Antagande av rådets slutsatser om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur 7743/07 PROCIV 52 JAI 151 COTER 32 102 TRANS 98 37 58 ECOFIN 134 ENV 168 54 CHIMIE 9 RECH 88 DENLEG 22 RELEX 194 presenterade kommissionen ett meddelande (KOM (2006) 786 slutlig) om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur och ett förslag till rådets direktiv (KOM (2006) 787 slutlig) om kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behoven att stärka skyddet av denna. Meddelandet tar upp de principer, processer och instrument som föreslås för att genomföra EPCIP (European Programme for Critical Infrastructure Protection). Det allmänna målet med EPCIP beskrivs som att förbättra skyddet för kritisk infrastruktur i EU och avses kunna uppnås genom inrättande av en sådan EU-ram som beskrivs i meddelandet. som hotet från terrorismen är en prioritering kommer skyddet av kritisk infrastruktur att bygga på en strategi som omfattar alla relevanta risker. Ett förfarande för fastställande och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur (ECI), och en gemensam strategi för bedömning av behoven av ett förbättrat skydd av sådan infrastruktur, avses att införas genom ett direktiv. Kommissionen föreslår att medlemsstaterna skall anta de lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att följa direktivet . Utkastet till rådets slutsatser framhåller att det är medlemsstaternas slutliga ansvar att vidta arrangemang för skyddet av kritisk infrastruktur inom de egna gränserna. Kommissionens arbete välkomnas. Diskussionen fortsätter om kommissionens meddelande och förslaget till direktiv etc. Rådet föreslås anta slutsatserna.