rfr · GU0W5 · 2007-05-01 00:00:00 — Det tycker vi inte är bra. (): Jag har ett par frågor till . EU har ett regelverk. Sedan finns det en rad med inhemska regler. De reglerna är inte till för att underlätta på något vis, utan det är precis tvärtom. Jag var med Eldrimner på resan i . Bland annat var vi på en liten getgård. Jag är alldeles övertygad om att den gården skulle svenska livsmedelsinspektörer spika igen , kanske till och med låta öva på den. Men den gården exporterar trots allt ost till mest exklu- Jag kan inte tänka mig att de sprider död och pest omkring sig med den exporten. Det verkar som om vi i har en bacillskräck som inte finns i övriga . Är du beredd att försöka skrota de värsta avarterna av de svenska inhemska reglerna så att vi kan börja anpassa oss efter det som övriga rättar sig efter? Det pratas så många vackra ord om det närproducerade, om korta transportavstånd, marknaden är nära och allt är bra. Men än så länge har det varit mest fagra ord, ingenting annat. från nämnde i sitt anförande svårigheten med att få en lokal godkänd och kostnaderna för att bygga upp en lokal. Det finns många goda idéer på landsbygden om hur man ska kunna göra med vissa verksamheter med småskalig livsmedelsproduktion och allt vad det är. Men man bryter benen av sådana tankar . Ingen har råd att sätta sig i skuld innan en produktion har kommit i gång. Idéerna ute på landsbygden får inte blomma. Det måste finnas en möjlighet att få börja sin verksamhet i smått och sedan få växa in i systemet. Jag pratar av egen erfarenhet. Jag började i liten skala, och jag har vuxit sakta men säkert in i systemet och expanderat. Min verksamhet hade inte funnits om jag hade varit tvungen att bygga upp allt på en och samma gång. Är du beredd att försöka ordna så att man få börja småskaligt efter vissa annorlunda regler? Naturligtvis ska det vara under säkra förhållanden. Sedan var det frågan om småskalig slakt. Jag kan inte låta bli att poängtera att det är bättre att slaktaren kommer till djuren än tvärtom. (): Jag är mest intresserad av konsumenternas roll. Här har talats mycket om producenter och handel. Hur tycker ni att man ska bära sig åt för att stärka konsumentmakten? Inte alla människor har tillgång till bil och kan åka ut till gårdarna. Det finns många gamla som inte kan, och det finns människor i storstaden. Då gäller det att få in era varor i de stora livsmedelsföretagen, Ica och kooperativen och så vidare. Det styrs av efterfrågan, liksom allt annat. Ni har talat om utbildning av producenterna och inspektörerna, och det behövs säkert. Men konsumenterna är en annan viktig grupp. Inte minst är det fråga om lite av det var inne på, nämligen kopplingen livsmedel och hälsa. Alla bakterier är inte onyttiga, utan det finns också nyttiga bakterier. Jag såg någon undersökning som visade att stenåldersmänniskorna fick i sig hundra gånger så många nyttiga ämnen i sin mat som vi får. Analyserar halten av nyttiga bakterier? Jag vet att ni sysslar lite grann med spårämnen, men du får gärna kommentera. (): Jag skulle gärna vilja lyssna på forskarnas kommentarer till detta. Hur kan forskarna bidra till utvecklingen av småskalig livsmedelsproduktion? , SLU: Jag har ägnat hela mitt liv åt olika aspekter av en hållbar livsmedelskedja, och senast har jag lett ett forskningsprogram, Mat 21. Jag har några kommentarer om småskalig livsmedelsproduktion. Man ser hur tiden verkar för utvecklingen. Det blir mer och mer uppenbart att vi måste satsa mer och mer i detta. Om man ser från ett globalt förändringsperspektiv står världen inför en energiomställning. Det kommer bara av det skälet att innebära att vi inte kommer att skyffla runt mat över hela jorden i den omfattning vi gör . Vi ser klimatförändringarna som kommer att ändra matproduktionen i världen. I vår del av världen kommer vi att åtminstone i det korta perspektivet att dra fördelar av det. Kraven på oss kommer att öka att producera mat. Vi ser också i spåren av detta att sannolikt kommer vi att få ökade problem med smittspridning i världen och i alla skalor. Det betyder också att vi säkert kommer att få anledning att se över hur vi flyttar mat och producerar mat i världen. I den nationella och den lokala skalan kan vi konstatera, vilket flera har gjort, att konsumenten i allt högre grad efterfrågar närproducerad mat och mat med mervärden. Jag tror att debatten om klimatfrågan och hela medvetenheten är en jättebra draghjälp för en hållbarhetsanpassning totalt sett i världen. Jag tror på, som Eldrimner, att överföring av praktisk kunskap i branscherna till att bli en gemensam sak är utmärkt, och det behövs. Med erfarenheter från Agenda 21-arbetet , då hade vi en stor satsning kring praktiskt orienterad verksamhet, skulle jag vilja dra slutsatsen, med applicering på småskalig produktion, att vi bör komplettera med ett vetenskapligt stöd i utvecklingen. Det ger ökade möjligheter att få en mer målstyrd inriktning och att inte alla behöver göra samma misstag. Flera av frågorna är forskningsbara. Kunskapsstödet är otillräckligt. Vi har pratat med forskningsrådet. Vi har träffat representanter från i en samlad krets och diskuterat hur forskningen ser ut. Det finns möjlighet att söka mindre resurser inom befintliga stöd. Men det räcker inte som jag ser det. Jag uppmanar till att se över möjligheterna att förstärka forskningsstödet till en positiv utveckling av den småskaliga produktionen och en forskning som har en mycket nyttoorienterad inriktning, som har stora inslag av dialog inte bara mellan myndighet och småskaliga producenter utan också mellan forskarvärld och praktik. Den dialogen, bryggan, behöver också förstärkas väsentligt. Det kan göras inom ramen för forskning och program. , SLU: och jag jobbar på samma institution, på SLU. Jag jobbar mest med frågor om forskningskommunikation. gjorde mig glad. Då ringde en redaktör på Praktiskt Butiksarbete och frågade om inte vi kunde hjälpas åt att göra en leverantörsguide som skulle skickas ut till handeln, 5 000 butiker och 500 restauranger. Handlarna är vana vid att få leverantörsguider. Vi jobbade med det och fick fram en leverantörsguide . håller vi på att jobba med den nya utgåvan som ska komma . I den här finns 200 småskaliga producenter. Det är både hantverksmässiga och de som är lite större, upp mot 50 anställda, som vi har pratat om här. De producerar mat med lokal och regional identitet. Det är mat från hembygden. Det är det som konsumenterna vill ha. Guiden heter Matland , och den ligger här ute om ni vill ta den med er. Jag är ansvarig för webbplatsen , och vi jobbar mycket med stöd för konsumenter så att konsumenter ska kunna göra medvetna val när det gäller maten och hälsan. Det är otroligt viktigt att stödja konsumenterna. Det är konsumenternas efterfrågan som driver utvecklingen. Vi är inte bara en wepplats. Vi är ute i skolor och möter ungdomar i och i gymnasiet. Det är ett enormt intresse för dessa frågor. De tycker att det är jättekul att diskutera frågor om jordbruk, livsmedelsförädling, nyttigt och inte nyttigt. Jag tycker att man ska stödja arbetet i skolan. Hem- och konsumentkunskap samt idrott och hälsa är viktiga områden för framtiden. : Frågan var om handeln kan hjälpa till med kvalitetscertifieringar. Ja, vi gör det . Vi har själva 140 mindre företag som vi har hjälpt till att kvalitetssäkra. Det är viktigt att säga att kunden kräver säker mat. Då får vi se till att leva upp till det. Det bästa sättet att göra det är att ge grundförutsättningar för småskalig produktion. Det är att dra nytta av vad och gör. Det är den bästa marknadsföringen med ett märke där det framgår att producenten har en godkänd dokumenterad tillverkningsprocess. Jag är för förenklingar och kostnadsbesparingar, men glöm inte bort att också använda den marknadsförutsättning som livsmedelslagstiftningen i innebär, det vill säga att den är unik, bra och ger konkurrensfördelar. Många av verken och myndigheterna gör ett fantastiskt jobb som kunderna kräver och vill ha. Då får vi en bra förutsättning. Vi hjälper gärna till. : Det gällde varför vi har både EU-regler och inhemska regler. Innan vi gick igenom kontrollpaketets fyra förordningar och ramportalen trädde i kraft hade vi i storleksordningen 160170 nationella föreskrifter. Vi har successivt minskat ned dem för att undvika dubbelreglering. Vi har, om jag inte missminner mig, 53 kvarvarande nationella föreskrifter. Det är inom områden som inte ännu är EU-harmoniserade. En del av dem ligger på direk- Så fort det kommer en EU-harmonisering avvecklar vi nationella sådana, för att undvika en dubbelreglering. Jag vill komma tillbaka till hur , och andra länder tilllämpar reglerna. Vi jobbar på att jämställa synsätt. Om man väljer att ha andra parametrar är det FVO, Food and Veterinary Office, kommissionens egen inspektörskår, som kommer ut och tittar på oss, som tittar på och . blir vi tagna i örat, och ibland blir och andra länder tagna i örat. Det är där vi måste sätta en tilltro till att det finns en gemensam värdering av hur vi tillämpar de olika lagstiftningarna. Jag har fått många frågor. Jag fick en fråga om förhandsgranskning eller annorlunda regler, som uttryckte det. Jag antar att han menar någonting som handlar om någon form av förhandsgranskning innan man startar och gör en investering. När det finns dokumentation som vi kan ge våra synpunkter på är man välkommen att komma till oss och diskutera. Graden av godkännande som sådan kan inte göras förrän anläggningen är klar. Men vi har många som kommer och för en dialog på vägen fram till en investering. När det gäller nyttiga bakterier sade jag inledningsvis att säker mat är ett av våra tre huvudområden. Mat och hälsa, bra matvanor, är ett annat stort och viktigt område. Det är klart att vi tittar på hälsoaspekterna, inte minst kopplade till de goda bakterierna. Vice ordföranden: börjar lida mot sitt slut. Tyvärr kan jag inte släppa in några fler frågor från utskottsledamöterna. De tre som var kvar har ställt frågor innan. Ni har haft viss chans att framträda . Som ni märker är frågorna om småskalig livsmedelsproduktion något som engagerar. Inte minst engagerar de oss i miljö- och jordbruksutskottet. Vi ser att det är en fråga som ger möjlighet till tillväxt, till lokal produktion och att vi har ett öppet landskap. Men det ges också möjlighet att bidra till att uppfylla de nationella miljömål som har satts upp i riksdag. Vi kommer säkerligen att få anledning att återkomma till frågorna i en eller annan form. Vi ser med tillförsikt fram emot det. Vi hoppas att er utveckling i den småskaliga livsmedelsproduktionen kan fortsätta, men också att det kan ske med en god dialog med oss politiker, att vi kan lösa en del problem, med myndigheter, de kan lösa en del problem, och med näringslivet som helhet. Tillsammans kan vi få en bra utveckling av detta. Jag vill tacka utskottet och utskottets kansli som har arrangerat det praktiska. Utan dem hade det garanterat inte blivit någon utfrågning. Jag vill tacka er som har varit här och har bidragit till som talare och med frågor och svar. Jag vill tacka er tv-tittare som har tillbringat med oss. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar