eunbil · GU0N2262 · 2007-04-13 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål 13139/05 PECHE 203 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört Enligt det () behövs omedelbara åtgärder för att återuppbygga ålbeståndet. Rekryteringen av glasål till Europas kuster har varit så låg som 1 av nivåer som fanns . Dödligheten av blankål (vuxen ål) som vandrar ut i havet för att leka är mycket hög. De svenska fångsterna av ål var ca 5 gånger högre runt 1960 . Det finns ofta en fördröjningseffekt mellan nedgång i rekrytering och när den återspeglar sig i minskade fångster. En fortsatt nedgång i ålfångsterna kan därför förväntas. Frågan om en handlingsplan för ålen har diskuterats . lämnade kommissionen ett förslag till handlingsplan för förvaltningen av ål i ett meddelande och presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (). Det övergripande målet är att på lång sikt uppnå en nivå på lekutvandring motsvarande av den blankålen, som skulle vandrat ut till lek i havet, om fiske och andra mänskliga faktorer inte påverkat uppväxten. Målet ska huvudsakligen åstadkommas genom att medlemsstaterna presenterar förvaltningsplaner med olika åtgärder för att uppnå målet. För mer information se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget till en förordning för europeisk ål. Eftersom beståndssituationen för ålen är allvarlig och hotar både nuvarande och framtida ålfiske är det mycket angeläget att förordningsförslaget utan ytterligare fördröjning kan träda i kraft. Frågan har varit föremål för behandling i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i och det fiske som utnyttjar de bestånden 11984/06 PECHE 238 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen presenterade ett förslag till en förordning om upprättandet av en flerårig plan för att reglera torskfisket i . Syftet med planen är att utarbeta en flerårig strategi för den långsiktiga förvaltningen av torskfisket. En politisk debatt om innehållet i planen kommer att hållas vid jordbruks- och fiskerådet . Det tyska ordförandeskapet anser att det är viktigt att i detta skede i behandlingen utbyta åsikter för att nödvändiga politiska riktlinjer ska tydliggöras. Detta för att framgångsrikt nå en politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiskerådet . I planen är det framförallt tre punkter som framstår som extra angelägna, nämligen kontrollen, fiskeansträngningen (efforten) och det småskaliga fisket. Med en ineffektiv kontroll blir många förvaltningsåtgärder kraftlösa. Man kan urskilja två huvudproblem, dels problemet med verksamheten i sig dvs. det pågående illegala fisket, dels problemet med ett krångligt regelverk som är svårt att efterleva. Kommissionen har lagt fram en rapport om det illegala fisket där det framgår att alla medlemsstater kring ägnar sig åt illegalt fiske. Vad gäller fiskeansträngningen (efforten) så föreslås i planen att den ska regleras med stoppdagar (förutbestämda dagar då fiske är förbjudet). Medlemsstaterna har dock även diskuterat andra alternativ som t.ex. ett system där man kombinerar stoppdagar och havdagar (antal dagar ett fartyg får fiska). Det småskaliga fisket har stora problem med det regelverk som föreligger då det inte är anpassat till detta segments reella situation i flertalet medlemsstater. Förslag till svensk ståndpunkt stöder kommissionens förslag till flerårig torskplan och ska verka för att torskbestånden förvaltas i enlighet med ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. anser att krafttag måste tas för att motverka det illegala fisket. Den rapport som kommissionen presenterade om det illegala fisket visar på hur stort problemet är. Givet det faktum att det finns fiskare i alla Östersjönationer som ägnar sig åt illegalt fiske i någon utsträckning så måste alla medlemsstater gemensamt verka för en förändring. Vad gäller fiskeansträngningen (efforten) finns det anledning för att även föra fram andra alternativ som ett system där man kombinerar stoppdagar med havdagar. Ett system med havdagar förutsätter dock en välfungerande kontroll. De regler som föreligger när det gäller torskfisket har lett till en försämring av lönsamheten för det småskaliga fisket som har varit oproportionellt stor. anser det viktigt att få alternativa lösningar som tar hänsyn till de speciella förutsättningar det småskaliga fisket har. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Meddelande från kommissionen till och rådet Handlingsplan 20062008 för förenkling och förbättring av den gemensamma fiskeripolitiken 15613/05 PECHE 277 Kommissionen presenterade 2002 en generell handlingsplan för förenkling och förbättring av Europeiska gemenskapens lagstiftning, KOM(2002)278. Syftet är att utforma lagstiftningen så att den är mer effektiv och transparent såväl för medlemsstaterna som för allmänheten. Genom detta ska konkurrens, tillväxt och hållbar utveckling främjas och bidra till målen enligt Lissabonstrategin. Vid jordbruks- och fiskerådet antogs rådsslutsatser om förenklingsarbetet av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Vid jordbruks- och fiskerådet presenterade kommissionen en handlingsplan för detta arbete. Kommissionens handlingsplan innehåller de åtgärder kommissionen planerar att genomföra under 2006-2008. Hur arbetet med handlingsplanen fortskrider ska avrapporteras under varje ordförandeskap. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är positivt att kommissionen fortsätter förenklingsarbetet och kontinuerligt avrapporterar till rådet. har tidigare ställt sig positivt till kommissionens handlingsplan med utpekade åtgärder för hur förenklingsarbetet ska fortgå. Särskilt åtgärder för ökad framförhållning i lagstiftningsprocessen kan underlätta förenklingsarbetet. anser vidare att det är viktigt att förankra förslag hos berörda aktörer, främst de regionala rådgivande nämnderna, vilket skapar en ökad förståelse och legitimitet för regelverket. Frågan var senast föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Meddelande från kommissionen till rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Inledning av en debatt om en gemenskapsmodell för miljömärkningsprogram för fiskeriprodukter 10822/05 PECHE 138 Kommissionen publicerade ett meddelande om inledandet av en debatt om en gemenskapsmodell för miljömärkningsprogram för fiskeriprodukter. En av de viktigaste frågorna i meddelandet är i hur hög grad frivilliga miljömärkningsprogram ska omfattas av regler för att värna om allmänhetens intresse. Kommissionen pekar på tre alternativ till märkning: 1) Inga åtgärder vidtas. Det betyder att miljömärkningsprogrammen får fortsätta att utvecklas fritt på marknaden utan inblandning av myndigheter(som ), 2) Ett gemenskapssystem för miljömärkning av fiskprodukter införs, 3) Minimikrav för frivilliga miljömärkningsprogram införs. Det betyder att märkningssystemet kan utvecklas fritt genom offentliga och/eller privata initiativ så länge de uppfyller minimikraven. Medlemsstaterna har sett positivt på frågan och givit stöd till att införa någon form av program. Kommissionen förordar alternativ tre som innebär ett införande av minimikrav. Det har vidare framkommit i kommissionens samtal med intressenter att alternativ tre är det mest lämpade alternativet. En rapport, som eventuellt kan leda till en förordning med konsekvensanalys ska utarbetas. Förslag till svensk ståndpunkt är positiv till att ett märkningssystem införs. Det är angeläget att det finns miljömärkta fiskeriprodukter för konsumenter att tillgå på marknaden. anser att principer och riktlinjer för att miljömärka livsmedel och fiskeriprodukter bör vara så likartade och enhetliga som möjligt inom EU. Utarbetandet av riktlinjer bör stämmas av mot det arbete som pågår inom FN:s livsmedels- och jordbruksorgan (FAO). Konsumenten bör informeras tydligt om vad märkningen innebär. Spårbarhet och dokumentation är viktigt för att säkerställa att fisk- eller skaldjursprodukterna verkligen är fångade legalt. Frågan var senast föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker och om ändring av vissa förordningar Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionens förslag till reform av marknadsordningarna för frukt och grönsaker presenterades på jordbruksrådet . Reformförslaget innebär att stödet till producentorganisationer (PO) även i fortsättningen ska vara grundstenen i EU:s stödpolitik till frukt- och grönsakssektorn. Bearbetningsstöden (för bl.a. citrus och tomater) överförs i förslaget till gårdsstödet, vilket innebär att frukt och grönsaker fullt ut blir stödberättigande grödor till det frikopplade stödet. Återtag för destruktion som är helt EU-finansierade slopas. Ingångsprissystemet med säsongsvarierande tullar förblir oförändrat i avvaktan på utfallet i WTO-förhandlingarna. Exportbidragen föreslås avskaffas då de utnyttjas i mycket liten utsträckning . Krishantering införs som stödberättigande åtgärd inom PO och kommer därmed att finansieras till hälften av EU. Reformen syftar även till att förbättra folkhälsan för EU:s medborgare genom att stimulera konsumtionen av frukt och grönsaker. Ordförandeskapets avsikt är att diskussionen på rådsmötet ska fokusera på frikoppling av bearbetningsstöden samt införandet av krishanteringsstöd. Förslag till svensk ståndpunkt De mest positiva aspekterna på reformförslaget är frikopplingen av stöden för bearbetningsstöd samt att de särskilda stödrättigheterna för bär- och grönsaksproduktion slopas. Detta innebär en stor förenkling av systemet för gårdsstödet. Att frukt och grönsaker fullt ut omfattas av det frikopplade systemet gör gårdsstödet mer WTO-förenligt, vilket starkt välkomnar. anser dock att det är möjligt att minska budgetutgifterna i samband med den föreslagna frikopplingen. är principiellt emot gemensamfinansierade krishanteringsstöd, men om de införs bör följande förutsättningar vara uppfyllda; WTO-förenlighet samt konkurrens- och budgetneutralitet. anser därför att det är positivt att kommissionen har valt att inte avsätta särskilda medel till krishanteringsstöd utan istället föreslår krishantering som en stödberättigad åtgärd inom PO. förutsätter att enbart krishanteringsinstrument som kan notifieras som icke-handelsstörande till WTO får användas. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Rapport från kommissionen om tillämpningen av tvärvillkor Kommissionen ska enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om gemensamma regler för direktstöd ta fram en rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor . Tvärvillkor är de krav inom folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö, djurskydd samt skötselkrav för och betesmark som lantbrukaren måste följa för att erhålla fullt gårdsstöd. Processen har påskyndats av det tyska ordförandeskapet som har förenklingar som en av sina prioriterade frågor. Kommissionen presenterade sin rapport . I rapporten beskrivs erfarenheter från tillämpningen som systemet har varit i kraft. Slutsatserna bygger dels på enkätsvar från medlemsstaterna, dels på erfarenheter från genomförda revisioner. Kommissionen är öppen för en diskussion med medlemsstaterna om hur tillämpningen av systemet kan förenklas. Det gäller exempelvis möjligheten att göra kontroller i förädlingsledet snarare än på gårdsnivå, hur systemet för avdrag kan utformas och det faktum att vissa lantbrukare löper större risk att få avdrag än andra. Vidare tar kommissionen upp konkreta förslag till förenklingar av systemet. Kommissionen föreslår även att nya eller ändrade tvärvillkor kan fasas in istället för att träda i kraft med omedelbar verkan. Det tyska ordförandeskapet har förhoppningar om att jordbruks- och fiskerådet kan anta rådsslutsatser på basis av rapporten . Eventuellt kommer då också beslut om något förslag att tas. Diskussionerna om övriga förslag kommer att återupptas i samband med hälsokontrollen. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens rapport och anser att den innehåller många intressanta förslag till förenklingar. Det är positivt att kommissionen nu öppnar för en diskussion om hur tillämpningen kan effektiviseras. är dock negativt till att kommissionen öppnar för att införa fler tvärvillkor . avser att aktivt delta i diskussionerna om rapporten och anser att det finns ytterligare aspekter som bör tas upp, vilket har framfört i ett brev till kommissionen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . a) Aviär influensa (H5N1) - Information från kommissionen Fågelinfluensa av typen H5N1 har orsakat stora utbrott hos fjäderfä i , och har spridits västerut till och . Människor som varit i nära kontakt med sjuka fåglar har smittats. har sammanlagt 285 människor insjuknat och 170 har avlidit till följd av H5N1-viruset (). rapporterades fynd av vilda fåglar smittade med H5N1-virus i 14 av EU:s medlemsstater, samt utbrott hos tamfjäderfä i fem länder. Inga smittade vilda fåglar har hittats . och drabbades dock tamgäss på två gårdar i och kalkoner på en gård i södra . Dessa utbrott har bekämpats framgångsrikt utan att spridning skett till andra gårdar. För att skydda tamfjäderfä har kommissionen beslutat att åtgärder ska vidtas i riskområden för att förhindra att fjäderfä kommer i kontakt med vilda fåglar. bedömer att risken är förhöjd i . Fjäderfä söder om ska därför enligt föreskrifter utfärdade av hållas inomhus eller under tak . Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd . b) (ev.) Förhandlingar om veterinära frågor mellan och - Information från kommissionen hotade med ett handelsembargo för livsmedel av animaliskt ursprung mot hela EU pga. den förestående utvidgningen med och . Detta handelsembargo undanröjdes dock genom ett möte mellan kommissionär och jordbruksminister . Innan mötet försökte sluta bilaterala handelsavtal med flera medlemsstater. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att inte ingå bilaterala avtal vilket inte heller skedde. Jurister vid både kommissionens och rådssekretariatets rättstjänster har kommit fram till att sådana bilaterala avtal är oförenliga med EG-rätten och att de omfattas av exklusiv gemenskapskompetens. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens arbete att säkerställa handel med och att finna en pragmatisk lösning på frågan om handelavtal med tredje land. Frågan har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskeråden , samt . c) WTO-förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Artikel 133 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och MS) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. WTO-förhandlingarna är nu inne på sitt sjunde förhandlingsår. Förhandlingarna har försenats och sammanbrottet innebar ett flera månaders förhandlingsuppehåll. WTO:s generaldirektör fick stöd från medlemskretsen att informellt återuppta förhandlingarna i Doha-rundan. Mötet i mellan ett tjugotal handelsministrar där WTO:s generaldirektör också deltog bekräftade WTO-medlemmarnas engagemang. Den allmänna bedömningen är att måste röra sig i sin position om internstöd, att EU visar ytterligare flexibilitet vad gäller marknadstillträde samt att och rör sig vad avser marknadstillträde för industrivaror och jordbruksvaror. Kommissionen och har alltsedan årsskiftet träffats regelbundet på olika nivåer i syfte att föra förhandlingarna framåt. Dessa möten har vidgats till att omfatta också och och G4-länderna ska veckan som föregår rådsmötet träffas i . Det ryktas om att parterna ska ha vunnit ökad förståelse för varandras positioner och att viss positivism råder. president har efter sitt möte med president i gjort uttalanden om att ett genombrott inte skulle vara alltför långt borta i tiden. Det har sagts att ett ramverk för jordbruksmodaliteter skulle kunna finnas /juni. Förslag till svensk ståndpunkt bör stödja kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . d) Möjligheterna att öka myndigheternas och konsumenternas förtroende för den fortsatta hanteringen och bearbetningen av jordbruksprodukter, bl.a. djurtransport till tredjeländer - Begäran från den danska delegationen 8294/07 AGRILEG 47 vill lyfta frågan om hur gemenskapen kan stärka förtroendet hos myndigheter och konsumenter när det gäller hantering och vidarebehandling av jordbruksprodukter, inklusive transport av djur till tredje land. Det finns ännu ingen information tillgänglig angående vad avser att ta upp. har dock drabbats av en skandal gällande en gristransport från till via som förefaller ha brutit mot regelverket gällande transporttider. Reglerna för djurskydd vid transport framgår av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport. Av de uppgifter som står till vårt förfogande förefaller det som om transportören i fråga har brutit mot . Förslag till svensk ståndpunkt anser att nuvarande regelverk tillåter alltför långa transporter av djur. Ovan nämnda transport förefaller dock ha brutit mot regelverket och kan inte användas som exempel på att transporttiderna är för långa. Händelsen skulle kunna visa på behov av bättre kontroller men utan att veta mer om vad som hänt kan inte ta ställning till detta. Enligt vad känner till har de lettiska myndigheterna agerat skyndsamt när de stoppade transporten vilket ser positivt på. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Lunchdiskussion - "IUU-fiske" (olagligt, oreglerat och okontrollerat fiske) och "Destruktiva fiskemetoder" Den informella lunchdiskussionen kommer att behandla frågorna: 1) olagligt, oreglerat och okontrollerat fiske, och 2) destruktiva fiskemetoder på det öppna havet. Som diskussionsunderlag har kommissionär presenterat ett bakgrundsdokument. 1) Den ena delen av lunchdiskussionen kommer att behandla olagligt, oreglerat och okontrollerat fiske. I bakgrundsdokumentet skisseras det planerade innehållet i ett förslag till skärpning av gemenskapens åtgärder mot det olagliga fisket. Det skisserade förslaget, som är en uppföljning av ett EU-seminarium i , omfattar ökad importkontroll, handelsåtgärder mot flaggstater vars fartyg underminerar fiskeriförvaltning, effektivare hamnstatsåtgärder, effektivare sanktioner mot överträdelser av regelverket, ökat internationellt samarbete vid undersökning av misstankar om olagligt fiske, ökade ansträngningar för att återspegla den gemensamma fiskeripolitiken i regionala fiskeriorganisationer och u-landskuststater. Förslag till svensk ståndpunkt olagligt, oreglerat och okontrollerat fiske Det planerade förslaget om skärpning av gemenskapens åtgärder mot det illegala fisket innehåller det breda spektrum av åtgärder som är en förutsättning för att markant reducera det olagliga fisket. välkomnar den ambitiösa ansatsen. Effekten beror dock på den precisa utformningen och genomförandet av de olika beslut som fattas. Detaljutformningen av förslagen bör noga beakta dels den lagliga handelns intressen, inte minst export, dels tillämpliga internationella och regionala regelverk. 2)Den andra delen av lunchdiskussionen kommer att behandla destruktiva fiskemetoder på det öppna havet: uppföljning av FN:s generalförsamlings resolution 61/105. Detta har sitt ursprung i en världsvid kampanj som lanserade inför 2004 i syfte att interimistiskt förbjuda all bottentrålning i alla djuphavsområden utanför de nationella zonerna. Detta för att skydda känsliga bottnar och djuphavsbestånd. EU:s gemensamma position avvisade förslag och åberopade etablerad praxis att undvika generella förbud mot enskilda fiskeredskap och i stället göra bedömningar från fall till fall, baserade på vetenskapliga underlag. FN:s generalförsamlings resolution gick i EU:s riktning och fick brett stöd av FN:s medlemsländer. Resolutionen riktade sig till länder och regionala fiskeriorganisationer och föreskriver behandling från fall till fall, vetenskapliga underlag och breddning till alla skadliga fiskemetoder. Efter en bedömning av framstegen avseende åtgärderna i denna resolution, utarbetades ännu en Generalförsamlingsresolution (61/07) som vidareutvecklar och skärper vissa av åtgärderna. Den grundläggande motviljan mot generella förbud bibehålls. Bland annat rekommenderas stängning av enskilda känsliga områden för bottenfiske tills adekvata förvaltningsåtgärder införts. En tidigare rekommendation till FN:s livsmedels- och jordbruksorgan (FAO) att sammanställa tillgänglig information om pågående djuphavsfiske och dess effekter på ekosystemen, djuphavsbeståndens status, föreslå förvaltningsåtgärder mm upprepas . Bakgrundsdokumentet inför lunchdiskussionen informerar om att kommissionen kommer att presentera ett förslag till förordning som ska reglera fiske på det öppna hav utanför de regionala organisationernas regleringsområden. Detta i enlighet med de principer som rekommenderas av FN-resolution 61/105. Förslaget ska bl.a. innehålla krav på särskilda tillstånd som endast ska utfärdas då det står klart att fisket inte orsakar skada på känsliga områden. Förslag till svensk ståndpunkt- destruktiva fiskemetoder på det öppna haven välkomnar förslaget som en framsynt åtgärd, inte minst för att öka tilltron till den gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Det är viktigt att intensifiera arbetet med att insamla data om djuphavsfisket och dess effekter då detta är en nödvändig förutsättning för att fatta skarpa förvaltningsbeslut. Aktivt EU-agerande finansiellt och/eller tekniskt - är angeläget i genomförandet enligt de nya beslut i dessa avseende som fattades i FAO . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Modaliteterna kommer att fastställa åtaganden i detalj och i stort angiva hur nästa jordbruksavtal ser ut: t.ex. tullarna skall sänkas med X antal %, exportstöden skall sänkas med X %, handelsstörande internstöd skall reduceras med X % etc.