eunbil · GV0N8410 · 2007-11-23 00:00:00 — Rådets möte (TTE) Rubrik: Förslag till och rådet direktiv om flygplatsavgifter Dokument: 5887/07 27 Aktuellt rådsdokument ej inkommit (16/11-07) dokument: Fakta-PM N-dep 2006/07 FPM 53 behandlad vid samråd med : Ej behandlad Bakgrund Förslaget är en del i ett flygplatspaket vari också ingår kommissionens meddelande om en åtgärdsplan för flygplatskapaciteten i samt en rapport från kommissionen om tillämpningen av direktivet om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen. Flygplatspaketet syftar till att uppnå ett mer effektivt utnyttjande av flygplatskapaciteten inom gemenskapen. Förslaget om flygplatsavgifter innehåller generella principer som ska tillämpas när flygplatsavgifter fastställs på nationell nivå. Avgifterna får inte diskriminera mellan flygbolag och ska vara transparenta. Konsultationer mellan flygplatsförvaltare och brukare ska äga rum på regelbunden basis. Parterna ska kunna avtala om specifika kvalitetsstandarder. Förslaget möjliggör också differentierade avgifter beroende på den tjänst som erbjuds vid terminalerna. Flygplatserna kommer även fortsättningsvis att fastställa sina egna avgifter. Vidare blir en tillsynsmyndighet inrättad i varje medlemsstat. Den skall vara oberoende och ha till uppgift att kontrollera att direktivet tillämpas på ett korrekt och effektivt sätt. Det portugisiska ordförandeskapet har drivit frågan . Det initiala mottagandet från medlemsstatskretsen har varit tämligen blandat men under resans gång har formerna för ett eventuellt regelverk klarnat och bedömningen är att det bör finnas vissa förutsättningar för att rådet ska kunna enas om en allmän inriktning. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 80.2 i fördraget. Beslutsfattande sker med kvalificerad majoritet i rådet och genom medbeslutande med . Svensk ståndpunkt ställer sig positivt till att gemensamma regler av ramkaraktär tas fram för flygplatsavgifter. Debatten i avgiftsfrågan mellan flygplatser och flygbolag i pekar rimligtvis på att det finns ett behov av någon form av övergripande regelverk på området. Ett sådant regelverk ska ange ramar och principer, vara enkelt och genomblickbart samt omfatta de flygplatser där det finns ett behov av regler. Ett grundläggande krav är att ett regelverk medger att flygplatser kan konkurrera med varandra och differentiera sina avgifter med hänsyn till flygplatsens kapacitet eller med hänsyn till flygplans miljöegenskaper. Införande av regler av ramkaraktär med en oberoende tillsynssfunktion bedöms kunna leda till lägre avgifter på flygplatser som har monopolställning i . ställer sig vidare positivt till ett direktiv som verkar för en genomarbetad dialog om avgifter, kostnader, servicenivåer och användarbehov mellan flygplatserna och brukarna. ska fortsatt kunna bedriva flygplatsverksamhet inom ramen för ett nätverk med ett gemensamt avgiftssystem som bygger på korssubsidiering. (LFV:s flygplatser) En oberoende myndighet med en tydlig roll är en hörnsten i förslaget. inställning är enligt uppgifter underhand positivt till kommissionens förslag. Man anser att det behövs ett regelverk på området. Flera av de ändringar av förslaget som skett under arbetet ligger i linje med parlamentets syn, t.ex. beträffande direktivets omfattning men också frågan om legitimitet för nationella flygplatsnätverk. Förslaget Se beskrivning av förslaget i ovan nämnd faktaPM. Efter förhandlingarna i rådet bör från svenskt vidkommande framför allt följande lyftas fram som haft bäring på det huvudsakliga innehållet i förslaget: Vad gäller direktivets omfattning avseende ingående flygplatser (art. 1), så har gränsvärdet föreslagits höjas till flygplatser som har en årlig kommersiell trafik med över 5 miljoner passagerare samt den största flygplatsen (avseende trafikvolym) i varje medlemsstat. SE har, tillsammans med ett antal medlemsstater med likartade förutsättningar, lyckats få med skrivningar i förslaget som medger att medlemsstater har möjlighet att inom ramen för ett flygplatsnätverk tillämpa ett gemensamt och transparent avgiftssystem som täcker nätverket. (art. 2f och 3a). Den mängd information som ska utbytas mellan parterna (art. 5) har skurits ned i syfte att undvika onödigt och kostsamt administrativt arbete och istället fokusera på den information som de facto kan sägas vara relevant. Det har säkerställts att avgifter får differentieras, t.ex. av miljöskäl (art. 3). Den oberoende myndighetens roll och uppgifter har renodlats (art. 10). Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa är medlem i , för luftfartsfrågor, och har undertecknat Chicagokonventionen, dvs. konventionen om internationell civil luftfart. Enligt denna ska medlemsstaterna tillämpa samma prissättning för användning av flygplatser för inhemska som för utländska luftfartyg. har också antagit rekommendationer om principer för flygplatsavgifter för internationell luftfart. Även om det inte finns någon lagstiftning inom EU som direkt föreskriver hur medlemsstaterna skall reglera flygplatsavgifter, finns en generell acceptans av principer inom gemenskapen, och är skyldigt att efterleva de övergripande principer om icke-diskriminering på basis av nationalitet, tjänsters fria rörlighet och konkurrensregler som fastlagts i gemenskapens traktater. Enligt 75 § Luftfartsförordningen (1986:171) är Luftfartsstyrelsen bemyndigad att meddela föreskrifter om avgiftssättning för användning av allmänna flygplatser. Vidare bemyndigas att med iakttagande av bestämmelser som Luftfartsstyrelsen meddelat, meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde för avgifter för användningen av flygplatser. Luftfartsstyrelsen har ännu inte meddelat några bestämmelser enligt bemyndigandet. Frågan är dock under övervägande i myndigheten som en följd av de krav som framgår av kommissionens riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser. har efter fortsatt att fastställa sina flygplatsavgifter i form av föreskrift med stöd av 75 § luftfartsförordningen. Förslaget påverkar i sig inte nu nämnda bemyndigandebestämmelse. Ekonomiska konsekvenser Några statsfinansiella konsekvenser förutses inte förutsatt att Luftfartsstyrelsen eller en annan avgiftsfinansierad myndighet utses till oberoende tillsynsmyndighet. Övrigt Luftfartsstyrelsen har inför beredningen av den svenska ståndpunkten begärt synpunkter från ett 30-tal av branschens aktörer. Fem remissvar har inlämnats, från SAS, (), , Kommuner och Landsting samt . Samtliga remissinstanser som lämnat synpunkter är i grunden positiva till någon form av reglering, dock anser LFV bl.a. att specifik reglering endast bör omfatta de allra största gemenskapsflygplatserna. SAS menar att man länge tillsammans med andra flygbolag verkat internationellt för en avgiftsreglering. SAS tycker att de svenska flygplatserna för en bra dialog med sina flygplatsanvändare men att bolaget däremot har problem på andra europeiska flygplatser.