eunbil · GV0N2795 · 2007-09-21 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet Kopia: Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade 59122 (DAS 59122-7) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 Antagande Dokumentbeteckning 11979/07 AGRILEG 111 ENV 418 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder och artikel 5 i rådets beslut /512/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommissionen kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Bakgrund Förslaget till godkännande gäller den genetiskt modifierade 59122. Sökande är företaget /Mycogen Seeds. Ansökan omfattar import av 59122 och användning av den som livsmedel och foder direkt eller efter bearbetning. 59122 är både insektresistent och tolerant mot bekämpningsmedlet glufosinat. lämnade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) ett positivt yttrande när det gäller riskvärderingen av . EFSA bedömer att 59122 är lika säker som konventionell majs för människors och djurs hälsa och miljön. och delar EFSA: s riskbedömning av . Vid omröstning i den för livsmedel och djurhälsa (SKLD) fanns det varken kvalificerad majoritet för eller emot kommissionens förslag till godkännande. Förslaget skickades därför vidare till rådet för beslut. Kommissionen har informerat om vikten av att hantera frågan så fort som möjligt eftersom det är några medlemsstater som är beroende av import från . Förslag till svensk ståndpunkt avser rösta för ett godkännande av produkter framställda av 59122 (DAS-59122-7). bedöms som lika säker som konventionell majs för människors och djurs hälsa och miljön. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade 1507xNK603 (DAS-Ø15Ø7-1xMON-ØØ6Ø3-6) enligt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 Antagande Dokumentbeteckning 12171/07 AGRILEG 114 ENV 428 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder och artikel 5 i rådets beslut /512/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommissionen kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Bakgrund Förslaget till godkännande gäller den genetiskt modifierade majshybriden 1507´NK603 och utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av 1507xNK603-majs med samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. Förslaget till beslut omfattar även hur produkterna ska märkas i enlighet med förordning (EG) nr 1830/2003. Sökande är och Dow AgroSciences Europe. 1507´NK603 är resistent mot vissa insekter och tolerant mot två herbicider. lämnade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) ett positivt yttrande när det gäller riskvärderingen av . EFSA bedömer att 1507xNK603 är lika säker som konventionell majs för människors och djurs hälsa och miljön. och delar EFSA:s riskbedömning av . Vid omröstning i den för livsmedel och djurhälsa (SKLD) fanns det varken kvalificerad majoritet för eller emot kommissionens förslag till godkännande. Förslaget skickades därför vidare till rådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt avser rösta för kommissionens förslag. Dels för att bedömts som lika säker för användning som foder och livsmedel som konventionell majs, dels för att säkerhetskraven i förordning (EG) nr 1829/2003 är uppfyllda och för att majssortens föräldralinjer (1507 respektive NK 603) båda var för sig är godkända för samma användning inom EG. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6) enligt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 Antagande Dokumentbeteckning 12171/07 AGRILEG 114 ENV 428 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder och artikel 5 i rådets beslut /512/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommissionen kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Bakgrund Förslaget till godkännande gäller den genetiskt modifierade majshybriden NK603´MON810 och gäller utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av NK603xMON810-majs med samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. Förslaget till beslut omfattar även hur produkterna ska märkas i enlighet med förordning (EG) nr 1830/2003. Sökande är företaget är S.A. är resistent mot vissa insekter och tolerant mot en herbicid. lämnade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) ett positivt yttrande när det gäller riskvärderingen av . EFSA bedömer att är lika säker som konventionell majs för människors och djurs hälsa och miljön. och delar EFSA: s riskbedömning av . Vid omröstning i den för livsmedel och djurhälsa (SKLD) fanns det varken kvalificerad majoritet för eller emot kommissionens förslag till godkännande. Förslaget skickades därför vidare till rådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt avser rösta för kommissionens förslag. Dels för att bedömts som lika säker för användning som foder och livsmedel som konventionell majs, dels för att säkerhetskraven i förordning (EG) nr 1829/2003 är uppfyllda och för att majssortens föräldralinjer (NK603 respektive MON810) båda var för sig är godkända för samma användning inom EG. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 9147/07 AGRIORG 40 AGRIFIN 40 WTO Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Bakgrund I samband med reform av marknadsordningen för socker infördes ett omstruktureringsprogram för sockersektorn. Syftet var att minska sockerproduktionen i EU genom att ge den europeiska industrin incitament att avsäga sig produktionskvot. Programmet avsågs leda till en kvotavsägelse på ca under den långa programtiden, varav den stora delen . Efter att av programtiden nu gått är nettoeffekten av omstruktureringsprogrammet endast ca . Anledningen är låg anslutning till programmet och att det finns möjlighet för konkurrenskraftig industri att köpa till extra produktionskvot. har deltagit i omstruktureringsprogrammet genom att har avsagt sig av sin produktionskvot och lagt ned sockerbruket i . På grund av den låga anslutningen till omstruktureringsprogrammet presenterade kommissionen ett förslag på ändringar för att öka incitamentet för industrin att avsäga sig produktionskvot. Ytterligare ca behöver avsägas för att nå målen med sockerreformen. Förslaget innebär bland annat att andelen av industrins omstruktureringsstöd som ska gå till betodlare och maskinentreprenörer fastställs till , istället för att en procentsats på och där procentsatsen fastställs av respektive medlemsstat. Till skillnad från vad som gäller föreslås det att ansökan om omstruktureringsstöd inte bara ska kunna göras av sockerindustrin utan även av betodlarna. Det föreslås också att det ska ges ett kompletterande stöd till odlare som påverkas av omstrukturering. Detta stöd ska även betalas ut retroaktivt till odlare som har deltagit i programmet under dess första . Om omstruktureringen inte får den avsedda effekten efter programperiodens slut, , förbehåller sig kommissionen rätten att göra en nedskärning av alla medlemsstaters produktionskvot. Enligt förslaget ska den eventuella kvotnedskärning inte göras linjärt, såsom det beslutades i sockerreformen, utan med en viss hänsyn till de länder som redan minskat sin produktion. Förutom ändringar i omstruktureringsprogrammet föreslås även ändringar i grundförordningen för socker. Dessa ändringar ger kommissionen en möjlighet att inför sådden av sockerbetor tillfälligt begränsa produktionen av socker inom produktionskvoten. Beslutet ska vara baserat på prognoser om det kommande årets sockerproduktion och ska syfta till att ge en mer balanserad marknad. Även i denna del av förslaget föreslås att den förtida minskningen ska göras med viss hänsyn till de länder som har deltagit i omstruktureringsprogrammet. Omstruktureringsprogrammet finansieras helt genom en avgift som industrin betalar på sin produktionskvot. På grund av den låga anslutningen till programmet finns det mer pengar kvar i fonden än vad som ursprungligen beräknats. Eventuella kvarvarande medel efter programtidens slut kommer att föras över till Europeiska garantifonden för jordbruket. För mer information om förslaget se faktapromemoria 2006/07:FPM95. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer att det görs ändringar som leder till ökad anslutning till omstruktureringsprogrammet. Programmet är kärnan i sockerreformen och behöver fungera för att den avsedda produktionsminskningen ska uppnås. Det är dock viktigt att de ändringar som görs inte diskriminerar länder som redan har deltagit i omstruktureringsprogrammet. är tveksamt till att det införs möjlighet till förtida återtag i grundförordningen för socker men kan acceptera det som en del av reformpaketet. Förslaget har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet samt . Förslag till en rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för vin och om ändring av vissa förordningar Diskussion Dokumentbeteckning 11361/07 AGRIORG 74 AGRIFIN 73 WTO 140 Rättslig grund Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till reform av den gemensamma marknadsordningen för vin. Förslaget syftar till att stärka den europeiska vinsektorns konkurrenskraft, förbättra ryktet för EU:s kvalitetsviner som de bästa i världen, återta samt vinna nya markandsandelar. Avsikten är att skapa en marknadsordning som består av tydliga, enkla och effektiva regler som leder till balans mellan utbud och efterfrågan, skapar förutsättningar för att tillvarata de bästa av EU:s vintillverkningsmetoder, förstärker samhällsstrukturen på landsbygden samt försäkrar att all produktion är miljövänlig. Förslaget innehåller i huvudsak följande: Stöd till röjning av 200 000 ha vinareal Införande av frikopplade stöd till all vinareal, inklusive den röjda arealen. Införande av s.k. nationella kuvert. Medlemsstaterna kan själva bestämma vilka åtgärder som ska ingå utifrån en given meny. Över 2/3 delar av budgeten, ska gå till de nationella kuverten. Medlen fördelas enligt vissa objektiva kriterier. Överföring av medel till LBU-åtgärder motsvarande . Nuvarande marknadsreglerande åtgärder som destillationsstöd, stöd till privat lagring samt druvmuststöd tas bort direkt. Systemet med planteringsrätter avskaffas . Förenklade regler för tillverkningsmetoder och märkning. Nya regler för berikning med vin. Bland annat föreslås att möjligheten att tillsätta socker ska tas bort. Satsningar på marknadsföring. Nytt system för ursprungsbeteckningar samt geografiska beteckningar. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens syn på behovet av en djupgående reform. Vinsektorn är i stort behov av reformering p.g.a. den bristande konkurrenskraften samt det komplexa regelverk som präglar den nuvarande marknadsordningen. Reformen bör vara ett steg mot en avreglerad vinsektor, med en kort övergångsperiod. anser dock inte att kommissionens förslag i alla delar överensstämmer med innebörden av en djupgående reform. Det är positivt att rådsförordningen görs mer marknadsorienterad i och med förenklad regelbörda kring framförallt märkningsregler och tillverkningsmetoder, överföring av medel till LBU-åtgärder och frikoppling av stöd. välkomnar att årgång och druvsort får märkas på vin, men förordar att nuvarande regler om berikning bibehålls. Det är positivt att marknadsordningen i större utsträckning likriktas med andra marknadsordningar genom införande av frikoppling och landsbygdsåtgärder. är även mycket kritiskt inställd till införandet av de nationella kuverten. Kuverten innehåller vissa åtgärder som har svårt att acceptera. Till stor del innebär det att nuvarande marknadsreglerande åtgärder flyttas över till de nationella kuverten (vilket gör att syftet med reformen till viss del uteblir) med risk för sämre insyn och kontroll. anser att större fokus bör ligga på frikoppling av stöden. är vidare kritiskt till att EU gemensamt ska finansiera marknadsföring av vin från EU i tredje land och att dessutom en viss summa i de nationella kuverten ska öronmärkas för detta ändamål. anser att reformen bör leda till budgetbesparingar. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Tvärvillkor: Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, samt om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) Presentation Dokumentbeteckning 12585/07 260 AGRISTR 12 Rättslig grund Artikel 37.2 i EG-fördraget. Beslut fattas med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Kommissionen presenterade en rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor (de krav inom folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö, djurskydd samt skötselkrav för och betesmark som lantbrukaren måste följa för att erhålla fullt gårdsstöd). Vid jordbruks- och fiskerådet antogs rådsslutsatser på bas av rapporten. Kommissionen har lagt förslag till ändringar av systemet i linje med slutsatserna i rapporten. Majoriteten av de möjliga förenklingar kommissionen tar upp i rapporten avser ändringar på tillämpningsnivå. Några förslag gäller dock ändringar i rådsförordning (EG) nr 1782/2003. Kommissionen föreslår att de nya medlemsstaterna ska ha samma infasningsperiod för verksamhetskraven (skötselkraven tillämpas redan) som de gamla medlemsstaterna. Vidare föreslår kommissionen att den nuvarande förfogandeperioden för skiften ska begränsas till att brukaren förfogar över skiftena vid sista ändringsdatum, . Kommissionen föreslår även att medlemsstaterna kan besluta om att inte tillämpa avdrag som är eller lägre under ett kalenderår. Likaså ska medlemsstaterna kunna besluta om att inte göra avdrag för små tvärvillkorsavvikelser, förutom när det gäller avvikelser som innebär en direkt risk för djur- eller människohälsa. I båda fall ska dock uppföljning ske. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag och anser att det ligger i linje med de rådsslutsatser som antagits. förespråkar dock att gränsen för avdrag bör ligga på i stället för de föreslagna . Detta eftersom det innebär ökad administration både för staten och jordbrukaren om gränsen gäller för samtliga stödformer sammantaget på en gård. ifrågasätter även behovet av att små avvikelser ska åtföljas av ett krav om uppföljning. Ett sådant krav ligger enligt svenskt synsätt inte i linje med kommissionens ambition om förenkling av tillämpningen av tvärvillkoren. Kommissionens rapport om systemet för tvärvillkor var föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare när det gäller arealuttag för - Presentation av kommissionen Dokumentbeteckning 12898/07 274 AGRISTR 13 Rättslig grund Artikel 37.2 i EG-fördraget. Beslut fattas med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund I samband med Jordbruks- och fiskerådet framställde en begäran om undantag från den obligatoriska uttagsplikten . Motsvarande begäran framställdes även av och . Begäran motiverades med de rådande spannmålspriserna. Ett annat skäl är att åtgärden är ett steg mot ett definitivt avskaffande av uttagsplikten, vilket sannolikt kommer att bli fallet i samband med hälsokontrollen. Kommissionen har lagt ett förslag om en ändring i rådsförordningen (EG) nr 1782/2003. Förslaget innebär att de särskilda stödrätterna för uttagen areal bibehålls men att uttagsplikten sätts till . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag som ligger helt i linje med den svenska begäran. Förslaget är en förenkling och ger lantbrukarna bättre möjlighet att möta den ökade efterfrågan på spannmål. Frågan var föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Övriga frågor a) Fågelinfluensa (H5N1) - Uppdaterad information från kommissionen Bakgrund har fynd av vilda fåglar smittade med fågelinfluensa av den aggressiva H5N1-typen gjorts i , och . har utbrott förekommit hos fjäderfä i och . bekräftades utbrott i en besättning i med 170 000 ankor. Åtgärder sattes in, men spridning hade sannolikt redan skett till två kontaktbesättningar med 180 000 respektive 30 000 ankor. Utbrott i dessa bekräftades . Samtliga djur i besättningarna har avlivats och övriga bekämpningsåtgärder har påbörjats. Situationen liknar den 2006. I områden där H5N1-virus påvisats hos vilda fåglar och i andra riskområden har åtgärder vidtagits för att skydda fjäderfä. Trots detta har vid enstaka tillfällen utbrott förekommit hos fjäderfä. Nya utbrott hos fjäderfä rapporteras stadigt från länder i och . har 69 människor smittats varav 41 har avlidit. var antalet smittade och döda 115 respektive 79. Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. Frågan har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd , med undantag för rådet . b) Bluetongue - Begäran från den nederländska delegationen Bakgrund Bluetongue (BT) är en virussjukdom hos tama och vilda idisslare som smittar genom svidknottbett. bröt BT serotyp 8 (BT-8) ut i nordvästra delen av (, , , och ). Detta är betydligt längre norrut än man trott varit möjligt då det bedömts som att de svidknott som kan sprida smittan inte finns på dessa breddgrader. BT-8 finns också i , men trots försök att spåra smittan är det fortfarande okänt hur den kunnat sprida sig till . Insekticider ger inte ett fullgott skydd mot svidknotten och det finns ännu inget godkänt vaccin mot BT-8. Läkemedelsföretagen har utvecklat ett vaccin som förefaller vara verksamt men det kan sannolikt tidigast bli godkänt . Det har varit ovisst om sjukdomen fått fäste i denna del av och det fanns förhoppningar om att svidknotten skulle dö . Det förefaller dock nu som om sjukdomen har etablerats och dessutom börjat sprida sig norrut genom samt i sydöstra och . Utbrotten har orsakat stora problem för djurnäringen i drabbade länder och kommissionen har arbetat för att ta fram ett regelverk för förflyttningar av djur från smittade områden. Det har dock varit svårt för medlemsstaterna att enas då det finns oro för att lättnader i transportrestriktioner ska medföra en alltför stor risk för spridning av smittan. bedöms det som mest sannolikt att en eventuell spridning till skulle ske genom att smittade svidknott blåser hit. Det är osäkert om viruset kan överleva en svensk vinter men om sjukdomen kommer till kommer näringen att drabbas av restriktioner i åtminstone två säsonger. Enligt uppgift vill ta upp behovet av vaccinering. Förslag till svensk ståndpunkt är oroat över den snabbt eskalerande sjukdomssituationen i EU. förstår att sjukdomen innebär problem för de drabbade länderna och beklagar detta. Det är viktigt att fokusera på att minska smittrycket av BT-8 där den redan finns och att prioritera framtagande av vaccin mot smittan. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. c) Världslivsmedelsdagen () - Begäran från den tyska delegationen Dokumentbeteckning 12697/07 268 FAO 18 CONUN 49 DEVGEN 156 Bakgrund På rådet vill uppmärksamma Världslivsmedelsdagen som äger rum med temat Rätten till mat. redogör för den viktiga roll de s.k. frivilliga riktlinjerna för rätten till mat utgör i att minska hunger och undernäring. Dessa riktlinjer beslutades av FAO:s (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) medlemsländer . ber bl.a. om stöd från EU:s medlemsstater för förslaget om att anta ett s.k. tilläggsprotokoll till det Internationella konventionen för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Rätten till mat blev formellt erkänd 1948 i FN:s Allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (MR). Deklarationen stadfästes sedermera i två bindande instrument varav den ena, nämligen den Internationella konventionen för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ESK). Konventionen antogs av 1966 och har 156 länder ratificerat det. Vid det av FAO arrangerade "Världslivsmedelstoppmötet - " beslutade man att utarbeta frivilliga riktlinjer för genomförandet av rätten till mat. I stora drag innebär det att regeringarna ska skapa fredliga, fria, stabila och utvecklande miljöer där människor kan livnära sig själva med bibehållen värdighet. De nitton riktlinjerna omfattar allt från bl.a. ekonomisk utvecklingspolitik, jordbruks- och livsmedelspolitik, nutrition, säkra livsmedel och internationellt samarbete och vänder sig till regeringar i givarländer och utvecklingsländer och även till det civila samhället. var ett av de EU-länder som hårdast arbetade för utarbetandet och antagandet av riktlinjerna.