rfr · GU0WRFR7 · 2007-07-09 00:00:00 — uttalat att utvecklingssamarbete behöver utvecklas och skärpas när det gäller kvinnors villkor och jämställdhet. Regeringen har särskilt uppmärksammat fem områden som ska prioriteras inom utvecklingssamarbetet. Jämställdhet är ett område som ska prioriteras. Möjligheterna för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i EU:s biståndspolitik är annorlunda än i det bilaterala utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet. I EU-samarbetet måste de svenska företrädarna påverka såväl kommissionen som EU:s övriga medlemsländer. Detta förhållande har även Statsrådsberedningen uppmärksammat i en promemoria . En- ligt Statsrådsberedningen bör en tydlig strategi tas fram som både belyser hur jämställdhetsfrågorna prioriteras i EU:s olika politikområden och möjligheter att utveckla allianser mellan likasinnade medlemsländer så att jämställdhetsintegreringen får genomslag inom EU. Vidare uppmärksammades att EU- handläggare och EU-samordnare bör få utbildning och andra stödinsatser i dessa frågor. Någon sådan strategi har emellertid ännu inte utarbetats. pågår ett arbete med jämställdhetsintegrering i alla verksamheter och processer. När det gäller arbete som rör jämställdhetsintegreringen i EU:s utvecklingssamarbete har vi inte fått del av något resultat eller något underlag som visar att åtgärder har vidtagits. I förhållande till EU:s utvecklingssamarbete borde insatser främst avse policyfrågor och uppföljningar av antagna policydokument eftersom inte lämnar några särskilda bidrag till kommissionen utöver den del av medlemsavgiften och den europeiska utvecklingsfonden som utgör EG-biståndet. I den mån stöder kommissionen genom nationella experter finansieras dessa över Sidas anslag. I uppföljningen har vi erfarit att inom är ansvarsfördelningen för jämställdhetsintegrering inom EU-samarbetet rörande biståndsområdet EU oklar. Denna iakttagelse grundas på att olika tjänstemän som arbetar med EU-samordning och jämställdhet vid hänvisar till varandra, till tjänstemän vid Statsrådsberedningen och som fram till svarade för dessa frågor samt till tjänstemän som arbetar med jämställdhet vid Sida. Det finns också ett exempel på att inte bevakade att kommissionen fullföljde sin färdplan för jämställdhet genom att publicera ett meddelande om jämställdheten i utvecklingssamarbetet. Tjänstemän vid fick vid olika tillfällen information om att kommissionen i stället planerade att lägga fram ett arbetspapper i frågan. Ett arbetspapper har dock inte samma politiska status som ett meddelande. Detta föranledde dock inte några påtryckningar från departementets sida. I stället bedrev en Sidatjänsteman en lobbyinsats bland ett antal medlemsstater för att skapa ett tryck på kommissionen att lägga fram ett meddelande. Detta resulterade i att ett antal medlemsstater väckte frågan vid ett möte i den aktuella rådsarbetsgruppen. Den svenska förhandlaren hade i sin instruktion för mötet inga uppgifter att ta upp frågan men gjorde det ändå enligt uppgifter från Utrikes- 12B10 IAKTTAGELSER OCH SLUTSATSER Därefter har kommissionen lagt fram ett meddelande om jämställdhet. I efterföljande förhandlingar om rådsslutsatser med anledning av meddelandet har varit aktivt. Det ovan nämnda exemplet kan väcka frågor om hur man från svensk sida driver frågor om jämställdhetsintegrering i EU:s utvecklingspolitik. Vem är ansvarig för att föra diskussioner på ett tidigt stadium på huvudstadsnivå när det gäller jämställdhetsintegreringen i policysammanhang? Har ett ansvar som ska omfatta alla blivit ett ansvar för ett fåtal som driver frågorna? Flera medlemsstater utövade påtryckningar på kommissionen att lägga fram ett meddelande och de var sedan aktiva i samband med rådsbehandlingen. Frågan är hur i likhet med övriga aktiva medelsstater ska påverka att policyn tillämpas och övervaka resultatet. Som tidigare framgått saknas generellt såväl riktlinjer som uppföljning av det svenska EU-samarbetet i fält. har emellertid redovisat att departementet avser att vidta ett antal åtgärder för att försöka påverka och följa upp kommissionens arbete med jämställdhetsintegrering. Vidare arbetar man med en promemoria som innehåller en raminstruktion när det gäller jämställdhetsintegreringen med svenska ståndpunkter och en svensk förhandlingslinje. Sådana åtgärder kan underlätta för departementet att tillmötesgå önskemål om att skärpa jämställdhetsintegreringen i utvecklingssamarbetet. Det behövs också en klar ansvarsfördelning och ett bra samspel mellan de svenska aktörerna. Vid Utrikedepartementet finns det vidare skäl att se över rutinerna för dokumentationen av genomförda insatser för jämställdhetsintegrering inom utvecklingssamarbetet. redovisade för 2003 att departementet hade tagit fram en policy för jämställdhet mellan män och kvinnor i det svenska utvecklingssamarbetet bilateralt, multilateralt och genom enskilda organisationer. I denna uppföljning har vi inte fått del av denna policy. Vid departementet saknas kunskap om att en sådan policy finns eller har funnits. 10.8 Svenska enskilda organisationer i EU-samarbetet Enskilda organisationer i EU:s medlemsstater kan söka och få EU-bidrag för att bedriva verksamhet som avser utvecklingssamarbete eller humanitärt bistånd. anslår kommissionen i bidrag för dessa ändamål. har understrukit vikten av bistånd genom enskilda organisationer. I samband med behandlingen av propositionen om politik för global utveckling framhöll utrikesutskottet att samarbetet med svenska och internationella enskilda organisationer borde stärkas och att samarbetet skulle vara brett och omfatta såväl det konkreta utvecklingssamarbetet som policyutformning på utvecklingsområdet. granskade revisorer det bilaterala utvecklingssamarbetet. I granskningen ingick frågor om enskilda organisationer som bl.a. rörde 12B10 IAKTTAGELSER OCH SLUTSATSER bidragen till dem från EU. Revisorerna fann att svenska enskilda organisationer hade beviljats begränsade EU-bidrag jämfört med enskilda organisationer i flertalet andra europeiska länder. Detta förhållande äger fortfarande giltighet. Kommissionens statistik visar att erhöll enskilda organisationer i de nordiska EU-länderna minst EU-bidrag. hamnade näst sist. Det var endast enskilda organisationer i som fick mindre bidrag än . I uppföljningen har det varit svårt att få uppgifter om hur mycket medel från EU som svenska enskilda organisationer fått . Uppgifterna finns inte samlade hos vare sig , Sida eller Concord utan har hämtats från kommissionen. Kommissionen har dock inte lämnat en fullständig redovisning till oss så att hänsyn har kunnat tas till förhållanden som gällde efter 1995 då i likhet med och blev medlemmar i unionen. Svenska enskilda organisationer kan få i bidrag från Sida medan bidrag från EU vanligtvis kan uppgå till av kostnaden för insatsen. När svenska organisationer erhåller EU-bidrag finansierar emellertid Sida det resterande beloppet så att organisationens egeninsats inte överstiger av kostnaden. Svenska enskilda organisationer anser att det är en komplicerad och tidskrävande process att söka EU-medel. Kommissionen har dock förenklat ansökningsförfarandet. Revisorerna föreslog i sin granskning att en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationer borde genomföras. Översynen borde omfatta principer för urval och fördelning av medel mellan organisationer samt kopplingen mellan enskilda organisationers benägenhet att söka EU-bidrag och Sidas årliga anslag. När revisorernas förslag behandlades framhöll utrikesutskottet att det delade revisorernas bedömning att det fanns ett behov av att belysa de enskilda organisationernas benägenhet att söka EU-bidrag. I sammanhanget menade dock utskottet att det vore olyckligt om det uppstod någon motsättning mellan EU-finansiering och Sidafinansiering. På förslag från utskottet beslutade om ett tillkännagivande om att det behövdes en övergripande översyn av de enskilda organisationernas roll i utvecklingssamarbetet och att denna borde innehålla en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationer. Regeringen har inte vidtagit någon åtgärd med anledning av tillkännagivande. Därmed har inte någon belysning av de enskilda organisationernas benägenhet att söka EU-bidrag gjorts. Resultatet av denna uppföljning visar även att det saknas aktuella riktlinjer för det svenska EU-samarbetet i förhållande till enskilda organisationer. I en strategi för EU:s utvecklingssamarbete pekade på att stödet via enskilda organisationer var en prioriterad sektor för svenskt utvecklingssamarbete inom ramen för EU-samarbetet. Sida redovisade i en promemoria sina prioriteringar inom EU-arbetet. Enskilda organisationer utgjorde inte någon prioriterad fråga. 12B10 IAKTTAGELSER OCH SLUTSATSER I regeringens regleringsbrev återfinns mål om att Sida ska underlätta för enskilda organisationer att söka bidrag från EU. Sida genomförde under insatser i detta syfte. 2005 har regeringen dock inte ställt några krav på att Sida ska återrapportera om frågor som rör samarbetet mellan svenska enskilda organisationer och EU. Däremot finns återrapporteringskrav för verksamhetsgrenen Enskilda organisationer. Regeringen har därefter i regleringsbrevet för Sida 2006 begärt att Sida ska återrapportera om samarbetet med EU. Av Sidas årsredovisning framgår att Sida i den genomförandekommitté som hanterar frågor om enskilda organisationer har drivit frågor om bl.a. fastare rutiner för bidragssystemet. har, enligt Sida, ett stort genomslag för sina ståndpunkter i kommittén. Det kan även nämnas att kommissionen upphört med sin årsrapport till och rådet med bl.a. uppgifter om enskilda organisationers samfinansiering och uppföljning av genomförandet. Enligt företrädare för Sida har denna årsrapport inte tagits upp i den särskilda som t.o.m. bevakade frågor om bidrag till enskilda organisationer i . ; stenografiska uppteckningar, 2005/06:9. ; stenografiska uppteckningar, 2005/06:14. Framställning 2005/06:RS3; i en ny tid. Huvudbetänkande och bilagor till riksdagskommitté. Förslag till 2000/01:RS1; inför 2000-talet. betänkande 2000/01:KU23; inför 2000- talet. betänkande 2005/06:KU21; i en ny tid. betänkande 2006/07: KU4; arbetsformer. Rapporter från 2005/06:RFR6; uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Regeringens proposition 1994/95:19; medlemskap i unionen. Regeringens proposition 1995/96:153; Jämställdhet som ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete. Regeringens proposition 2000/01; Budgetproposition , Utgiftsområde 7. Regeringens proposition 2002/03:1; Budgetproposition , Utgiftsområde 7. Regeringens proposition 2002/03:122; Gemensamt ansvar politik för global utveckling. Regeringens proposition 2005/06:1; Budgetproposition , Utgiftsområde 7. Regeringens proposition 2005/06:155; Makt att forma samhället och sitt eget liv. Regeringens skrivelse 2001/02:30; om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Regeringens skrivelse 2001/02:160; om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Regeringens skrivelse 2002/03:60; om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . 2006/07:RFR7 13BREFERENSER Regeringens skrivelse 2002/03:140; Jämt och ständigt Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden. Regeringens skrivelse 2003/04:60; om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Regeringens skrivelse 2003/04:75; Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Regeringens skrivelse 2004/05:52; Regeringens politik för humanitärt bistånd. Regeringens skrivelse 2004/05:60; om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Regeringens skrivelse 2004/05:85; om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . revisorer 1998/99:RR9; Utvecklingssamarbetet styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndet. betänkande 1994/95:UU5; medlemskap i unionen. betänkande 1995/96:UU18; Jämställdhet som ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete. betänkande 1999/2000:UU2; Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. betänkande 2000/01:UU2; Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. betänkande 2001/02:UU9; mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och . betänkande 2001/02:UU14; Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och f.d. jugoslaviska republiken . betänkande 2002/03:UU3; Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och . betänkande 2002/03:UU10; Verksamheten inom Europeiska unionen . betänkande 2002/03:UU17; mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och . betänkande 2003/04:UU3; politik för global utveckling. betänkande 2003/04:UU7; mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och . betänkande 2004/05:UU2, bil. 3; Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet. 13BREFERENSER 2006/07:RFR7 betänkande 2004/05:UU10; Verksamheten i Europeiska unionen 2004. betänkande 2004/05:UU11; politik för humanitärt bistånd. betänkande 2005/06:UU2; Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. betänkande 2005/06:UU10; Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2005. betänkande 2006/07:UU2; Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. betänkande 2006/07:UU5; Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Republiken . , utredningstjänsten; Arbetsplan för utrikesutskottets uppföljning av deltagande i EU:s utvecklingssamarbete. Dnr RD 109-3575- 2005/06. yttrande 2005/06:UU4y; i en ny tid. Publikationer från regeringen m.m. ; Ang: EU:s påverkan på svensk statsförvaltning. Cirkulär 3, Riktlinjer för beredning inom av svenska ståndpunkter i EU-frågor m.m., 2006 Cirkulär 5, Riktlinjer för handläggning av frågor som rör EG:s genomförandekommittéer, bilaga 4, 2006 Cirkulär 13, Riktlinjer för handläggning av kommissionens offentliga samråd, 2006 2004/05:FPM46, KOM (2004) 629 slutlig, Instrumentet för ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete inom ramen för EU:s långtidsbudget 2007 2013. 2005/06:FPM71, KOM (2006) 87, KOM (2006) 85. KOM (2006) 88 Effektivisering av EU:s utvecklingssamarbete. 2005/06:FPM75, KOM (2006) 18, KOM (2006) 19, KOM (2006) 20, KOM (2006) 21, KOM (2006) 23, KOM (2006) 25, KOM (2006) 26, Tematiska program i budgetstrukturen för EU:s yttre åtgärder. ; Jämställdhetsintegrering i EU-samarbetet. PM , bilaga till Statsrådsberedningens PM . Regeringsbeslut UD2004/60685/GS, bilaga 1. (2004): . , N2004/3108/JÄM. 2006/07:RFR7 13BREFERENSER Regeringens samråd med , ; Kommenterad dagordning, sammanträdesdokument inför möte /06:29. SOU 1993:14 EG och våra grundlagar. Statsrådsberedningen; , PM . Statsrådsberedningen; Kommenterad dagordning till INFÖR MINISTERKONKLAVEN . i ; CARDS- och EAR-arbetet inom ambassadens verksamhetsområde. Svenska representationen i ; Vad bra saker har gjort i EU, . ständiga representation vid Europeiska unionen; dnr 6. ständiga representation vid Europeiska unionen; Remissvar, En rättvisare värld utan fattigdom (SOU 2001:96). ständiga representation vid Europeiska unionen; Rapport från möte i Allmänna biståndsgruppen (dvgen). ; EU:s bistånd och likheter och skillnader. ; Instruktion för CARDS-kommittémötet . ; Instruktion för CARDS-kommittémötet . ; Instruktion inför mötet i allmänna biståndsgruppen . Telemeddelande Mnr UD-2/20070110-3. ; Jämställdhetsanalys, EU-gruppen, GU. , utvecklingssamarbete, EU- gruppen; Punkter ur besök i . , Protokoll ΙΙΙ:2 UD2007/7290/MU. ; Rapport från CARDS-kommittémötet . ; Rapport från CARDS-kommittémötet . ; Rapport från i . (A) Mnr UD-2/20060613-16. ; Rapport från 95:e mötet med EU:s humanitära biståndskommitté, HAC, . ; Regleringsbrev för avseende . ; Regleringsbrev för avseende . 13BREFERENSER 2006/07:RFR7 ; Regleringsbrev för avseende . ; Regleringsbrev för avseende . ; Regleringsbrev för avseende . ; Riktlinjer för samarbetsstrategier. UD2005/24624/GU. ; Sammanställning av enkät om framsteg i effektiviseringen av EG-biståndet, inkl. samordningsfrågor. ; Svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbete. ; deltagande i de genomförandekommittéer som faller inom UD:s ansvarsområde. ; Underlag om aktuella EU-frågor inom rådskonstellationen GAERC, externa relationer, där driver ett jämställdhetsperspektiv. ; Utkast Handlingsplan för arbete med jämställdhetsintegrering 2006. Arbetspapper 2006- 03-29, reviderad . (Detta utkast har enligt UD senare fastställts). ; Årsrapporten över EG:s utvecklingssamarbete . ; Ökad kvalitet och effektivitet i EG:s utvecklingssamarbete svensk strategi. , reviderad (Arbetspapper). (Konsoliderade versioner avses när så är tillämpligt. Referens endast till grundläggande rättsakt.) Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Partnerskapsavtal mellan medlemmarna i gruppen av stater i , och , å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i . EGT L 317, 2000. Internt avtal mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan staterna i , och , å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i () , och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig. EUT L 317, 2000. 2006/07:RFR7 13BREFERENSER Internt avtal mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 20082013 i enlighet med AVSEG-partner- skapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig. EUT L 247, 2006. beslut nr 3/2003 av om användning av medel ur nionde Europeiska utvecklingsfondens anslag för långsiktig utveckling till inrättandet av en fredsbevarande resurs för . EUT L 345, 2003. Budgetförordning av för den nionde Europeiska utvecklingsfonden. EUT L 83, 2003. och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 antagen av rådet om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete. EUT L 378, 2006. och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av om upprättande av ett stabilitetsinstrument. EUT L 327, 2006. och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. EUT L 310, 2006. och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen. EUT L 386, 2006. Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen. EUT L 210, 2006. och rådets förordning (EG) nr 491/2004 av om inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredje land i fråga om migration och asyl (). EUT L 80, 2004. och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet. EUT L 143, 2004. och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer. EGT L 224, 2003. och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna. EUT L 224, 2003. Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av med budgetförordning för Europeiska gemenskapens allmänna budget. EGT L 248, 2002. 13BREFERENSER 2006/07:RFR7 Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. EUT L 357, 2002. Rådets förordning (EG) nr 381/2001 av om inrättande av en mekanism för akuta ingripanden. EGT L 57, 2001. och rådets förordning (EG) nr 1724/2001 av om åtgärder mot antipersonella landminor i utvecklingsländer. EGT L 234, 2001. och rådets förordning (EG) nr 2130/2001 av om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i och . EGT L 287, 2001. och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av om utvecklingssamarbete med . EGT L 198, 2000. Rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av om bistånd till , och , , och f.d. jugoslaviska republiken samt om upphävande av förordning (EG) nr 1628/96 och om ändring av förordningarna (EEG) nr 3906/89 och (EEG) nr 1360/90 och besluten 97/256/EG och 1999/311/EG. EGT L 306, 2000. Rådets förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 av om bistånd till partnerstaterna i och . EGT L 12, 2000. och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess. EGT L 288, 2000. och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna. EGT L 288, 2000. Rådets förordning (EG) nr 975/1999 av om att fastställa krav för genomförande av åtgärder för utvecklingssamarbete som bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. EGT L 120, 1999. Rådets förordning (EG) nr 976/1999 av om att fastställa krav för genomförande av gemenskapsåtgärder som inte avser utvecklingssamarbete och som inom ramen för gemenskapens utvecklingspolitik bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i tredje land. EGT L 120, 1999. Rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument. EGT L 161, 1999. 2006/07:RFR7 13BREFERENSER Rådets förordning (EG) nr 1268/1999 av om gemenskapsstöd för föranslutningsåtgärder för jordbruket och landsbygdens utveckling i kandidatländerna i . EGT L 161, 1999. Rådets beslut av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. (1999/468/EG.) L 184, 1999. Överenskommelse mellan och kommissionen om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut /468/EG av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. EUT L 256, 2000. Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna. EGT L 213, 1998. Rådets förordning (EG) nr 1659/98 av om decentraliserat samarbete. EGT L 213, 1998. Rådets förordning (EG) nr 2836/98 av om genusfrågornas integrering med utvecklingssamarbetet. EGT L 354, 1998. Rådets förordning (EG) nr 2046/97 av om samarbete mellan nordliga och sydliga länder i kampen mot narkotika och narkotikamissbruk. EGT L 287, 1997. Rådets förordning (EG) nr 1257/96 av om humanitärt bistånd. EGT L 163, 1996. Rådets förordning (EG) nr 2258/96 av om återanpassnings- och återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer. EGT L 306, 1996. Rådets förordning (EG) nr 1488/96 av om finansiella och tekniska stödåtgärder () för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan och . EGT L 189, 1996. Rådets förordning (EG) nr 1292/96 av om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen. EGT L 166, 1996. Rådets förordning (EG) nr 1734/94 av om ekonomiskt och tekniskt samarbete med de ockuperade områdena. EGT L 182, 1994. Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i och . EGT L 52, 1992. Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av om ekonomiskt stöd till vissa länder i centrala och östra . EGT L 375, 1989. 13BREFERENSER 2006/07:RFR7 Dokument från Europeiska unionens råd