eunbil · GU0N2360 · 2007-05-04 00:00:00 — Bilaga 1 (slutlig) Rubrik: (ev.) Förslag till rådets direktiv om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar politisk överenskommelse dokument: KOM (2005) 221 slutlig, Fakta-PM 2004/05:FPM 81, . behandlad vid samråd med : och . Förutom de allmänt hållna bestämmelserna i direktiv /58/EG om skydd av animalieproduktionens djur finns inga särskilda EG-bestämmelser som täcker skyddet av slaktkyckling. Kommissionen har därför tagit fram ett förslag om särskilda regler. publicerade den för djurs hälsa och välfärd en rapport om slaktkycklingarnas välfärd och det är på bl.a. denna rapport samt på bestämmelser om hållandet av slaktkycklingar i vissa medlemsländer (främst och ) som kommissionen grundat sitt förslag. Förslaget antogs av kommissionen . Trots att rådet debatterat förslaget sedan det presenterades har det inte varit möjligt att komma överens om innehållet i direktivet. I syfte att nå ett beslut i frågan har det tyska ordförandeskapet tagit fram ett kompromissförslag. Det tyska ordförandeskapets förslag innebär att stora förändringar gjorts i förhållande till det ursprungliga förslaget. De viktigaste förändringarna rör beläggningsgraden, kontrollerna på slakteri och uppföljning vid påvisade problem. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. prioriterar denna djurskyddsfråga högt. Frågan är viktig även ur ett producentperspektiv. Det ställs ofta högre krav på svenska producenter än på producenter från övriga medlemsstater varför frågan är viktig såväl från djurskydds- som från konkurrenssynpunkt. arbetar för att direktivet blir så långtgående som möjligt. övergripande mål är att ett direktiv som innebär en reell förbättring av djurskyddet inom EU kommer till stånd även om det blir mindre långtgående än det ursprungliga förslaget. Det är inte känt hur ställer sig till det senaste kompromissförslaget. Förslaget innebär att det införs gemensamma minimiregler för skydd av slaktkycklingar i besättningar med 500 djur eller fler och som inte är avelsbesättningar eller kläckerier. Enligt förslaget får beläggningsgraden (kg kyckling per kvadratmeter) inte överstiga /m2 såvida inte anläggningen uppfyller vissa specificerade krav på bl.a. djurmiljön ,vilket innebär att beläggningsgraden får uppgå till /m2. finns också en artikel som möjliggör för besättningar som motsvarar kraven i bilaga 5 att ha ytterligare /m2. efter att direktivet antagits skall kommissionen lägga fram en rapport om ett eventuellt införande av ett harmoniserat märkningssystem för produkter som kommer från djur som hållits i besättningar med mer långtgående djurskyddskrav än EU:s minimilagstiftning till och rådet. Kommissionen skall också lägga fram en rapport om direktivets implementering och dess inverkan på djurskyddet hos kycklingar inklusive utveckling av djurskyddsindikatorer. Denna rapport skall läggas fram . Båda rapporterna skall vid behov åtföljas av lämpligt lagförslag. Medlemsstaterna skall tillförsäkra att det finns utbildning för den som håller kycklingar. Vad som skall ingå i utbildningen framgår av bilaga 4. Den som håller eller äger kycklingarna skall i sin tur se till att de som ser till kycklingarna, fångar dem eller lastar dem skall har fått instruktioner om bl.a. relevant djurskyddslagstiftning. Medlemsstaterna se till att det finns nationella bestämmelser om straff i de fall reglerna i direktivet inte följs. Medlemsstaterna skall också uppmuntra till framtagande och användandet av riktlinjer för god skötsel (art. 8). Att följa dessa är ett krav för att en besättning skall få ha ytterligare /m2. Medlemsstaterna skall se till att samtliga anläggningar uppfyller minst kraven i bilaga 1. Bilagan innehåller bestämmelser om bl.a. vattenkopparnas placering och underhåll, tillgång till foder och att alla kycklingar skall ha tillgång till en torr ströbädd. Vidare skall ventilationen vara tillräcklig och ljudnivån så låg som möjligt. Det finns också bestämmelser om bl.a. rengöring och registrering. Av bilagan framgår att all stympning generellt skall vara förbjuden men enskilda medlemsstater får tillåta näbbtrimning för att förhindra fjäderplockning och kannibalism. Även kastrering av kycklingar kan tillåtas om det utförs av utbildad personal. Uppfyller man enbart kraven i bilaga 1 får man använda en beläggningsgrad om högst /m2. I bilaga 2 anges de krav som ställs för att anläggningen skall få hysa kycklingar vid en beläggningsgrad om maximalt /m2. I bilagan finns bl.a. krav på dokumentation av vissa tekniska detaljer om anläggningen och dess utrustning, t.ex. alarmsystem om elektriciteten försvinner. Vidare skall temperaturen och den relativa fuktigheten i stallet registreras kontinuerligt och koncentrationen av ammoniak får inte överstiga 20 ppm (part per million) och koncentrationen av koldioxid får inte överstiga 3000 ppm. Bilaga 3 innehåller bestämmelser om de kontroller avseende bl.a. dödlighetsfrekvens som skall utföras på slakteriet. På slakteriet skall också utvärderas huruvida andra påvisad problem som t.ex. leverskador kan vara kopplade till dåligt djurskydd. De uppgifter som samlas in på slakteriet skall skickas till besättningens ägare och till den behöriga myndigheten. Dessa uppgifter skall också finnas tillängliga för forskning som syftar till att ta fram djurskyddsindikatorer. I bilaga 4 finns krav på att de kurser som skall hållas åtminstone täcker EG-lagstiftningen om skydd av slaktkyckling och särskilt de bestämmelser som finns i bilagorna 1 och 2. Dessutom skall det ingå bl.a. information om fysiologi, beteende och vad som menas med "stress". Bilaga 5 anger vilka kriterier som måste uppfyllas för att en besättning skall få ha ytterligare /m2. Dessa är att besättningen inte har fått några anmärkningar , tillämpar vissa riktlinjer för god kycklinghållning (enligt art. 8) och ha låg dödlighet. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa I finns det, till skillnad från i de flesta EU-länder, reglerat i lag och föreskrifter hur slaktkycklingar skall inhysas och skötas. Eftersom direktivförslaget skall innehålla minimiregler, som inte kommer att bli mer långtgående än det svenska regelverket, förutses inga större effekter på de svenska reglerna. Förslaget bedöms inte ha några budgetära konsekvenser.