eunbil · GV0N10039 · 2007-12-14 00:00:00 — Bilaga 1 (slutlig) Rubrik: Förslag till och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, - lägesrapport dokument: Fakta-PM Förordningen om växtskyddsmedel /07:FPM21 behandlad vid samråd med : inför jordbruks- och fiskerådet Bakgrund Det nuvarande växtskyddsmedelsdirektivet (91/414/EEG) reglerar förfarandet för godkännande av växtskyddsmedel. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, vilket är tänkt att ersätta det nuvarande direktivet. presenterades en tematisk strategi och tillhörande förslag till ramdirektiv för hållbar användning av bekämpningsmedel. Strategin rör främst användningsfasen för bekämpningsmedel och kompletterar därmed den föreslagna förordningen. Kommissionens förslag har behandlats vid ett antal tillfällen i rådsarbetsgruppen för jordbruksfrågor. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag till revidering av regelverket och ser särskilt positivt på att skyddet för miljö och hälsa har stärkts. har verkat för att regelverket skall revideras, särskilt i syfte att det skall införas strikta kriterier för godkännande av verksamma ämnen i växtskyddsmedel samt möjlighet till substitution av farliga växtskyddsmedel. Kommissionen har i hög grad gått till mötes i dessa frågor. har bedrivit ett aktivt arbete med att minimera riskerna och användningen av växtskyddsmedel, och har helt kunnat fasa ut flera typer av växtskyddsmedel inom jordbruket. Istället används alternativa icke-kemiska metoder. Som kommissionens förslaget ser ut kommer att tvingas godkänna flera av dessa typer av medel igen. ser allvarligt på att framsteg på miljöområdet kullkastas på detta sätt. Förordningen behöver ändras så att medlemsstaterna ges möjlighet att byta ut kemiska växtskyddsmedel mot alternativa icke-kemiska metoder. Därmed kan beroendet av kemiska växtskyddsmedel minska, vilket är helt i linje med ambitionen i den tematiska strategin. En grundläggande förändring som föreslås är att godkännanden av växtskyddsmedel skall ömsesidigt erkännas av alla länder inom respektive zon, där tillhör den nordisk-baltiska zonen. Detta minskar kraftigt de hänsyn som kan tas till olika nationella jordbruks-, växtskydds- och miljöförhållanden. ser positivt på införandet av zoner, men anser att hänsyn ska kunna tas till olika nationella förhållanden inom zonen om det behövs för att skydda miljön. Likaså är det viktigt att inte införandet av zoner minskar förutsättningarna för en god tillgång till medel på marknaden. verkar även för att de olika förslagen i kommissionens paket om växtskyddsmedel dvs. förordningen samt den tematiska strategin och tillhörande förslag till ramdirektiv för hållbar användning av bekämpningsmedel, bättre bör samverka och förstärka varandra för att arbetet med att minimera riskerna och användningen av växtskyddsmedel skall bli effektivt. inställning har genomfört en första behandling av förslaget genom sin omröstade i plenum . Flera av förslagen ligger i linje med vad framfört tidigare, både ensamt och i gemensamma skrivelser tillsammans med våra nordiska och baltiska grannländer. Av omröstningsresultatet framgår att parlamentet vill skärpa förslaget och deras huvudfokus ligger på att minska risker för miljö och hälsa. vill bl.a. ha bredare möjligheter till att tillämpa substitutionsprincipen dvs. att de mest skadliga ämnena byts ut mot mindre skadliga ämnen eller tekniker. föreslår vidare att medlemsländerna ska kunna beakta nationella handlingsprogram vid beslut om godkännande av produkter. Avsikten är att förhindra att enskilda beslut motverkar de nationella målsättningar och åtgärder som länder har infört för särskilda medel eller användningar inom ramen för sina handlingsprogram. Ett förslag som parlamentet inte gav stöd till var indelningen av EU:s medlemsländer i tre godkännandezoner. Parlamentet vill istället att ömsesidigt erkännande ska gälla alla medlemsländerna men också att det ska finnas möjlighet för enskilda länder att ha förbud mot ett visst ämne. Förslaget Kommissionens förslag syftar bland annat till att förbättra skyddsnivån för människors hälsa och miljö. För att uppnå detta föreslås striktare miljö- och hälsoskyddskriterier för godkännande av aktiva substanser i växtskyddsmedel. Dessutom finns regler om substitution av växtskyddsmedel när säkrare medel finns. Förslaget syftar även till att förenkla godkännandeprocessen och förkorta handläggningstiden. Kommissionen föreslår att strikta tidsgränser för myndigheternas handläggning läggs fast i förordningen. För att öka harmoniseringen föreslås regler om samarbete kring godkännande mellan medlemsstaterna inom tre definierade zoner inom EU. I zon ingår de nordiska och baltiska länderna. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Den svenska lagstiftningen om godkännande av växtskyddsmedel utgörs främst av 14 kap. (1998:808) och förordning (2006:1010) om växtskyddsmedel. Kommissionens förslag till förordning kommer att innebära förändringar av den svenska lagstiftningen. Förordningar har allmän giltighet, de är bindande för och direkt tillämpliga i medlemsstaterna. Kommissionens förslag innebär att tidsgränser läggs fast för svenska myndigheters handläggningstider för godkännande av växtskyddsmedel. Förslaget kring samarbete om godkännande inom de tre zonerna innebär ökad harmonisering av vilka växtskyddsmedel som kommer att bli godkända inom dessa zoner. Ekonomiska konsekvenser Prövningen av ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel sker generellt i det land där medlet skall sättas ut på marknaden. Införandet av zoner och ömsesidigt erkännande syftar bl.a. till att förenkla arbetet för medlemsstaterna. Förslaget kan dock på kort sikt väntas öka de administrativa kostnaderna på grund av behovet av samordning mellan medlemsstaterna inom zonen. På väntas kostnaderna för riskbedömningen minska. För att täcka kostnaderna för prövningen av ansökningar betalar sökanden en ansökningsavgift som kompletteras med en årsavgift. Till skillnad från prövningen av verksamma ämnen betalas avgifterna till staten. Motsvarande medel anslås till Kemikalieinspektionens verksamhet. Förslaget till bestämmelser om övervakning och kontroll innebär att detaljerade gemensamma regler om tillsyn skall införas på gemenskapsnivå. Förslaget väntas innebära en större arbetsbelastning för både tillsynsmyndigheter och verksamhetsutövare. Det är svårt att uppskatta i vilken mån kostnaderna för tillsynen kommer att öka. Ev. ökade utgifter för statsbudgeten bör finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 23.