rfr · GV0WRFR6 · 2007-12-18 00:00:00 — Utskottet förutsätter att information om denna viktiga översyn lämnas till utskottet och att regeringen återkommer till med förnyad formell redovisning av insatsorganisationens olika delar senast i budgetpropositionen . 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 FÖRBANDSTYPER OCH ANTAL FÖRBAND I INSATSORGANISATIONEN 2008 ENLIGT RIKSDAGSBESLUTET 2005 Siffran inom parentes anger hur många förband som ska vara insatsförband med en beredskap som understiger . Övriga förband har inga beredskapskrav. Operativ ledning och logistik Högkvarter med operativ insatsled- 1 (1) Operativ lednings- och sambandsba- 1 (1/3) 3 (2) 2 (2) 1 (2/3) 1 (1) 3 (1) 8 (3 1/3) 1 (2/3) 1 (1/4) Luftvärnsbataljon 97/70 2 (1/2) 2 (1) 2 (1) 1 (1/2) 2 (1) 60 (60) 4 (3) 7 (7) 7 (4) 1 (1) Jas 39-division A/B 4 (2) Signalspaningsflygdivision S 102 B 1 (1/2) 1 (1) 2 (1) Underlag: 2005/06:FöU1. För vissa av förbanden, som enligt tabellen inte med någon del har en beredskapstid som understiger , kan någon pluton vara förberedd för t.ex. internationella insatser. Vidare bidrar grundorganisationens resurser till viss insatsförmåga (jfr helikopterbataljon). vidmakthålls tre säkerhetsbataljoner. Regeringens inriktning enligt proposition 2004/05:5 avseende förbandens operativa förmåga ligger fast i avvaktan på Försvarsmaktens förslag till insatsorganisationens utveckling som lämnas i samband med budgetunderlaget . Under följande rubriker sammanfattas beslut avseende utveckling och inriktning av insatsorganisationen. 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 Operativ ledning och logistik Enligt beslutet kommer operativ ledning och logistik att, bland andra förband, bestå av högkvarter med insatsledning och stabsförband, tre brigadledningar samordnade med utvecklingen av FHQ1, operativ lednings- och sambandsbataljon, CERT (Computer Emergency Response Team), Utvecklingen inom funktionerna fortsätter i enlighet med proposition 2004/05:5. Vid inledningen av 2008 har utvecklingen av och materielanskaffningen för de kvalificerade sjukvårdsenheterna kommit så långt att delar av dessa kan ingå i under snabbinsatsstyrkans beredskapstid och vid eventuell insats. IT-försvarsförband och Computer Emergency Re- sponse Team (CERT) planeras att vara operativa . Markstridskrafterna ska 2008 bestå av de förband som redovisas i tabellen ovan om insatsorganisationens utveckling. Förbanden bedöms kunna upprätthålla en sådan kvalitet på materiel, personal och förmåga att de utan begränsningar kan användas för alla avsedda uppgifter. Den huvudsakliga förbandsutvecklingen ska bl.a. inriktas mot utvecklingen av snabbinsatsförmåga inom ramen för deltagande i den nordiska snabbinsatsstyrkan. Denna förmåga kommer även att kunna användas för insatser nationellt. Sjöstridskrafternas väsentligaste delar kommer 2008 att bestå av sju ytstridsfartyg, sju minröjningsfartyg, fyra ubåtar, en sjöinformationsbataljon och en amfibiebataljon samt signalspaningsfartyget . Inriktningen är att avveckla två ubåtar av Västergötlandsklass medan ubåtar av Gotlands- och Södermanlandsklass bibehålls samt att ersätta Göteborgskorvetterna med Visbykorvetter allteftersom dessa levereras. Inriktningen är att en av ovan nämnda ubåtar bibehålls som resursförband. I övrigt bör nämnas att tre korvetter av Visbyklass kommer att vara resursförband under det att de utvecklas. I kategorin resursförband återfinns även ett röjdykarfartyg och ett minröjningsfartyg av Landsortsklass. 1 FHQ = Force Headquarters operativ stab för ledning av . 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 De fyra JAS-divisionerna utgörs av JAS 39 C, men ett antal A- och B- versioner ingår. De två nya flygbasbataljonerna av typ 08 kommer att vara fullt utvecklade och operativa 2008. Transportflygförbanden är oförändrade. Enligt riksdagsbeslutet krävs åtgärder för att säkerställa fortsatt tillgång till nödvändig utvecklingskompetens, såväl operativt som tekniskt, för JAS 39 Gripensystemet under dess tekniska och ekonomiska livslängd. Regeringen avser att pröva vilka alternativa lösningar, nationellt eller internationellt, som finns för att säkerställa nödvändig utvecklingskompetens, för att därefter fatta beslut och informera därom. Leveransförseningarna har gjort att helikopterbataljonen med mark- och sjöoperativ inriktning inte kommer att kunna vara fullt operativ 2010 som tidigare planerats. Bataljonen beräknas vara operativ 2012. beslutade (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FöU1, rskr. 2006/07:31 och 32) att godkänna regeringens förslag till insatsorganisation. konstaterade i sitt betänkande att regeringens förslag till insatsorganisation i huvudsak har samma inriktning som den som godkänt i det försvarspolitiska beslutet för 20052007. Någon förändring av denna inriktning var enligt utskottet inte aktuell. I betänkandet anförde dock utskottet följande. förband bemannas enligt utskottet i huvudsak med stöd av totalförsvarsplikten, medan beredskap för internationella insatser, förbandsvis eller individvis, upprätthålls av anställda, kontrakterade eller av dem som avgivit intresseförklaring för sådana insatser. Utskottet är positivt till det arbete som pågår inom Försvarsmakten som syftar till att delar av vissa insatsförband ska bemannas med personal som tecknat kontrakt för internationell tjänst. Om en sådan ordning förverkligas kommer vissa delar av insatsförbanden att kunna sättas in både internationellt och nationellt. Utskottet är inte berett att ta ställning till uppdelningen av insatsorganisationen i insatsförband och övriga förband. Ut- skottet utgår från att regeringen fortsätter att se över utformningen och redovisningen av insatsorganisationen och att den återkommer om detta i budgetpropositionen . Riksdagsbeslutet innebar att insatsorganisationen i huvudsak ska bestå av följande förband 2007 och 2009. 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 FÖRBANDSTYPER OCH ANTAL FÖRBAND I INSATSORGANISATIONEN 2007 OCH 2009 ENLIGT RIKSDAGSBESLUTET 2006 Siffran inom parentes anger antalet insatsförband med en beredskap som understiger . Resterande kallas övriga förband och har en beredskap . Operativ ledning och logistik 1 (2/3) av 1 () 1 (2/3) av 1 () 1 (1/5) 1 (1/4) 1 (1/5) av 1 () av 1 () Luftvärnsbataljon 97/70 2 (1) 2 (1/2) 2 (1) 2 (1 1/3) 1 (1/3) 2 (1) 2 (1) 1 (1/3) 1 (1) 2 (2) 2 (1) 69 (69) 60 (60) 4 (3) 4 (4) 6 (6) 7 (7) 7 (4) 7 (4) 1 (1/3) 1(1) 1 (1/4) 1 (2/3) 4 (2) 4 (2) 1 (1/2) 1 (1/2) sion S 102 B 1 (1) 1 (1) 2 (1) 2 (1) Nedan sammanfattas beslut avseende utveckling och inriktning av insatsorganisationen. Flera av de åtgärder som redovisas uppfylls inte förrän efter 2008. Operativ ledning och logistik Omorganisationen av de operativa lednings- och logistikförbanden fortsätter och förmågan att leda gemensamma insatser utvecklas. Prioriterad verksamhet är att vidta nödvändiga åtgärder inom ledning och logistik så att den nordiska snabbinsatsstyrkan kan stå i beredskap 2008. Specialförbandens förmåga vidareutvecklas. Förmågan att flytta insatsförband utvecklas. Förmågan till egen avancerad sjukvård utvecklas. 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 Förmågan att leda gemensamma insatser nationellt och internationellt ökas genom utveckling av stödsystemet Sweccis. Ett gemensamt kommunikationssystem för hela Försvarsmakten, radiosystem ,GTRS, anskaffas successivt. Tre områden prioriteras: -förändringen av utbildningssystemet fullföljs och utvecklas -förmågan till strid i urban miljö och -i subarktisk miljö ges särskilt fokus. Inom luftvärnet renoveras och modifieras robot 77-systemet i syfte att skapa robotsystem 97. Dessutom övervägs organisering av robotsystem 23. Avseende artilleriförbanden påbörjas renovering och modifiering av Haubits 77 B. Systemet avses att användas i kombination med artillerigranaten Excalibur. En luftburen bataljon kommer att tillföras insatsorganisationen . De mekaniserade bataljonerna utformas med sex bataljoner med tyngre fordon och två bataljoner med lättare fordon, baserat på erfarenheterna från uppbyggnadsarbetet med den nordiska snabbinsatsstyrkan. Ett system med granatkastarpansarbandvagn införskaffas. Förmågan till rörlighet och skydd utvecklas bl.a. genom tillförsel av nya splitterskyddade terrängfordon som kan flygtransporteras. De första av totalt fem Visbykorvetter levereras . När nuvarande torpedsystem når sin tekniska livslängd avser man att anskaffa ett system för Torped, Mina och Sensor (TMS). Minröjningsfartygen av Landsortsklass kommer att halvtidsmodifieras . -fullfölja anskaffningen av korvetter av Visbyklass, -fullfölja utveckling och anskaffning av TMS samt -genomföra studie avseende system. JAS-förbandens förmåga förstärks och breddas i syfte att erhålla flexibilitet och handlingsfrihet, och den operativa förmågan utökas då JAS 39 C/D levereras. Tillförsel av FAC-materiel (), laserstyrda bomber och laserutpekningskapsel som ökar förmågan till korträckviddig precisionsbekämpning planeras att ske . 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 Som ett led i utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan planeras Swafrap JAS 39, flygvapnets snabbinsatsstyrka, kunna stå i beredskap under beredskapsperiod. Kompetensuppbyggnad avseende lufttankning från TP 84 till JAS 39 C fortsätter. Avseende signalspaningsförmågan (S 102 B) är det av vikt att de brister som finns åtgärdas med hög prioritet. En ledningsflyggrupp (ASC 890) utvecklas. Taktiska transportflygresurser är av stor betydelse för att erhålla effekt av bl.a. specialförband. Tillförsel av materiel till JAS 39 kommer att ske av -EWS 39/S (spaning och motmedel), -(igenkänningssystem), -39 (taktiska stridssystem), -Radar JAS 39 (markradarfunktion), -Interoperabilitet JAS 39 (programvara till flygplanets datorer), -laserutpekningskapsel (LDP) och laserstyrda bomber (LGB), -utveckling av . Fortsatt utveckling av helikopterbataljon med mark- och sjöoperativ inriktning. Helikopterbataljon 2010 ska optimeras mot att verka inom fredsfrämjande insatser. Ursprunglig tidplan för leveranser av nya helikoptrar har återigen förskjutits. Som ett led i utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan planeras ett helikopterförband kunna stå i beredskap för sjuktransport under beredskapsperiod. Därutöver undersöks möjligheten att tillgodose den nordiska snabbinsatsstyrkans behov av transporthelikoptrar. För att utveckla specialförbandens förmåga att verka kommer helikopterflottiljen att vidareutveckla förmågan till understöd av specialförbanden med olika insatsenheter. 2.2 Försvarsmaktens internationella förmåga I det försvarspolitiska beslutet biföll regeringens förslag om utveckling av internationell förmåga och internationella insatser (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4 och 5, rskr. 2004/05:143). Beslutet innebär följande. Försvarsmakten ska ha förmåga att leda och genomföra två insatser av bataljonsstorlek eller motsvarande samt ytterligare tre insatser med mindre förbandsenheter. Förmågan ska omfatta både nya insatser, med relativt kort förvarning, och uthålligt deltagande i långvariga operationer. 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 Försvarsmakten ska utveckla ett svenskt bidrag till en multinationell snabbinsatsstyrka under svensk ledning som en del av EU:s snabbinsatsförmåga. Inriktningen är att förbandet ska vara operativt . Utvecklingen av snabbinsatsstyrkan innebär en förstärkning av den internationella förmågan och bidrar till en högre ambitionsnivå för anmälningar till internationella styrkeregister. Utgångspunkten för utvecklingen av den internationella förmågan bör vara de kapacitetsmål som är fastställda i EU Headline 2010. På , 20102012, bör kapacitet motsvarande en svensk snabbinsatsstyrka och förstärkningsförband utvecklas. ökas successivt anslagsposten för de fredsfrämjande truppinsatserna. I försvarsutskottets betänkande redovisades följande förband som skulle anmälas till internationella styrkeregister. Ledningsresurs med upp till 50 officerare (30 dagars beredskap), grupp med upp till 60 militärobservatörer (30 dagars beredskap), ram för Cimic2-kompani och Cimicspecialister (90 dagars beredskap), brigadstabskompani (30 dagars beredskap), logistikkompani med ledningsresurser för en logistikbataljon (30 dagars beredskap), två mekaniserade bataljoner (3090 dagars beredskap), militärpoliskompani (30 dagars beredskap), ingenjörskompani med ammunitions- och minröjningsförmåga (30 dagars beredskap), jägarpluton (30 dagars beredskap), artillerilokaliseringsradargrupp (30 dagars beredskap), NBC-insatsstyrka3 (30 dagars beredskap), ubåtsförband med en ubåt (30 dagars beredskap), korvettförband med två korvetter (30 dagars beredskap), marin minröjningsstyrka med två minröjningsfartyg (30 dagars beredskap), spanings- och luftförsvarsförband JAS 39 med åtta flygplan (30 dagars beredskap), ett signalspaningsflygplan (30 dagars beredskap) och en transportflygenhet Tp 84 med fyra flygplan (30 dagars beredskap). Snabbinsatsstyrkan, som i propositionen bedöms komma att utgöra en viktig del av de till styrkeregistren anmälda förbanden, skulle utvecklas i samarbete med . Enligt inriktningen för styrkan ska ta det sammanhållande ansvaret för planering och genomförande samt ansvar för manöverenheter och för lednings- och logistikfunktioner, inklusive styrkans högkvarter. Det svenska bidraget beräknas till ca 1 100 personer och kostnaderna prelimi- 3Insatsstyrka vid händelser med nukleära, biologiska eller kemiska vapen. 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 närt till ca när styrkan är operativ. Frågor som, enligt propositionen, måste lösas innan styrkan blir operativ rör bl.a. samordning med andra nationer som ska bidra till styrkan, beredskapsperioder, strategisk transportförmåga, internationella övnings- och utbildningsmöjligheter, personalförsörjning samt certifiering. Enligt propositionen kräver utvecklingen av snabbinsatsstyrkan bl.a. att ett nytt förbandsutbildningssystem införs med början 2006 och att ett beredskapssystem utvecklas. Vidare konstateras att svenska flygförband och förband bör kunna bidra till EU:s snabbinsatsförmåga. Dessutom avser regeringen att se över den nationella beslutsprocessen mot bakgrund av att snabbinsatskonceptet innebär att styrkan med sina första delar ska kunna påbörja insatsen dagar efter ett EU-beslut. Enligt propositionen avser regeringen att öka anslagsposten för fredsfrämjande truppinsatser till 2005, 2006 och 2007. I riksdagsbeslutet (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FöU1, rskr. 2005/06:82) betonade försvarsutskottet att man noga kommer att följa arbetet med att utveckla den nordiska snabbinsatsstyrkan. I propositionen redovisades att det svenska styrkebidraget till den nordiska snabbinsatsstyrkan (, NBG) planeras att bestå av ca 1 100 personer, det finska bidraget av drygt 190 personer, det norska bidraget av 150 personer och det estniska bidraget av ca 45 personer. Kärnan i styrkan, manöverbataljonen, är svensk och avses att vara sammansatt av både lätt och mekaniserat infanteri. Försvarsmakten beräknar merkostnaderna för uppbyggnaden och utvecklingen av snabbinsatsstyrkan till fördelat över åren 20052008. Kostnaderna för utvecklingen av det svenska bidraget till styrkan och eventuella insatser ska rymmas inom de ekonomiska ramar för det militära försvaret som beslutade . I propositionen redovisas vidare att undertecknat ett samförståndsavtal med , och , som ger riktlinjer för det fortsatta arbetet med att utveckla den nordiska snabbinsatsstyrkan. ska fortsatt leda och koordinera arbetet . Beslut om styrkans slutliga utformning och organisation ska fattas . I riksdagsbeslutet (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FöU1, rskr. 2006/07: 31 och 32) betonade försvarsutskottet att regeringen senast i budgetpropositionen bör redovisa den nationella strategi för deltagande i internationella militära insatser som aviseras i proposition 2006/07:1, utgiftsområde 6. I enlighet med regeringens ståndpunkt att måste ta ett än större ansvar i fredsfrämjande insatser anfördes i propositionen att antalet kvinnor och män i utlandstjänst bör öka till ca 2 000 personer. 2 FÖRSVARSPOLITISKT BESLUT FÖR ÅREN 20052007 vidare att anvisades för fredsfrämjande truppinsatser, vilket var en ökning med jämfört med . I propositionen redovisas vilka förband som anmälts till EU:s styrkeregister samt till FN (Unsas) och Nato (PARP). I propositionen anförs bl.a. följande beträffande den nordiska snabbinsatsstyrkan. Den slutliga utformningen av den nordiska snabbinsatsstyrkan förväntas ha fastställts . För att kunna uppnå de av EU satta kraven på snabbinsatsstyrkor måste behovet av strategiska transporter ha täckts. När styrkan är färdig kommer den att bestå av underenheter ur flera insatsförband som genom bl.a. anställning av beredskapssoldater och beredskapskontrakt givits hög nationell och internationell tillgänglighet och beredskap. kommer övningar att genomföras med de enheter som kan komma att ingå i snabbinsatsstyrkan. Certifiering av styrkan kommer att genomföras . Organisations- och metodförsök kommer att fullföljas för förband avsedda för logistikenheten. Materiel för drivmedelshantering, fältförplägnad, vattenrening, förvaring och transportering anskaffas för att uppnå förmåga för internationella insatser. Vissa förmågor för avancerad sjukvård utvecklas för att ingå i den nordiska snabbinsatsstyrkan som delar i den norska sjukvårdsenheten. Det är regeringens ambition att tillsammans med andra länder ska erbjuda en snabbinsatsstyrka till EU för en beredskapsperiod som ligger bortom den närmast förestående (). I första hand söker man fortsätta samarbetet med nuvarande samarbetsländer. I propositionen anförs vidare att inte har egen förmåga att genomföra strategisk flygtransport av tung materiel direkt och utan omlastning till ett insatsområde med militär hotmiljö. Den strategiska transportförmågan är en fråga som samtliga stater engagerade i uppbyggandet av snabbinsatsförmågan nu ser över. Regeringen bedömer att huvudalternativet är att tillsammans med andra aktörer åstadkomma tillgång till sådan kapacitet. 3 Kriterier för måluppfyllnad För att komma fram till en bedömning av läget /08, har vi valt att formulera vissa kriterier som grund för överväganden och slutsatser. Om de (kriterierna) uppfylls är det en rimlig sannolikhet att målen kan nås. 3.1 omfattning och sammansättning består av krigsförband som i sin tur består av personal, materiel m.m. Det har av naturliga skäl inte varit möjligt att besöka och ta på förbanden. Här grundas bedömningarna på granskning av skriftligt underlag och samtal med bl.a. förbandschefer. En bedömning av insatsorganisationens omfattning och sammansättning /08 bör baseras på dels de värden och nyttigheter som tillförts insatsorganisationen, dvs. förbandsverksamheten, dels på den värdering av krigsförbanden som ligger till grund för den operativa värderingen. Följande kriterier eller områden kommer därför att granskas i det efterföljande: Den utbildning som genomförts bör ha tillfört organisationen tillräckligt antal värnpliktiga soldater som grund för placering i insatsorganisationen eller för rekrytering och anställning. Övningsverksamheten bör tillföra operativ effekt och kompetens inom olika områden t.ex. ledning av förband. En planenligt genomförd förbandsverkamhet, med bra resultat, bör kunna styrka huruvida Försvarsmakten når målen eller ej. Detta har varit det viktigaste underlaget för bedömningarna. har genomfört en granskning av värderingssystemet och funnit att det stöder övergripande bedömningar och rätt visar förbandschefernas bedömningar. Krigsförbandsvärderingen som genomförs av förbandscheferna ger konkreta svar på förbandets innehåll och status beträffande personal och materiel. För att kunna bedöma den internationella förmågan har vi utgått från en värdering av följande kriterier: De faktiskt genomförda insatserna bör kunna ge ett delsvar på dels den kvantitativa förmågan i form av antal insatta förband och antal personer, dels den kvalitativa förmågan genom en bedömning av om insatser är efterfrågade och om missionerna kan fullföljas. 2007/08:RFR6 3 KRITERIER FÖR MÅLUPPFYLLNAD Internationella förband i beredskap. Förband i internationella styrkeregister ger en indikation på förmågan att uppfylla den kvantitativa delen av kraven från inriktningen 2004. Försvarsmakten bör delta i flera internationella övningar, dels för att bygga upp och vidmakthålla internationell kompetens hos personalen, dels för att utveckla den nationella förmågan. Styrkan bör vara organiserad (certifierad), samtränad och tilldelad erforderlig personal och materiel. Beredskap inkluderande strategisk transportberedskap ska vara uppfylld. Internationella och nationella avtal ska vara ingångna. Förmåga över tiden. Den försvarspolitiska inriktningen innebär att förmåga ska kunna utvecklas över tiden. Detta innebär att Försvarsmakten måste ha en tydlig planering för hur den internationella förmågan ska vidmakthållas. Det måste finnas en struktur i förbandsverksamheten som stöder och utvecklar den internationella förmågan. Vidare måste det finnas ett personalförsörjningssystem som tillgodoser kraven på uthållig tillförsel och rotation av personal. Avsikten med denna utvärdering är inte att dra slutsatser om huruvida tilldelad ekonomi svarar mot den politiska inriktningen. För det torde en särskild analys erfordras och tiden medger inte detta. Men tendenser bör kunna identifieras. har ett femtiotal förbandsövningar genomförts, varav huvuddelen av internationell karaktär. Internationella övningar är en förutsättning för att Försvarsmakten ska kunna fortsätta att utveckla stridsteknik, taktik, metoder och, inte minst, förmåga att fortsatt verka i en internationell miljö. Exempel på nationella övningar är Arméns årliga slutövning (ASÖ), Marinens årliga slutövning (Sammarin), Flygvapnets årliga slutövning (FVÖ) och Samverkan flyg-luftvärn (Focus). Utbildning och övningar har genomförts med i stort sett samma omfattning . Konsekvenserna av omstruktureringen har dock inneburit att ett antal övningar genomförts med färre deltagare eller färre deltagande enheter än planerat. Utbildning av värnpliktiga som utgör en stor del av rekryteringsbasen för () påbörjades . Utbildningen till insatsorganisationen har nått de uppställda målen, vilket innebär att förbanden har kunnat tillföras erforderlig personal med rätt kompetens. Vidare har förbanden kunnat vidmakthålla respektive utveckla avsedda förmågor till såväl nationella som internationella insatser. Uppställda mål har i allt väsentligt uppnåtts. Samövningar med andra nationer är en naturlig del av förbandsverksamheten. Det nya förbandsutbildningssystemet har börjat tillämpas. Syftet är att öka rekryteringen och förmågan till internationella insatser samt öka kvaliteten i grundutbildningen. Systemet bygger på en terminsindelad utbildning där tiden för huvuddelen av de värnpliktiga är anpassad till civilt och militärt skolsystem och där utbildningstiden är (två terminer). Utbildningen av förband avsedda för internationella insatser ingår som en återkommande och stående del av produktionsuppdragen. Detta sker genom införandet av en tredje termin. Den tredje terminen genomförs med frivillig och kontrakterad personal som fullgjort grundutbildning. Antalet utryckande och krigsplaceringsbara värnpliktiga kommer att ligga mellan 25 000 och 30 000, beroende av resultatet 2007. Detta innebär ett årligt medeltal på ca 8 0009 000 värnpliktiga. I ett långsiktigt perspektiv skulle ett årligt tillskott av 8 000 värnpliktiga soldater kunna försörja en organisation på ca 40 00050 000 personer (med en femårig omsättning och övriga personalkategorier). (exklusive hemvärn) omfattar ca 22 500 personer i förband med upp till beredskap. Den viktigaste grunden för bedömningen av insatsorganisationens omfattning och innehåll har varit genomgång och granskning av Försvarsmaktens krigsförbandsvärdering (KfV). KfV är endast en del i ett omfattande värderingssystem, insatsorganisationsvärdering (IOV) som börjar vid det enskilda förbandet och mynnar ut i Försvarsmaktens årsredovisning.