rfr · GU0WRFR7 · 2007-07-09 00:00:00 — presenterade kommissionen ett meddelande om en färdplan för jämställdhet 20062010 som gäller generellt för EU. Planen bygger på den gemensamma ramstrategin för jämställdhet och innehåller de viktigaste insatserna som kommissionen planerar inom sex prioriterade områden. Dessa områden är: att uppnå ekonomisk självständighet för kvinnor och män, 232United Nation, UN Millennium Development Goals Report 2006. 233KOM (2007) 49 slutlig. 234KOM(96) 67 slutlig. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 att stärka möjligheterna att förena arbete, privat- och familjeliv, att främja en jämn fördelning av kvinnor och män i beslutsfattande, att undanröja könsrelaterat våld och handel med människor, att motverka könsstereotypa mönster i samhället och att främja jämställdhet utanför EU. Meddelandet innehåller också en del som behandlar åtgärder för förbättrad styrning av jämställdhetsarbetet på EU-nivå. Kommissionen har också redovisat exempel på indikatorer som ska användas för uppföljning av färdplanen, och vid behov kommer fler indikatorer att utvecklas. Av meddelandet framgår att indikatorer för att integrera jämställdhet inom utvecklingspolitiken ska utvecklas. Utvecklingen mot jämställdhet kommer att följas upp på EU-nivå genom kommissionens årliga rapport till Europeiska rådets vårtoppmöte. Utvecklingen följs också av jämställdhetsministrarna och av en kommissionärsgrupp för grundläggande rättigheter och lika möjligheter. konstaterade i en promemoria 2005 att arbetet med jämställdhetsintegrering i EU har kommit längre inom några politikområden än inom andra områden. Utvecklingssamarbetet var, enligt promemorian, ett av fyra områden där departementet ansåg att jämställdheten var tydligt integrerad. De övriga områdena var , regelverket för strukturfonderna samt forsknings- och utbildningspolitiken.235 gjorde handläggare vid och biståndsmyndigheterna en genomlysning av EU:s bistånd i förhållande till det svenska biståndet (se även kap. 5). Jämställdhetsfrågorna har, enligt rapporten, varit en del av EG:s biståndspolitik då ministerrådet antog en resolution i frågan.236 Enligt rapporten hade generaldirektoraten utarbetat handböcker om kvinno- och genusfrågor som användes inom program- och projektarbetet. innehöll riktlinjer och arbetsmetoder för att föra in genderaspekter i samtliga steg under ett projekts planering och genomförande. Inom kommissionen användes de kriterier som hade utarbetats av /DAC för att tillgodose både kvinnors och mäns deltagande i alla faser av projektens genomförande. Vidare framgick att man strävade efter att könsuppdelad statistik skulle användas vid samtliga EU-finansierade projekt. Därutöver hade ett omfattande utbildningsprogram påbörjats av de generaldirektorat som då ansvarade för utvecklingssamarbetet.237 Syftet med programmen var att utbilda personalen inom samtliga nivåer om hur jämställdhetsfrågorna skulle hanteras. 235Näringsdepartementet, Jämställdhetsintegrering i EU- samarbetet, PM . 236Utrikesdepartementet, EU:s bistånd och likheter och skillnader, 1995. 237De generaldirektorat som avses är DG Ιoch DG VΙΙΙ. 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET Av den svenska strategin som fastställdes framgick att EU ökat sina ansträngningar för att lyfta fram jämställdhetsfrågorna i alla delar av biståndet. Enligt strategin var ett viktigt steg resolutionen om integrering av jämställdhetsaspekter i utvecklingssamarbetet som antogs av EU:s biståndsministrar 1995. I resolutionen slog man fast att ett jämställdhetsperspektiv skulle integreras i alla insatser på projekt-, program- och landnivå från planeringsfasen till utvärderingsfasen. Denna övergripande integrering skulle kompletteras med särskilda strategiska åtgärder för att öka den ekonomiska, politiska och sociala jämställdheten mellan kvinnor och män. Vidare skulle kommissionen ta upp jämställdhetsfrågorna i dialog och förhandlingar med samarbetsländerna när det gällde lagstiftning, politik och institutioner.238 och rådet antog 1998 den första förordningen om jämställdhet inom utvecklingssamarbetet.239 Av denna framgår bl.a. att rådet, i antagna slutsatser , har lagt vikt vid kvinnornas roll i utvecklingssamarbetet. Av förordningen framgår vidare att gemenskapen ska ge ekonomiskt stöd och förmedla tekniskt kunnande för att stödja jämställdhetsintegrering i alla politikområden och i alla insatser inom utvecklingssamarbetet. Den ekonomiska ramen för stödet uppgick till . Denna förordning ersattes med en ny förordning 2004.240 Även denna förordning omfattade stöd till integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla områden av utvecklingssamarbetet kombinerat med särskilda åtgärder för kvinnor. Syftet var att främja jämställdhet mellan könen som ett viktigt bidrag till fattigdomsminskningen. uppgick den ekonomiska ramen för att genomföra åtgärder till . Denna förordning upphörde när det nya instrumentet för utvecklingssamarbete trädde i kraft . I förordningen som avser det nya instrumentet ingår jämställdhetsinsatser som en del i ett tematiskt program, Att investera i människor, och omnämns vidare i de geografiska programmen.241 Ansvarsförhållanden för jämställdhetsintegrering i biståndet I likhet med den rådande ansvarsfördelningen inom biståndsområdet vid kommissionen svarar GD Utveckling för policyfrågor medan EuropeAid ombesörjer att policyn genomförs. För det humanitära biståndet svarar ECHO för genomförandet. ECHO har inga generella riktlinjer för jämställdhet. Det finns exempel på att riktlinjer för sektorer omfattar integrering av jämställdhet. Ett sådant exempel är vatten och sanitet där en särskilt del avser jämställdhetsfrågor och jämställdhetsaspekterna är integrerade i dokumentet. 238Utrikesdepartementet, Svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbete, . 239Förordning nr 2836/98. 240Förordning nr 806/2004. 241Förordning nr 1905/2006. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 Kommissionen har även en expertgrupp för genderfrågor i biståndspolitiken. Den består av jämställdhetsansvariga från medlemsstaternas departement eller biståndsorgan. Exempel på genomförda insatser har EU beslutat om mål för att bidra till ökad jämställdhet i fattiga länder. I Europeiskt samförstånd om utveckling är jämställdheten en av fem centrala principer för biståndspolitiken.242 Enligt ska jämställdheten vara ett centralt inslag i varje partnerskap och i varje nationell utvecklingsstrategi.243 Vidare har jämställdheten varit en viktig aspekt i de ekonomiska partnerskapsavtalen och riktlinjer för programmering på alla nivåer och sektorer enligt uppgift vid intervjuer med företrädare för kommissionen. Utbetalningar av budgetstöd är knutna till de resultat som uppnåtts, vilka mäts med hjälp av olika indikatorer. De könsspecifika indikatorerna avser i vilken utsträckning kvinnor har tillgång till viktig hälsoservice och utbildning.244 Parallellt med att jämställdhetsintegrering ska göras i alla insatser som kommissionen genomför har det funnits ett särskilt tematiskt program för jämställdhetsåtgärder och en särskild budgetlinje för detta ändamål i enlighet med den ovannämnda förordningen som gällde fram till . En utgångspunkt för de insatser som har genomförts var den femåriga handlingsplanen som kommissionen antog 2001.245 Planen var inriktad på att öka kompetens och kunskap hos kommissionens personal både i och på fältet om hur man genomför ett effektivt utvecklingssamarbete som gynnar både kvinnor och män. Ett omfattande utbildningspaket har utvecklats och genomförts. Handlingsplanen omfattade även insatser för att utveckla metoder och riktlinjer för arbetet inklusive kvalitetssäkring. På grundval av denna plan utvecklade EuropeAid därefter konkreta riktlinjer och metoder för genomförandet.246 Denna insats omfattade både information om kommissionens åtagande om jämställdhetsintegrering och metoder och manualer för att omsätta dessa åtaganden i genomförandet av kommissionens insatser. Detta arbete genomfördes till stor del inom ramen för en helpdesk för jämställdhetsintegrering som utvecklades med stöd av UNIFEM och som drivs av Internationella arbetsorganisationen () på uppdrag av kommissionen.247 Det nuvarande kontraktet med gick ut . 243KOM(2005) 489. 244European Commission, Annual report 2006 on Community´s Development Policy and the Implementation on External Assistance in 2005. 245KOM(2001)295. 246http://ec.europa.eu/europeaid/projects/gender/resources_en.htm Toolkit on Mainstreaming Gender Equality in EC Development Cooperation. 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET uppgift vid intervjuer har kommissionen för avsikt att fortsätta med helpdesken eftersom den bidragit till att höja kunskapen om behovet av att genomföra jämställdhetsintegreringen i alla insatser. Sammantaget har alla genomförda insatser för att tillämpa jämställdhetsintegreringen blivit väl mottagna av kommissionens personal, enligt uppgifter vid intervju med företrädare för EuropeAid och för GD Utveckling. Kommissionens utbildningssatsning har omfattat personal både vid 24 delegationer och i . Totalt har 800 personer fått del av utbildningen.248 Utbildningen har inte ännu omfattat den högsta ledningen och mellanchefsnivån. De ursprungliga planerna omfattade även dessa målgrupper men det uppges ha varit svårt att engagera dessa nivåer, eftersom de inte har kunnat avsätta tid för utbildningen. fanns inte längre några planer på att nå dessa målgrupper, enligt en företrädare för EuropeAid. Av kommissionens årsrapport framgår att trots att det finns ett stöd för att integrera jämställdheten i både givarländer och utvecklingsländer sker det små framsteg på landnivå. Denna slutsats framkom vid en gemensam konferens som för kvinnor (UNIFEM) och kommissionen anordnade . Av kommissionens färdplan för jämställdhet som omfattar alla politikområden och som nämns i ovanstående avsnitt framgår att EU kommer att fortsätta sitt arbete med att främja utbildning och en säker miljö för flickor och kvinnor, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, kvinnors egenmakt, vilket är ett led i kampen mot hiv/aids, och kampen mot kvinnlig könsstympning. EU och medlemsstaterna måste, enligt planen, verka för kvinnors deltagande i näringslivet, i politiken och i beslutsfattandet, i konfliktförebyggande åtgärder och konfliktlösning, fredsarbete och återuppbyggnad. Kommissionen identifierar ett antal nyckelåtgärder som man avser att vidta för att genomföra jämställdhetsintegreringen i bl.a. biståndspolitiken enligt följande: Övervaka och främja integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden och vidta särskilda åtgärder inom den europeiska grannskapspolitiken, EU:s yttre förbindelser och biståndspolitik, vid politisk dialog och programplanering som omfattar strategidokumenten för respektive land och strategidokumenten för fattigdomsbekämpning. När det gäller tillämpningen kommer man att ägna särskild uppmärksamhet åt att integrera jämställdhetsperspektivet i de nya biståndsformerna, dvs. budgetstöd och sektorsprogram. Lägga fram ett meddelande om hur EU vill förverkliga jämställdheten i utvecklingssamarbetet. Verka för att jämställdhetsperspektivet genomsyrar EU:s humanitära biståndsinsatser genom att integrera det i de tematiska och tekniska 248 European Commission, Annual report 2006 on Community´s Development Policy and the Implementation on External Assistance in 2005. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 genomgångarna även när det gäller kapacitetsuppbyggnad och utvärderingar. Öka jämställdheten i Medelhavsområdet.249 Medverka vid genomförandet av handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens som anordnades i och andra relevanta internationella och regionala överenskommelser genom att stödja program, kapacitetsuppbyggnad och datainsamlingskapaciteten i utvecklingsländerna. Bidra till att tillämpa FN:s säkerhetsråds resolution nr 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, bl.a. genom att utarbeta riktlinjer för att integrera jämställdhetsaspekten i krishanteringsutbildning. Främja kvinnoorganisationer och kvinnonätverk. Kommissionen har, , lagt fram ett meddelande om jämställdhetsintegrering i utvecklingssamarbetet. I avsnitt 8.8 redovisas hanteringen av denna fråga. 8.4 mål och arbete Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män har varit en viktig fråga för bilaterala utvecklingssamarbete sedan 1960-talet.250 Jämställdhet har varit ett mål för internationella utvecklingssamarbete , då efter förslag från regeringen beslutade om ett sådant mål.251 I övrigt fastställde mål för utvecklingssamarbetet som avsåg resurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomisk och social utjämning, demokratisk samhällsutveckling samt en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Syftet med att fastställa ett särskilt mål för jämställdhet var att tydligt lyfta fram jämställdhetsfrågorna i biståndspolitiken. Detta sågs som en betydelsefull politisk signal när det gäller frågans vikt. har bl.a. i ett betänkande, där frågan om jämställdhet inom utvecklingssamarbetet behandlades utförligt, uppmärksammat att hade tagit fram en policy för jämställdhet mellan män och kvinnor i det svenska utvecklingssamarbetet bilateralt, multilateralt och genom enskilda organisationer.252 I denna uppföljning har vi inte kunnat ta del av den policy som utskottet har refererat. Vid saknas kunskap om att en sådan policy finns eller har funnits. antog en ny politik för global utveckling, PGU.253 I stället för de tidigare sex biståndsmålen fastställdes ett mål för utvecklings- 249I antog kommissionen en femårig handlingsplan för att stärka kvinnornas roll i samarbetet inom ramen för partnerskapet Euromed. 250I exempelvis statsverkspropositionen 1963 formulerades idéer om att stödja u- ländernas kvinnor genom svenska biståndsinsatser. Ambassadör kom med en utredning om kvinnors utsatta situation i det afrikanska samhället. 1995/96:153, bet. 1995/96:UU18. 2004/05:UU2, bil. 3, Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet. 2002/03, bet. 2003/04:UU3, rskr 2003/04:112. 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET samarbetet: att skapa förutsättning för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. (Se även bilaga 7.) Av bilagan framgår att ett av de åtta huvuddragen är jämställdhet mellan kvinnor och män. Jämställdhet lyfts fram som dels en rättighetsfråga, dels en grundläggande förutsättning för minskad fattigdom. Ett jämställdhetsperspektiv ska också integreras i arbetet med de övriga huvuddragen. I samband med att utrikesutskottet behandlade regeringens proposition som låg till grund för beslut påpekade utskottet att det är viktigt att förstärka det praktiska arbetet med att konsekvent införliva en könsmedvetenhet och ett jämställdhetsperspektiv i bl.a. utvecklingssamarbetet. I syfte att åstadkomma systematik och kontinuitet i alla myndigheters arbete ska, enligt utskottets mening, handlingsplaner utarbetas. Genus- och könskonsekvensanalyser ska även genomföras. Inom alla politikområden ska mål och indikatorer identifieras som sedan ska vara vägledande för verksamheten. Utskottet lyfte även fram att kvinnor och flickor bör tillförsäkras samma rättigheter som män och pojkar. Diskriminering av kvinnor och flickor i såväl samhället som i familjen hindrar att de erkänns som fullvärdiga medborgare med lika rättigheter som män och pojkar. Kvinnor och flickor tillhör ofta de fattigaste människorna. har, enligt utskottet, antagit en roll som pådrivare internationellt i jämställdhetsfrågor. I arbetet med millenniemålen måste ett genusperspektiv ständigt beaktas som mansrollen och det manliga våldet måste uppmärksammas. Vidare pekade utskottet på att jämställdhetspolitiken har bäring på alla politikområden. Varje departement och myndighet har ett ansvar för främjandet av jämställdhet i arbetet för en hållbar och rättvis global utveckling inom sina politikområden. Jämställdhet utgör en av grundförutsättningarna för en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet konstaterade att den föreslagna politiken gjorde det tydligt att jämställdhet mellan män och kvinnor, flickor och pojkar var viktigt i rättighetsperspektivet och i fattiga människors perspektiv. Att slopa det tidigare särskilda delmålet innebar, enligt utskottet, att jämställdhetsarbetet ändå behåller samma tyngd som . har i många sammanhang, utöver vad som nämnts ovan, gjort uttalanden om jämställdhet, kvinnor och kvinnors situation inom sitt beredningsområde. Detta förhållande är särskilt tydligt när det gäller utvecklingssamarbetet. I exempelvis utskottets budgetbetänkande (utgiftsområde 7) hänvisade utskottet till att jämställdhet mellan kvinnor och män utgör ett av huvuddragen för politiken för global utveckling.254 Utskottet poängterade vikten av att i utvecklingssamarbetet arbetar med ett tydligt jämställdhetsperspektiv inom alla sektorer och program. Det är av stor vikt att 2005/06:UU2. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 kvinnors förutsättningar, kompetens och rätt till beslutsfattande tas till vara i så stor utsträckning som möjligt då det inte sällan är kvinnorna som är de främsta bärarna av ett lokalsamhälles traditionella kunskaper. Trots att många fattiga kvinnor är analfabeter har det visat sig att undervisning av flickor och kvinnor ger störst utdelning i kunskapsspridning, förbättrad hälsa och höjd levnadsstandard. Kvinnor utgör av arbetskraften inom livsmedelsproduktionen i och tar ett mycket stort ansvar för försörjningen. Trots detta utesluts de ofta från beslutande församlingar på alla nivåer i frågor som rör fördelning av gemensamma ekonomiska resurser. På många håll i kränks de mänskliga rättigheterna för kvinnor systematiskt. Utskottet välkomnade den av regeringen aviserade inriktningen som innebar att särskilt uppmärksamma jämställdhet i biståndsarbetet . Utskottet menade att en avsikt med utvecklingssamarbetet är att på ett tydligt sätt lyfta fram fattiga kvinnor, män och barn som individer och aktiva subjekt. De fattigas perspektiv på utveckling ska vara vägledande för globala politik som helhet. Utskottet framhåller vidare att demokratiarbetet bör medföra att fler kvinnor kommer med i beslutande församlingar och i det politiska livet vilket också hade varit en av slutsatserna från utrikesutskottets särskilda projektgrupp som hade följt upp jämställdhetsarbetet inom utvecklingssamarbetet. Vidare påpekades att jämställdhetsfrågornas och jämställdhetsinsatsernas betydelse innebär att frågorna bör stå mer i fokus i budgetsammanhang. I sitt budgetbetänkande (utgiftsområde 7) påpekar utskottet att utvecklingssamarbete behöver utvecklas och skärpas bl.a. när det gäller kvinnors villkor och jämställdhet.255 Utskottet uttalade sitt stöd för regeringens slutsats att främjande av jämställdhet och förstärkning av kvinnors och flickors situation är en förutsättning för en rättvis och hållbar global utveckling och för möjligheterna att nå FN:s millenniemål. Vidare uppmärksammade utskottet att /DAC menar att risken är stor att millenniemålet om att främja jämställdhet och ökade möjligheter för kvinnor inte kommer att nås.256 Visserligen äger det rum en utveckling i rätt riktning, men förändringshastigheten är inte tillräckligt hög. Utskottet pekade även på att FN:s millenniemålsrapport visade att könsskillnaderna är stora på flera områden (se även avsnitt 8.4). Det är, enligt utskottet, angeläget att biståndsinsatser lyfter fram rätten och tillgången till utbildning för flickor och kvinnor. Utskottet ställde sig även bakom insatser mot människohandel och bekämpande av könsrelaterat våld. Utskottets utvärdering av jämställdhetsarbetet har inom sitt arbete med uppföljning och utvärdering genomfört en uppföljning av jämställdhetsarbetet inom utvecklingspolitiken.257 2006/07:UU2. 256Utbildningsskillnader beroende på kön ska elimineras, helst men inte senare än 2015 (millenniemål nr 3). 2004/05:UU2, bil. 3, Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet. 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET Utvärderingen genomfördes av en projektgrupp som tillsattes av utrikesutskottet. Arbetet utfördes genom en s.k. metautvärdering dvs. att man tog del av andra aktörers utvärderingar inom området. Vidare hade även och Sida redogjort för projektgruppen för sina respektive arbeten för att utvärdera målet om jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Projektgruppen bekräftar att den svenska politiken för global utveckling även framgent skapar förutsättningar för att jämställdhet kommer att vara centralt i internationella utvecklingssamarbete. Enligt gruppens mening kan beslut om politiken för global utveckling på ett positivt sätt bidra till ökad jämställdhet inom utvecklingsområdet. Utvärderingen visade att i många länder betraktas som ett föregångsland när det gäller jämställdhet inom utvecklingssamarbetet. Projektgruppen uttalade att detta förhållande förpliktar . då projektgruppen genomförde sitt arbete saknades ett delmål inom ramen för FN:s millenniemål som omfattade frågor om sexuell och reproduktiv hälsa, vilket uppmärksammades av gruppen. skapades emellertid ett nytt delmål som rörde sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt en indikator för att mäta måluppfyllelser. I detta sammanhang framhåller gruppen att bedrivit ett aktivt arbete inom detta område. Att främja en trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa i befolkningen har utgjort en hörnsten i det folkhälsopolitiska arbetet. Rätten att själv få välja partner, samlevnadsform och om eller när man ska få barn borde gälla för alla människor. Denna rätt är dock långt ifrån säkerställd, även om det skett vissa förbättringar inom området. Det är viktigt att sprida denna rättighet till alla, och projektgruppen förutsätter, i likhet med utrikesutskottet, att även fortsättningsvis arbetar aktivt internationellt för människors sexuella och reproduktiva hälsa. har goda förutsättningar att dela med sig av sin tradition när det gäller upplysningsarbete. Resultatet av utvärderingen föranledde följande rekommendationer från projektgruppen till utskottet om arbetet med jämställdhet inom utvecklingsfrågorna: Tydliggöra det ansvar som faller på att noga beakta jämställdhetsfrågorna i utvecklingssamarbetets alla delar.258 Notera svårigheterna att i budgetsammanhang hävda jämställdhetsfrågornas och jämställdhetsinsatsernas betydelse. Överväga hur arbetet med uppföljning och utvärdering kan utvecklas för att bli ett användbart verktyg i jämställdhetssträvandena inom utvecklingssamarbetet. Ställa högre krav på enskilda organisationer när det gäller uppföljning och utvärdering av hur jämställdhetsaspekterna i utvecklingssamarbetet har fungerat. 258 Projektgruppen hänvisade bl.a. till att för internationellt bistånd hade avvecklats. Detta råd var ett rådgivande organ till Sida men det hade även till uppgift att sprida information i om u-landsbistånd. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 Uppmärksamma kvinnojourers möjliga roll i utvecklingssamarbetet. Utveckla ett förhållningssätt, t.ex. i form av en uppförandekod eller motsvarande, i jämställdhetsfrågor för de organisationer där är delaktigt. har därefter i flera betänkanden återkommit till gruppens resultat och redovisat att man har ställt sig bakom projektgruppens uppfattning.259 Sammanfattningsvis visar genomgången av beslut och uttalanden att har varit både tydlig och konsekvent när det gäller vikten av att arbetar med ett tydligt jämställdhetsperspektiv i utvecklingssamarbetet. 8.5 Regeringens insatser för jämställdhet i EU- samarbetet Regeringen har, enligt en promemoria från Statsrådsberedningen , alltsedan EU-medlemskapet 1994 verkat för att öka jämställdhetsfrågornas tyngd i det europeiska samarbetet.260 Enligt promemorian har denna ambition stadfästs på en rad sätt. regeringsförklaring angavs att jämställdhetsaspekter skulle integreras i samtliga . I regeringsförklaringen konstaterades att aktivt driver på det internationella jämställdhetsarbetet inom EU och FN.