rfr · GV0WRFR5 · 2007-11-01 00:00:00 — En- ligt är det ytterst sällan som ett fordon godkänts för vikter över . Det tillskott som dispenserna gav till det totala utbudet av lastbilar i form av ytterligare lastkapacitet kan teoretiskt uppskattas motsvara ca 13 lastbilar27. I och med att så pass få dispenser utfärdades torde denna stimulansåtgärd inte ha haft någon större betydelse för transportarbetet som helhet. Enligt är det svårt att bedöma i vilken utsträckning det uppstått skador på vägnätet som en följd av de utfärdade dispenserna eftersom antalet utfärdade dispenser är så få. Eventuella skador har inte kunnat urskiljas från skador orsakade av andra fordon som kört med otillåten överlast eller från skador som uppkommit på grund av att den totala mängden tunga fordon ökat kraftigt i det stormdrabbade området. Polisen har kunnat konstatera omfattande överträdelser av olika trafikregler i samband med virkestransporter i det stormdrabbade området. kontrollerade polisen 147 fordon, vilket resulterade i 387 rapporterade lagöverträdelser. I stort sett var varje kontrollerat ekipage överlastat, och av förarna hade slarvat med lastsäkringen. Vidare uppmärksammades tekniska brister på fordonen. Polisen konstaterade att det inte var någon större skillnad mellan svenska och utländska åkares regelefterlevnad. Enligt har det inte gått att utläsa ur deras statistik att de 26Under fattade beslut om ett motsvarande villkorat undantag med anledning av stormen . har verket fattat beslut om undantag för tre på varandra följande 30-dagars perioder utan att invänta prövning av frågan. 27315 lastbilar med i genomsnitt 2,5 extra tons last ger 787,5 tons lastkapacitet. Detta motsvarar 13,1 fullastade lastbilar utan dispens (787,5 / 60= 13,1). 7 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR 2007/08:RFR5 olika åtgärder som vidtagits för att underlätta transporterna av stormfällt virke inneburit någon ökning av antalet allvarliga olyckor. Uppföljningen visar att beslutet att ge tillstånd för utländska timmerbilar att delta i transportarbetet efter stormen hade stora effekter på den totala transportkapaciteten. Totalt beräknas det långväga transportarbetet av stormfällt virke med lastbil 2005 ha uppgått rundvirke, varav de utländska bilarna svarade för . De utländska lastbilarna utgjorde därmed en väsentlig del av den totala lastbilskapaciteten. Skogsindustrin anser att möjligheten att utnyttja utländska lastbilar var helt avgörande för möjligheterna att omhänderta det stormfällda virket. Nedsättningen av banavgifter inom järnvägssektorn motsvarar ett stöd i form av minskade transportkostnader på . har gjort en analys av effekterna av de slopade avgifterna inom järnvägs- och sjöfartssektorn. Enligt analysen påverkades inte konkurrenssituationen mellan järnvägen och sjöfarten. Däremot förbättrades konkurrenskraften gentemot vägtrafiken. Företrädare för skogsindustrin och gör bedömningen att nedsättningen av banavgifter inte har haft någon större effekt på järnvägens konkurrenskraft i förhållande till andra transportslag. analys ger inte något tydligt svar på frågan om det är skogsägarna, transportföretagen eller de större skogsbolagen som i första hand har gynnats ekonomiskt av stödet. Enligt är det rimligt att anta att transportbolagen inte kunnat tillgogogöra sig avgiftssänkningen genom att behålla samma transportpriser som tidigare i och med att deras motparter känt till avgiftssänkningen. I vilken utsträckning stödet tillfallit de stora skogsbolagen eller de enskilda skogsägarna är svårt att bedöma. Arbetet med att transportera stormfällt virke med järnväg har innefattat investeringar i nya virkesterminaler som fortfarande används. Vidare finns exempel på att nya logistiklösningar har utvecklats i samarbete mellan skogsföretag och järnvägsföretag. Enligt flera bedömare har skogsindustrin på ett helt annat sätt än tidigare blivit medveten om järnvägens styrka när det gäller att transportera virke. Sammantaget kan detta leda till en ökad användning av järnvägstransporter i skogsbruket. De slopade farledsavgifterna inom sjöfartssektorn har sammanlagt inneburit minskade transportkostnader motsvarande . Totalt transporterades skogsråvara från det stormdrabbade området av sjöfarten . och bedömer att de slopade avgifterna medverkat till att öka mängden virke transporterat med fartyg. Företrädare för skogsindustrin och bedömer att de sänkta avgifterna har haft viss, men inte så stor effekt för sjöfartens konkurrenskraft. beslut om att ge dispenser för icke EES-flaggade fartyg att utföra transporter av stormfälld skog i inrikestrafik resulterade i att 132 olika icke EES-flaggade fartyg deltog i transportarbetet . utfärdades dispenser till 22 fartyg. Dispenser utfärdades både för enstaka resor och som tidsbegränsade generella dispenser. 2007/08:RFR5 7 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR beror på att blev mer restriktivt med att utfärda dispenser när alltmer tonnage från EES-länder efterhand blev tillgängligt. De utländska fartygen utgjorde ett värdefullt tillskott till den totala transportkapaciteten i och med att EES-flottan inledningsvis inte fullt ut kunde möta den ökade efterfrågan på skogstransporter. Skogssektorns övergripande bedömning av statens insatser Skogsindustrierna och bedömer att staten sammantaget har hanterat de behov som uppstod efter stormen på ett bra sätt. Kritik har dock riktats mot att det tog alltför innan åtgärderna trädde i kraft. Vidare konstateras att omhändertagande och transport av virket gynnades av att var blöt och av att var mycket sen och kall. Dessa omständigheter bidrog till att hålla nere skadorna på virket och till goda vägförhållanden för virkestransporterna. Vid omvända förhållanden skulle den nu uppnådda framgången i stället kunnat ha vänts till en katastrof. övergripande bedömning är att statens insatser för att underlätta transporter av stormfällt virke fungerade relativt väl utifrån den kunskap som fanns . I efterhand kan myndigheten se att vissa saker kunde ha gjorts annorlunda. En bättre balans mellan avverkning och vidaretransport hade minskat lagren vid bilväg. Vidare hade en bättre förberedd process avseende lokaliseringen av lagringsplatser underlättat omhändertagandet av virket. I flera fall blev denna beslutsprocess långdragen, särskilt när det gäller lagring av virke i sjöar. konstaterar att det vore värdefullt om kommuner, länsstyrelser och skogsindustrin ökade beredskapen inför eventuella nya stormar genom att på förhand enas om lämpliga virkeslagringsplatser. 7.3 Återställandet av skadad infrastruktur Återställandet av det allmänna vägnätet Företrädare för skogsindustrin bedömer att vägnätet i den stormdrabbade regionen i stort uppvisar en normal förslitning men att det lokalt förekommer kraftiga förslitningar på vägnätet. Enligt har de skador som uppstod på det allmänna vägnätet som en följd av stormen i stort sett reparerats. har inte tilldelats extra medel som kompensation för de kostnader som stormen gav upphov till under budgetåren 20052006. Enligt verket har detta framför allt resulterat i att planerat drifts- och underhållsarbete inte kunnat genomföras. Totalt uppgår redovisade kostnader för insatser med anledning av stormen till . I detta inkluderas för akuta åtgärder som behövdes för att trygga vägarnas framkomlighet och trafiksäkerhet och som i huvudsak har finansierats via bidrag från . Övriga kostnader utgörs av för insatser finansierade av bärighetsmedel, finan- 7 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR 2007/08:RFR5 sierade av medel för drift och underhåll samt för byggande och drift av enskild väg. De redovisade nettokostnaderna för stormen kan därmed uppskattas till ca . Totalt är dock kostnaderna större eftersom samtliga kostnader inte redovisats, bl.a. saknas redovisning av kostnader för reparationer av förslitningsskador . har inte kunnat göra någon uppskattning av den totala omfattningen av dessa kostnader. Återställandet av det enskilda vägnätet uppskattar att det enskilda vägnätet i stort sett är återställt från de skador som stormen orsakade. I huvudsak är föreningen nöjd med det sätt på vilket staten agerat för att mildra effekterna av stormen för de enskilda väghållarna. Vägar som reparerades efter stormen har i vissa fall skadats på nytt som en följd av stormen . Enligt bedömning var av det enskilda vägnätet återställt från de skador som de båda stormarna gav upphov till. Totalt har av statsbudgeten avsatts för bidrag till kostnader som enskilda har för att återställa vissa skador som uppkommit på skogsbilvägar, andra enskilda vägar samt på skogsmark i samband med transporter av stormfällt virke. finansierar av dessa kostnader. Av de totala medlen har avsatts för återställandet av skador på skogsmark. av dessa medel har utbetalats av . Resterande medel har avsatts för reparationer av vägar och administrativa kostnader. Ansökningarna om bidrag för reparationer av skador på det enskilda vägnätet, som uppfyller bidragskriterierna, uppgår till . Väghållarna kan ansöka om bidrag för av reparationskostnaderna, vilket innebär att de totala reparationskostnaderna för de aktuella vägarna kan uppskattas till 170 miljoner kronor.28 Bidragsutbetalningen har dragit ut . Det beror bl.a. på att visst reparationsarbete kvarstår samt att administrativa resurser enlig uppgift inte har räckt till. hade beviljat bidrag för motsvarande . Återställandet av skador på järnvägsnätet Stormen innebar att järnvägen i i stort sett slogs ut. satte in drygt 600 medarbetare i röjningsarbetet. I huvudsak har verkets kostnader för reparationsarbetet finansierats av bidrag från som betalat ut för kostnader som avsåg röjning, reparation och återställande av spåren. Därutöver tillkommer kostnader motsvarande ca för trafikering, projektering och investeringar i tillfälliga virkesterminaler som finansierat med egna medel. 28 Bidrag ges till enskild väg både med och utan statsbidrag. Däremot är vägar som inte anses ha betydelse för boende, rörligt friluftsliv eller annan intressent inte bidragsberättigande. Detta innebär att vägar med bom eller förbudstavla inte är bidragsberättigande. 2007/08:RFR5 7 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Transporterna av stormfällt virke på järnvägsnätet har inneburit ett ökat slitage på i framför allt södra och västra . Enligt verket innebär tunga transporter, bl.a. på det lågtrafikerade nätet med låg standard, en accelererande nedbrytning av främst räler, sliprar och trummor. har inte underlag som gör det möjligt att beräkna hur stora kostnader transporterna av stormfällt timmer orsakat. Återställandet av skador på data- och telenäten efter stormen lagade Sonera över 280 000 telefel. Det är lika många fel som normalt lagas i hela landet . Många skador lagades provisoriskt, vilket gjorde att nya avbrott uppkom när dessa lagningar skadades på nytt. Övriga operatörer drabbades främst av skador i det mobila telenätet. Återuppbyggandet av den fasta telefonin var i allt väsentligt klart , vilket PTS bedömt som en rimlig tidsåtgång mot bakgrund av skadornas omfattning. Soneras arbete med att återställa kommunikationsnäten efter stormen har granskats av PTS, bl.a. med avseende på om kommunikationsnäten, trots alla provisoriska lagningar, uppfyllt lagstadgade krav på god funktion m.m. Tillsynen föranledde ingen kritik mot Sonera. PTS bedömer att operatörernas kostnader för att återställa de skador som stormen förorsakat totalt uppgår till ca . Kostnaderna för förstörd utrustning har uppskattats till . Därtill kommer kostnader för återställningsarbetet som kostat framför allt Sonera stora summor. Operatörerna har även haft kostnader i form av uteblivna intäkter. Teleoperatörerna har inte erhållit medel från eftersom fonden endast finansierat kostnader som staten, kommuner och landsting haft med anledning av stormen. Alla skadade telefonförbindelser kommer inte att återställas. Sonera har beslutat att inte laga en trasig förbindelse om reparationskostnaden är alltför hög. Abonnemanget sägs då upp av bolaget, och kunden erbjuds att övergå till abonnemanget Fastmobil, vilket i princip fungerar som ett fast abonnemang, både vad gäller möjligheten att använda vanliga telefoner och kostnaden för att ringa till och från abonnemanget. hade 288 fasta abonnemang ersatts med trådlös förbindelse som en följd av de skador som uppstod i samband med stormarna och . Totalt hade 50 abonnemang sagts upp utan att kunden accepterat erbjudandet om övergång till ny abonnemangsform. 7.4 Åtgärder för att minska infrastrukturens sårbarhet Klimat- och sårbarhetsutredningen (dir. 2005:80) har gjort bedömningen att nederbörden och nederbördsmönstret kommer att förändras på ett sätt som ökar risken för översvämningar, ras, skred och erosion på många håll. Detta kommer att öka sårbarheten i väg- och järnvägsnäten. 7 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR 2007/08:RFR5 kommittén är det mer osäkert hur vindar och stormar kommer att påverkas av klimatförändringarna. Mycket tyder dock på att såväl medelvind som högsta byvind kommer att öka , vilket kommer att öka järnvägens och telekommunikationernas sårbarhet. Enligt kommittén finns det även en risk att oväder liknande stormen kommer att bli värre (SOU 2007:60). Insatser för att minska järnvägens sårbarhet vid svåra stormar har följt upp och utvärderat den egna insatsen under och efter stormen . Enligt verket fungerade myndighetens hantering av stormen relativt väl. En rad förslag på åtgärder som borde genomföras för att förbättra förmågan att hantera liknande kriser togs fram. har redovisat att de har vidtagit olika åtgärder för att förbättra sin krishanteringsförmåga och järnvägens förutsättningar för att kunna stå emot svåra stormar. Vad gäller området ledning och styrning har följande funktioner inrättats med ansvar för att agera vid kraftiga trafikstörningar. Riksledningscentral med uppgift att bl.a. svara för operativ trafikledning vid större störningar. Funktionen tjänsteman i beredskap med uppgift att bl.a. initiera och samordna det inledande arbetet för att upptäcka, verifiera, larma och informera vid allvarliga kriser. Nationell krisledningsfunktion bestående av funktioner för information, press, teknik, analys, personal, juridik, administration och det operativa driftläget. Enligt är den absolut viktigaste åtgärden för att skydda järnvägen från stormar av omfattning att avverka den skog som riskerar att falla över spåren vid en storm. En avverkningsplan, det s.k. trädsäkringsprogrammet, har tagits fram för totalt bana. Planen som är tänkt att genomföras har kostnadsberäknats till . För att trädsäkringsprogrammet ska kunna genomföras krävs att får servitut på marken utmed banorna som möjliggör avverkning och att verket kan finansiera kostnaderna för genomförandet. har viss avverkning skett på begränsade sträckor. I bilaga 1 redovisas de bansträckningar som omfattas av planen. Det faktum att har utvärderat sina insatser under stormen och ändrat sin organisation talar för att verket numera är bättre förberett att hantera de problem som uppstår vid en omfattande storm . Det är dock först när trädsäkringsprogrammet genomförts som järnvägens sårbarhet för stormar på allvar kan sägas ha minskat. En slutsats som kan dras av detta resonemang är att driftsstörningarna initialt sannolikt skulle ha blivit lika stora som om stormen, allt annat lika, i stället skulle ha brutit ut . Däremot är det möjligt att har bättre förutsättningar 2007/08:RFR5 7 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR för ett effektivt omhändertagande av de problem som stormen skulle ge upphov till. Åtgärder för att minska data- och telekommunikationernas sårbarhet vid svåra stormar Jämfört med då stormen bröt ut har operatörerna, som en följd av trafikutskottets initiativ till förändring av lagen om elektroniska kommunikationer , en utökad skyldighet att upprätthålla driftssäkerhet i mobiltelefonnäten och vid kommunikation via Internet. Enligt PTS har telebolagen gjort vissa satsningar som innebär att telekommunikationerna blivit mer robusta än vad de var innan stormen . Inga ökade medel har anslagits från staten för att minska data- och telekommunikationernas sårbarhet. Däremot har en omprioritering gjorts av statens insatser efter stormen. Större vikt har lagts på åtgärder kopplade till de mobila näten och på åtgärder för att främja krishanteringsförmågan inom sektorn. Ett exempel på en åtgärd som gör det möjligt att upprätthålla teletrafik trots skador på kommunikationsutrustningen är införandet av ett system för s.k. krisroaming. Systemet, som beräknas tas i drift i begränsad omfattning /2008, ska göra det möjligt att använda andra mobilteleoperatörers nät vid en krissituation i områden där den egna mobilteleoperatörens nät inte fungerar. Tele- och datakommunikationssystemen är i huvudsak uppbyggda på samma sätt som när stormen bröt ut. Därmed skulle det sannolikt initialt uppstå stora kommunikationsproblem, framför allt på mindre orter och på landsbygden, om en storm av omfattning på nytt skulle drabba . Det faktum att det ständigt pågår ett arbete med att öka robustheten betyder, enligt PTS, att tele- och datakommunikationerna i vissa avseende är mer robusta nu än innan stormen. I bilagan redovisas vilka järnvägssträckor planerar att trädsäkra . För den första etappen redovisas planerad trädsäkring . Inledningsvis redovisas en skiss som tagit fram över utformningen av skötselgator och kantzoner. 2007/08:RFR5 BILAGA TRÄDSÄKRINGSPROGRAM TRÄDSÄKRINGSPROGRAM BILAGA 2007/08:RFR5 2007/08:RFR5 BILAGA TRÄDSÄKRINGSPROGRAM TRÄDSÄKRINGSPROGRAM BILAGA 2007/08:RFR5 2005, Redovisning av konsekvenserna för järnvägssystemet och krishanteringen inom före, under och efter stormen . 2006b, Årsredovisning . 2006c, Konsekvenser av stormen , PM utarbetat av . 2007a, Svar på frågor från angående insatser med anledning av stormen . 2007b, Pressmeddelande . 2004/05:TU17 Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen i januari2005 över . Dir. 2005:80 Effekterna av klimatförändringar och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minskas. KBM 2005a, Krishantering i stormens spår 2005. KBM 2005b, Krishantering i stormens spår Sammanställning av myndigheternas erfarenheter. KOMM 2007, Brev från kommissionen till (Tren EI/EP/kc/ D(2007)314272). i , Skrivelse angående skogstransporter i stormdrabbade , dnr APG 325-2005-05. i , Yttrande över hemställan om undantag från regler och kör- och vilotidsregler samt regler om fordonsvikt dnr. i 2005a, Redogörelse från särskilt riktad kontroll av timmertransporter i daterad . i 2005b, Erfarenhetsberättelse från särskilt riktad kontroll av timmertransporter i daterad . 2004/05:100 ekonomiska vårproposition. PTS 2003, Robusta elektroniska kommunikationer Strategi för åren 2003 2005, PTS-ER-2003:13. KÄLLFÖRTECKNING 2007/08:RFR5 PTS 2005, Elektroniska kommunikationer och stormen Hur uppnås robustare elektroniska kommunikationer?, PTS-ER-2005:9. PTS 2006a, Robusta elektroniska kommunikationer Strategi för åren 2006- 2008, PTS-ER-2006:19. PTS 2006b, Faktablad PTS arbete före, under och efter stormen , PTS-F-2006:1. PTS 2006c, Konsekvensutredning avseende införande av allmänna råd om god funktion och teknisk säkerhet samt uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid, PM . PTS 2006d, Policy för tillsyn, dnr 06-420/99. PTS 2006e, PTS årsredovisning 2005. PTS 2006f, Strategi för ett säkrare Internet i , PTS-ER 2006:12. PTS 2007a, Post- och allmänna råd om god funktion och teknisk säkerhet samt uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid, PTSFS 2007:2. PTS 2007b, Post- och kommentarer avseende allmänna råd om god funktion och teknisk säkerhet samt uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid, PM . PTS 2007c, PTS årsredovisning 2006. PTS 2007d, E-brev från , PTS, med svar på frågor om PTS erfarenheter och insatser med anledning av stormen . PTS 2007e, Tillsyn av Soneras återställningsarbete efter stormen den 8- , dnr 05-10623. PTS 2007f, Lägesrapport . PTS , PTS svar Hemställan om konsekvensbeskrivning med anledning av reviderat förslag till medelsfördelning , dnr 07- 11494. SFS 1997:857, ellagen. SFS 2003:389, lagen om elektronisk kommunikation. SFS 2005:29, förordning om tillfälligt undantag från bestämmelserna om farledsavgift. 2007a, årsredovisning 2006. 2007b, E-brev från , , . 2007/08:RFR5 KÄLLFÖRTECKNING Skogsindustrierna 2006, Århundradets storm . Skogsindustrierna 2007a, E-brev från med svar på frågor om skogsindustriernas erfarenheter av transportarbetet efter stormen . Skogsindustrierna 2007b, E-brev från . 2006, Stormen 2005 en skoglig analys, meddelande 1 2006. 2007, E-brev från , , med svar på frågor om stormen . SOS Alarm 2005, Erfarenheter från stormen . SOU 2007:60 inför klimatförändringarna hot och möjligheter. 2007, Pressmeddelande om bidrag från . Kommuner och Landsting 2005, Storm Krishantering i kommuner och landsting som drabbats av stormen . , E-brev från med svar på frågor om stormen . Sonera 2005a, Årsredovisning . Sonera 2005b, , om återställande av telefonförbindelser efter stormen . 2005, Remissvar angående tillfälligt undantag från yrkestrafiklagen. Tågoperatörerna 2007, E-brev från , , med svar på frågor om föreningens erfarenheter av transportarbetet efter stormen . 2005, Budgetunderlag för 20062007. 2006a, Årsredovisning . 2006b, Pressmeddelande från Region 2006-09- 12 angående förstärknings- och förbättringsarbete. 2007a, E-brev från , , med svar på frågor om insatser med anledning av stormen . 2007b, Årsredovisning . 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot