rfr · GU0W2x2 · 2007-01-01 00:00:00 — Även om det här är ett transeuropeiskt nätverk, ett viktigt projekt i det, har inte EU talat om att det är just den här sträckningen som är den rätta. Vi diskuterar andra, landbaserade, lokaliseringar, eventuellt via , men jag menar att den allra bästa lösningen kanske det måste man ju titta på då är att utöka kapaciteten i befintliga ledningar eftersom det är det som ger minst miljöpåverkan överlag. Det handlar då om de ledningar som går över och . Jag anser att man också måste se på de lösningarna. Sedan är det ju också så att det här tangerar ett Natura 2000-område vid . Det innebär att om det blir en direkt eller indirekt påverkan på området måste också kommissionen ge sitt tillstånd. måste också bevaka det Natura 2000-område som vi har i vårt land. Allt som sker där som kan påverkas måste vi meddela till kommissionen som då eventuellt måste vidta vissa kompensatoriska åtgärder eller annat för att inte störa det som vi försöker skydda. Det vill jag också att ni svarar på, vad man har tänkt sig i de här frågorna. Sedan är det också en annan fråga som jag har läst mig till, och som ni också har tagit upp. Det är att staterna har rätt att lägga ledningar. Men hur är det med företag? är och stora ägare i de olika bolagen, men är det verkligen så att företag får lägga ledningar i vårt hav? Sedan har vi den politiska dimensionen. Via mina tentakler har jag förstått att det är ett rätt klart motstånd mot den här ledningen i det politiska ledet men också bland allmänheten. Då har jag en fråga till konsortiet. Det kan tänkas att säger nej till den här plattformen. Vi kommer att få en miljökonsekvensbedömning som kommer att dra ut . Sedan kommer vi kanske att säga nej. Det blir en juridisk prövning, men det är regeringen som fattar beslut. Det kan ta rätt . Om vi säger nej till plattformen kommer det att kunna överklagas av någon. Frågan är vem det då blir, om det blir eller om ber EU att göra det. Och vem ska då EU stödja i det läget? Det är inte bara en juridisk fråga utan väldigt mycket också en politisk fråga. Frågan är: Hur påverkar det konsortiet att vi i faktiskt inte är särskilt positiva till den här dragningen? Kan det få konsortiet att hitta andra lokaliseringar, som kanske skyndar på projektet och som kanske kan vara mer ekonomiskt lönsamma också? Det är den frågan jag vill ställa plus det här med lokaliseringen, alltså vad det finns för andra möjliga lokaliseringar. : Jag ger ordet till , Socialdemokraterna, för en sista kort fråga i den här rundan. (): Tack för det, fru ordförande. Min fråga ställs till rättschefen och är en uppföljning av fråga. lar om den exklusiva jurisdiktionen inklusive tullar, skatter, hälsa, säkerhet och invandring även om det bara är exempel. Icke förty: Vem har rätten eller initiativet att ta upp den typen av frågeställningar? Fråga två är till Nord Stream om något som inte har berörts . Jag och min kollega diskuterar det här. Det gäller arbetsrättssystemen och arbetarskyddslagstiftningen, med tanke på att det ska arbetas med senapsgas, granater och annat, vad det har för betydelse och vad det kan få för inverkan på dem som jobbar med det. Den sista frågan är också till Nord Stream. Jag kanske har missat det, men ska serviceplattformen plockas bort efter användningstidens slut? : Det var en diger frågelista. Jag börjar med att lämna ordet till från Försvarsmakten. : Jag heter och är Försvarsmaktens utvecklingschef. Jag vill först göra ett litet påstående gällande alla frågor kring minor och det här med c-stridsmedel och så vidare. Det är ju väldigt omfattande mineringar som finns kvar i från första och andra världskrigen. Det är förmodligen ett av de mintätaste områdena i världen, cirka 100 000 minor. ligger förstås inte alla dessa minor i vägen för den här pipelinen, men man ska komma ihåg att många av minlinjerna som lades ut var till just för att hejda fartygsrörelser från respektive eller som gick ungefär i den sträckningen. Så det är en omfattande operation vi pratar om. När det gäller c-stridsmedel har vi de formella dumpningsområdena, och sedan finns det befarade dumpningsområden ost-sydost om . Sydost om berörs ju denna sträckning. Där åkte man helt enkelt av bekvämlighetsskäl inte hela vägen ut till de formella områdena. Sedan har vi frågan kring hur vi skyddar. Jag har förstått att den här hearingen inte handlar om den säkerhetspolitiska dimensionen av denna fråga, men jag kan säga att Försvarsmakten, liksom , kommer att lösa de uppgifter vi blir ålagda. Jag skulle egentligen vilja ställa en fråga till konsortiet. Hur ser konsortiet, kanske också med tanke på ägarbilden bakom, på hur detta ska skyddas? Det tycker jag i det här läget vore väldigt intressant att höra. : Tack, då lämnar jag ordet gemensamt till och , för jag misstänker att det är som ska svara på det här med ledningarna i eftersom hon är havsrättsspecialist. : Frågorna om säkerhetsaspekterna går vi inte in på över huvud taget. Det var en förutsättning för den här hearingen. En fråga som ställdes handlade ju bland annat om detta att stater har rätt att dra ledning över kontinentalsockeln det är det som explicit regleras också innebär en rätt för företag att göra det. : Det är faktiskt en mycket bra fråga som man som folkrättsjurist väldigt ofta får. Svaret är så enkelt att man kanske ibland inte ser det. Folkrätten reglerar ju verksamhet mellan stater i första hand. Det är alltså staterna som ingår de folkrättsliga avtalen, och tanken är att de avtal som staterna ingår sedan ska reflekteras i staternas nationella lagstiftning och därmed komma medborgarna till godo. Ett annat exempel i havsrättskonventionen är ju rätten till fiske. Det står ingenstans i konventionen att rätten till fiske berör privata företag, fiskare som har egna företag som får fiska, utan rätten tillkommer staten som sedan naturligtvis låter sina medborgare fiska enligt de regler som finns i konventionen. Där är alltså kopplingen, och den är kanske inte alltid så lätt att se. Jag ska också svara på en annan fråga. nämnde jurisdiktion som är kopplad också till tull, skatt, hälsovård och säkerhet. Det är en exemplifiering. Det är inte en uteslutande uppräkning. Att de här fyra aspekterna nämns beror helt enkelt på det faktum att om man upprättar en konstgjord ö på en stats kontinentalsockel genererar inte den ön något eget territorialhav. Hade den gjort det hade ju staterna kunnat skapa sina egna territorier. inser man att när det finns installationer, öar, strukturer det kan vara oljeplattformar har den kuststat som har tillåtit den här etableringen ett intresse av att reglera en viss typ av verksamhet. Då är det fyra klassiska verksamheter. Det rör alltid tull, skatt, hälsovård och säkerhet. Det är ett slags extra rätt utöver den rena territorialrätten. Det finns i havsrätten till och med en speciell zon som en kuststat kan lägga till sitt territorialhav om den så vill på ytterligare . Det kallas angränsande zon, men vi i har den inte. Därav uppräkningen: det är ett förtydligande i havsrättskonventionen. Då lämnar jag ordet till . Det är väldigt många olika frågor. Jag ska försöka svara på alla dessa frågor i rätt ordning. En fråga handlade om att utveckla befintliga gasledningar. Att göra detta med ytterligare kompressorer och så vidare skulle kanske kunna leda till ytterligare men aldrig . Den här storleken kräver alltså en helt ny gasledning som måste byggas. Därför måste vi föreslå det här projektet, och det här projektet, gasledningen under , anses vara ett TEN-projekt. Sedan handlade en annan fråga om fisket. Det är faktiskt så att man normalt har en säkerhetszon på var sida. Det betyder att man inte får ankra och att man inte får ha trålare där. Trålning är något som man håller på att titta på. Det betyder att vi kanske bara inte kommer att tillåta ankring inom den här zonen, den här korridoren. Sedan gäller det plattformen. Normalt sett tar man bort den efter att man har använt den. Beträffande säkerheten och övervakningen, återigen, är det så att man bygger gasledningen enligt internationell praxis och kod, till exempel de koder som finns i Norska . Dessa koder är i enlighet med hur man testar och prövar gasledningarna. Det finns omfattande regler, och vi kommer att tillämpa dessa även här. Det är alltså obligatoriskt. Det är fråga om organisationer som kan utföra dessa tester och kontroller och som i sin tur kan övervakas av till exempel myndigheterna i . Vi bjuder in att göra det vill göra vad gäller revisioner och tester så att man kan se vad som händer. Vi har öppna dörrar, och jag menar verkligen det. Om ni har problem, om ni är oroliga över säkerhet och sådant: Kom och titta på hur arbetet pågår, svetsningen till exempel, och om det är något inne i gasledningen eller utanpå gasledningen. Ni får titta på rörledningen, testa den, förstöra den och göra vad ni vill. Ni kan också titta på plattformen när ni vill. Detta är ett kommersiellt bolag. Vårt mål är att transportera gas från till , från de ryska fälten till de europeiska marknaderna. Det handlar bara om det. Vi är ett kommersiellt bolag. Därför kommer vi inte att ha med militären. Det är inte vad det handlar om. Det är inte det vi tänker göra. Vi är ett kommersiellt bolag. Därför behöver vi ingen militär assistans. Vi kanske ber dem om råd när det gäller minor och ammunition eftersom de är mest kunniga på det området, men när det gäller det vardagliga arbetet behöver vi dem inte. Sedan behöver vi inte heller patrullera gasledningen, antingen regelbundet eller oregelbundet. Det som krävs är att man kontrollerar gasledningen vart tredje eller för att undersöka om man till exempel ser något som har flyttat sig på havsbotten. Det kommer man att göra. Det är ett öppet förfarande, och där behöver vi inte heller militär assistans. Detsamma gäller ammunitionsdumpningsplatserna. Det är kommersiella bolag som kommer att utföra detta arbete. Det finns ett mycket framgångsrikt företag som vi ha tagit kontakt med här i . Detta är också något som vi måste samarbeta med myndigheterna om för att se vilka organisationer som får ta hand om ammunition och annat. Sedan finns det något som kanske har överraskat mig lite. Det är detta med grannländerna och hur de påverkas av detta, alltså grannskapsfrågan. Om det här projektet inte kommer i gång är det ju grannar som och som behöver energi som inte kommer att få den energiförsörjning som de behöver. Om man hindrar detta projekt kommer det att bli så. Vi vill alltså ha en dialog så att vi kan se till att projektet inte påverkar miljön så mycket. Det är vårt mål, och vi hoppas verkligen på en rättvis och öppen process vad gäller tillståndet här i . Då tar vi en sista snabb frågerunda. Ordet går till , . (): Jag har fått svar på de flesta av frågorna. Det mesta handlade om gasen och så vidare. Men jag vill ha ett litet förtydligande. Jag kan ha hört fel. Det har talats lite grann om fiske, och där blir det restriktioner. Jag skulle bara konkret vilja fråga: Vilka restriktioner kommer att finnas i ledningens närområde? Jag hörde eventuellt fel. är ju inte så stor att man tål hur mycket restriktioner som helst. Exakt vilka restriktioner kommer att gälla för fisket? Slutligen har vi , Socialdemokraterna. (): Tack. Flera har här ställt frågan om vilka alternativa ledningsvägar som gaskonsortiet har övervägt. Det enda svar vi har hört är en beskrivning av hur det skulle se ut om man drog ledningen via och . Det kanske inte framstår som det mest relevanta alternativet för någon, men vi är ju inga experter på gasledningsdragning, så det kanske det är. Det måste ändå rimligen vara så att det finns andra, mer relevanta alternativ. Min huvudfråga är: Är det verkligen ekonomiskt försvarbart att dra ledningen på detta sätt, på ? Det är en ganska viktig fråga för europeiska gaskonsumenter, och även för europeiska energikonsumenter över huvud taget, att det här görs på ett kostnadseffektivt sätt. Är detta verkligen ett kostnadseffektivt sätt? Då börjar jag med att lämna ordet till angående fiskerestriktioner. : Jag har ingen möjlighet att lämna något annat svar än det jag har gjort tidigare, att fisket är en fråga som kommer att ingå i underlaget inför regeringens kommande prövning. Vilket ställningstagande regeringen kommer att göra kan jag inte säga något om. Möjligtvis kan bolaget utveckla sin syn på saken och på vilka restriktioner som bolaget bedömer vara lämpliga. Men det är något som regeringen sedan får ta ställning till. : Då lämnar jag slutligen ordet till . , : Vad gäller restriktioner för fisket kan jag bara hänvisa till det som gäller DONG-gasledningen. Där har man en 200 meters korridor. Den här korridoren håller man på att diskutera. blir så att man inte har några restriktioner alls vad gäller fiske, bara vad gäller ankring. Dessa detaljer måste man komma överens om med myndigheterna. Vad gäller alternativ sträckning hittar ni mer information i projektbeskrivningsdokumentet. Nyckelfrågan handlar om kostnadseffektiviteten. Som jag sade tidigare är detta ett kommersiellt bolag. Det är ingen som investerar bara för att bygga en gasledning någonstans. Detta är det mest kostnadseffektiva sättet. Om det fanns ett billigare och enklare sätt att transportera gas till marknaden skulle aktieägarna självklart välja ett sådant sätt. Man måste alltså ha ett konkurrenskraftigt pris. Det är ingen som frågar vad allt kostar, som frågar om produktionskostnader och transportkostnader. Nej, frågan är om man har ett bra och rättvist gaspris och om det finns någon som har ett lägre pris. Man kan alltså ha gas men ingen marknad. Detta är alltså ett sätt att försöka ge gas till ett så bra pris som möjligt och också med så liten påverkan som möjligt på miljön. : Tack så mycket för det svaret! Därmed återstår för oss egentligen bara att tacka alla som deltagit i denna hearing som vi haft gemensamt mellan miljö- och jordbruksutskottet, utrikesutskottet, näringsutskottet och försvarsutskottet. Vi har fått mycken ny kunskap tack vare våra föredragshållare , , och . Jag vill också tacka som deltagit i samband med svaren. Tack allihop och på återseende! Bilder som visades av , teknisk direktör vid , under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om en gasledning i Källa: IEA Reference Scenario(2005), egen beräkning [20 mtoe] [234 mtoe] [340 mtoe] [82 mtoe] [187 mtoe] Källa: IEA Report Växande behov av gas i av europeisk gas kommer att vara importerad 2015, jämfört För att möta behovet av import på gas planeras olika projekt miljarder m3/år. har världens största gasreserver Kända naturgasreserver, miljarder m³ Källa: Energy 2005 Val av sträckning och förberedelser Sträckningen är vald utifrån en kombination av tekniska, miljömässiga och ekonomiska aspekter. En heltäckande lämplighetsstudie av alternativa sträckningar under 1997-99 Den föreslagna sträckningen bedömdes som den mest lämpliga. Identifiering I fält av dumpad ammunition med magnetometer och akustisk profilograf, Provtagning av bottensediment och vatten nära botten för kemisk analys, Visuell identifiering av dykare. Konventionell ammunition kommer att flyttas ut ur byggzonen eller förstöras. Kemisk ammunition skall undvikas eller flyttas ut ur byggzonen Alla arbeten ska ske i samråd med berörda nationella myndigheter Två rörledningar; den första läggs 2010 och den andra 2012. Gasledningar med ytterdiameter och tryck på upp till 220 bar gasledning utan kompression mitt på sträckan. En serviceplattform ska byggas för underhåll av gasledningen. Total investering på . Tidplanen stämmer med EU:s behov av gas Miljöstudier i fält är på gång Omfattande miljökonsekvensbeskrivning planeras vara klar Underrättelseprocess enligt Esbokonventionen (ansvarig myndighet) Samråd med berörda myndigheter, organisationer och allmänhet (bolaget ansvarar) Slutlig MKB inkl förslag till skyddsåtgärder lämnas in tillsammans med ansökan till ansvarigt departement Regeringen meddelar erforderliga tillstånd med villkor Nord Stream är ett viktigt projekt för att säkerställa energiförsörjningen i . Projektet är en del av att bygga transeuropeiska nätverk (TEN) Produktion och drift av gasledningen är ett kommersiellt projekt som berör flera länder. Vi välkomnar en öppen och konstruktiv dialog om projektets alla aspekter. En grundlig, heltäckande och transparent miljökonsekvensbeskrivning kommer att genomföras. Bild som visades av , rättschef i , under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om en gasledning i Bilder som visades av , kansliråd vid Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementets rättsenhet, under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om en gasledning i 2004/052005/06 2004/05:RFR1 TRAFIKUTSKOTTET Transportforskning i en föränderlig värld 2004/05:RFR2 NÄRINGSUTSKOTTET Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag 2004/05:RFR3 Nationella minoriteter och minoritetsspråk 2004/05:RFR4 SKATTEUTSKOTTET offentliga seminarium om skattekonkurrensen 2005/06:RFR1 JUSTITIEUTSKOTTET Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd 2005/06:RFR2 JUSTITIEUTSKOTTET Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn 2005/06:RFR3 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppföljning Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av 2005/06:RFR5 KULTURUTSKOTTET Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser 2005/06:RFR6 UTRIKESUTSKOTTET uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet 2005/06:RFR7 TRAFIKUTSKOTTET Sjöfartsskydd En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten 2005/06:RFR8 UTRIKESUTSKOTTET Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde 2005/06:RFR9 NÄRINGSUTSKOTTET offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/07:RFR1 FINANSUTSKOTTET En utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005