eunbil · GU0N2264 · 2007-04-13 00:00:00 — Ju2007/884/EU Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger en trolig A-punktslista. Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsmål (III) (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om vissa riktlinjer för de fortsatta förhandlingarna. Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av den s.k. II-förordningens regler om behörigt domstolsland i äktenskapsmål och införande av enhetliga regler om vilket lands lag som skall tillämpas i mål om skilsmässa. Förslaget har behandlats vid fyra rådsarbetsgruppsmöten. har i förhandlingarna ifrågasatt behovet av enhetliga lagvalsregler i gemenskapen när det gäller äktenskapsskillnad. har motsatt sig regler som innebär att domstolarna skall tillämpa ett annat lands lag i vissa mål om äktenskapsskillnad. En stor majoritet står nu bakom huvuddragen i kommissionens förslag till lagvalsregler. En liten minoritet och ytterligare två eller tre stater motsätter sig förslagen. Trycket på att bidra till en kompromisslösning är starkt och kan förväntas öka ytterligare. välkomnar den del av förslaget som innebär ökade möjligheter för par med anknytning till en viss medlemsstat att få ett äktenskapsmål prövat där. bör stödja en överenskommelse som innebär att parter får möjlighet att avtala om behörig domstol. ifrågasätter behovet av enhetliga lagvalsregler i gemenskapen när det gäller äktenskapsskillnad och förordar att några lagvalsregler inte antas. vill inte införa regler som innebär att möjligheten att få skilsmässa i svensk domstol inskränks för vissa grupper. Om lagvalsregler antas, bör utgångspunkten vara att svensk domstol skall tillämpa svensk lag i skilsmässomål. har svårt att se någon acceptabel lösning som innebär att svensk domstol i vissa skilsmässomål skall tillämpa annat lands lag. motsätter sig därför en överenskommelse där det som riktlinje slås fast att de fortsatta förhandlingarna skall föras mot bakgrund av förutsättningen att det skall vara möjligt för parterna att välja lag eller att det skall finnas lagvalsregler för det fall parterna inte träffat sådant avtal. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (R) Överenskommelse om vissa riktlinjer (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om vissa riktlinjer för de fortsatta förhandlingarna. Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning. I förslaget regleras frågor om vid vilket lands domstolar en talan om underhållsskyldighet skall väckas och vilket lands lag som skall tillämpas. Vidare innebär förslaget att domar och andra avgöranden rörande underhåll som meddelats i en medlemsstat skall vara direkt verkställbara i andra medlemsstater. Förordningen innehåller också vissa regler om delgivning, underhållsfordringars förmånsrätt och underhållsberättigades möjligheter till biträde av nationella centralmyndigheter. Förslaget har behandlats vid flera rådsarbetsgruppsmöten. välkomnar ansatsen till att skapa enhetliga regler samlade i ett enda instrument, men verkar för ändringar av vissa av förlagets bestämmelser. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (I) (offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) (R) Överenskommelse om vissa frågor (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om vissa artiklar. Förslaget innehåller allmänna regler om tillämplig lag för avtalsförpliktelser. Det kan t.ex. handla om köp av varor eller tjänster. Förslaget innebär att den gällande s.k. Romkonventionen mellan medlemsstaterna omvandlas till en förordning (I), som bestämmelserna revideras i viss mån. Syftet med instrumentet är att främja den inre marknadens funktion. Förhandlingar pågår i . har ännu inte avslutat sin behandling av förslaget. Ordförandeskapet har lagt fram ett kompromissförslag beträffande femton av förordningens artiklar. kan acceptera ordförandeskapets kompromissförslag. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (R) Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om rambeslutet i dess helhet. Kommissionen lade 2001 fram ett förslag till rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet. Syftet är att tillnärma medlemsstaternas lagstiftning när det gäller rasistiska och främlingsfientliga gärningar. Efter ett långt uppehåll i förhandlingarna har rambeslutet varit föremål för intensiva förhandlingar på tjänstemannanivå och även diskuterats vid . Det är av yttersta vikt att rasistiska och främlingsfientliga yttringar bekämpas. Förslaget till rambeslut innehåller en EU-gemensam minimistandard för lagstiftning mot rasistiska och främlingsfientliga brott som kan bidra till att åstadkomma ett effektivt samarbete mot sådana brott. Förslaget innebär i huvudsak en rimlig balans mellan behovet av kriminalisering och hänsyn till yttrandefriheten. Det har en utformning som väl tillgodoser bl.a. önskemål när det gäller hänsyn till konstitutionella regler på tryck- och yttrandefrihetens områden. har en parlamentarisk granskningsreservation avseende förslaget. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets rambeslut om vissa processuella rättigheter i brottmål i Europeiska unionen (R) Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om ett av två alternativ när det gäller rambeslutet: Alternativ A) antagande av ordförandeskapets förslag till bindande rambeslut samt ordförandeskapets förslag till icke bindande resolution innehållande praktiska åtgärder. Alternativ B) antagande av ett bindande rambeslut, men ett tillämpningsområde som begränsas till gränsöverskridande fall (cross-border cases), särskilt sådana som omfattas av den Europeiska arresteringsordern, samt den icke bindande resolution som föreslagits av några medlemsstater. Kommissionens förslag till rambeslut innehåller bestämmelser om processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade i brottmål som handläggs i medlemsstaterna. Syftet med förslaget är att stärka misstänktas och tilltalades rättigheter i processen. Några medlemsstater är negativt inställda till rambeslutet och har ifrågasatt den rättsliga grunden för förslaget. Rådets rättstjänst har yttrat sig beträffande den rättsliga grunden och ansett att förslaget har stöd i den av kommissionen angivna grunden. stödjer alternativ A; ordförandeskapets förslag till bindande rambeslut samt icke bindande resolution. kan stödja alternativ B endast om det är den sista utvägen och alternativet är att det inte blir något instrument. Se vidare i bifogad promemoria. Diskussion om ytterligare förfaranden (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Överenskommelse om ordförandeskapets förslag att inleda ett arbete som syftar till att rådet senast vid slutet av innevarande år skall ha nått en ståndpunkt om vissa grundläggande huvuddrag i vad man förväntar sig av den blivande gemensamma referensramen. I Haagprogrammet uttalas att kvaliteten på det nuvarande och framtida gemenskapsrättsliga regelverket på avtalsrättens område bör förbättras. Kommissionen har lagt fram tre meddelanden om europeisk avtalsrätt. I meddelandena har ett antal vägar anvisats för att uppnå avtalsrättslig samordning. En av dessa vägar utgörs av åtgärder för att förbättra kvaliteten på den del av det nuvarande och framtida gemenskapsrättsliga regelverket som har avtalsrättslig inriktning. Den metod som anvisas för detta är skapandet av en gemensam referensram (Common Frame of Reference, CFR). Referensramen skall vara ett dokument som antas av medlemsstaterna och skall syfta till att fastställa gemensamma principer och gemensamma definitioner av centrala avtalsrättsliga begrepp. Till grund för referensramen skall ligga avtalsrättslig forskning som kommissionen har upphandlat. När medlemsstaterna väl har enat sig om innehållet är det tänkt att referensramen skall kunna användas som ett slags uppslagsbok när befintliga EG-direktiv revideras eller nya tas fram. Enligt den presenterade tidsplanen är målsättningen att ramen skall kunna antas . Det har ännu inte lämnats besked om vilket slags instrument (om något) som referensramen skall utgöra. I en rådsresolution och i rådsslutsatser som antogs har och övriga medlemsstater i allmänna ordalag välkomnat tanken på en gemensam referensram. Själva arbetet befinner sig dock i en preliminär fas och något ställningstagande i sak kan därför inte göras på detta stadium. välkomnar en diskussion om vad som bör vara att vänta av referensramen i fråga om bl.a. innehåll och detaljeringsgrad. Av nödvändighet kan diskussionen dock bara vara förberedande, eftersom resultatet av kommissionens arbete inte väntas föreligga . Syftet med diskussionen skulle därmed vara att underlätta ett framtida ställningstagande och att intensifiera och fördjupa rådets bevakning av kommissionens pågående avtalsrättsliga arbete. har inga invändningar mot att diskussionen inriktas på de frågekomplex som angetts i dokumentet. Se vidare i bifogad promemoria. Tillämpning av protokollen (Sr ) Europols framtid (lägesrapport) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Några dokument har inte presenterats. - Tillämpning av protokollen Under denna rubrik vill ordförandeskapet uppmärksamma att de tre ändringsprotokollen till Europolkonventionen träder i kraft samt informera om deras tillämpning. Endast det andra av de tre protokollen har föranlett svenska lagändringar, vilka träder i kraft som protokollet (). Ändringarna rör möjligheten för Europols personal att delta i gemensamma utredningsgrupper tillsammans med medlemsstaterna. - Europols framtid (lägesrapport) Rådet enades om att Europolkonventionen skall ersättas av ett rådsbeslut. Syftet är att underlätta en snabbare anpassning och utveckling av Europols verksamhet för att möta nya krav från medlemsstaterna och förändringar i omvärlden. Förhandlingarna startade och det tyska ordförandeskapets mål är att kunna presentera ett förslag för rådet för beslut . Beslutet skall enligt förslaget tillämpas från . behandlad vid samråd med : - har informerats om rådsbeslutet . Informationssystemet för viseringar (VIS) a) Förslag till och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet av uppgifter mellan medlemsstater om viseringar för kortare vistelser (offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) (R) (Sr ) Rapport från ordförandeskapet om resultatet av trepartsdialog med och kommissionen (ev.) Diskussion om vissa frågor Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om trepartsmötet samt ev. diskussion om vissa utestående frågor. VIS-förordningen innebär en rättslig ram för informationssystemet för viseringar (VIS). VIS är ett system för utbyte av uppgifter om viseringar mellan medlemsstaterna. Syftet är att förenkla viseringsansökan och gränskontrollen samt underlätta utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna. Förordningen är under förhandling och föreslås innehålla bestämmelser för införande av biometriska uppgifter. VIS ska användas av viseringsmyndigheter och myndigheter som ansvarar för gränskontroll. För del handlar det om och polisen. Enligt nuvarande tidsplan ska VIS driftsättas . deltar i medbeslutandeförfarandet om VIS-förordningen. EP föreslår att VIS-förordningen ska innehålla en särskild bestämmelse (en s.k. övergångsklausul) i förhållande till det rådsbeslut som förhandlas inom den tredje pelaren, och som ska möjliggöra att brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna samt Europol får tillgång till uppgifter i VIS i syfte att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. Vidare framhåller EP att det s.k. dataskyddsrambeslutet bör vara tillämpligt innan rådsbeslutet om VIS antas. hölls ett trepartsmöte mellan ordförandeskapet, och kommissionen. Ordförandeskapet kommer vid att informera om utfallet av mötet. Vad gäller de utestående frågor som eventuellt kan bli föremål för diskussion vid kan förutspås att den s.k. övergångsklausulen som ska möjliggöra att brottsbekämpande myndigheter får tillgång till VIS (se 10 b) nedan) kan komma upp samt den fortsatta hanteringen av frågan om en deklaration som syftar att ersätta den tidigare föreslagna artikel 11a om införande av tilläggsdata i VIS vad gäller missbruk av viseringar. Något förslag till en sådan deklaration har ännu inte presenterats. Vidare kan ordförandeskapet förväntas undersöka om det finns stöd för förslag ifråga om bestämmelser för sökning av VIS-data vid gräns, vilket skulle innebära en möjlighet för gränskontrollmyndigheterna att söka på stickersnummer i kombination med fingeravtryck eller enbart stickersnummer. Slutligen kan ordförandeskapet komma att efterhöra rådets åsikt ifråga om artikel 25B som rör överföring av data till tredje land. är positivt inställt till förordningen och mycket angeläget att VIS-förordningen inte ytterligare försenas. Ifråga om uppgifter om missbruk av viseringar kan vi inte ta ställning till någon deklaration förrän en sådan har presenterats. När det gäller sökning av data vid gräns stödjer förslag som innebär att man drar nytta av VIS möjligheter, men inte innebär en orimlig börda för våra gränskontrollmyndigheter, i likhet med det förslag som har lämnat. stödjer att data som lagts in i VIS inte skall få överföras systematiskt till tredje land utan grund, i linje med nuvarande ordförandeskapsförslag. b) Förslag till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för intern säkerhet och för Europol för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har utlovat ett dokument inför rådsbehandlingen, vilket ännu inte presenterats. VIS-förordningen innebär en rättslig ram för informationssystemet för viseringar (VIS). VIS är ett system för utbyte av uppgifter om viseringar mellan medlemsstaterna. Syftet är att förenkla viseringsansökan och gränskontrollen samt underlätta utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna. Förordningen är under förhandling och föreslås innehålla bestämmelser för införande av biometriska uppgifter. VIS ska användas av viseringsmyndigheter och myndigheter som ansvarar för gränskontroll. För del handlar det om och polisen. Enligt nuvarande tidsplan ska VIS driftsättas . Rådet har i slutsatser (bl.a. efter terroristattackerna i ) framfört att det skulle främja brottsbekämpningen i EU om myndigheter ansvariga för inre säkerhet kunde få tillgång till VIS, i syfte att förebygga, upptäcka och utreda brott, inklusive terroristbrott och terroristhot. Kommissionen presenterade därför ett förslag till rådsbeslut som ska möjliggöra att brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna samt Europol får tillgång till uppgifter i VIS i syfte att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (arresteringsorderlistan). Rådsbeslutet kan inte träda i kraft förrän VIS-förordningen har trätt i kraft. behandlad vid samråd med : Nej behandlad vid möte med : informerades om förslaget och . anser att det finns en praktisk nytta med att polis, tull och kustbevakning får tillgång till VIS-uppgifter i brottsbekämpande syfte och lägger stor vikt vid ett adekvat personuppgiftsskydd. (ev.) Bekämpning av "pull"-faktorer i samband med olaglig invandring: olaglig anställning Rapport från kommissionen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Enligt kommissionen kan bland annat anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium utgöra en bidragande faktor till den olagliga invandringen till EU:s medlemsstater. Medlemsstaterna har därför ombetts informera kommissionen om vilka sanktioner, både administrativa och straffrättsliga, som kan vidtas mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som saknar tillstånd att vistas i medlemsstaterna eller personer som saknar arbetstillstånd. Mot bakgrund av medlemsstaternas svar avser kommissionen lägga fram ett utkast till direktiv med förslag på bl.a. harmoniserade påföljder för arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som saknar tillstånd att vistas eller tillstånd att arbeta i medlemsstaterna. Enligt gällande svensk ordning finns redan möjlighet att vidta åtgärder både administrativa och straffrättsliga sanktioner - mot arbetsgivare som anställer utlänningar som saknar erforderligt arbetstillstånd. Enligt 20 kap. 5 § utlänningslagen kan den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har föreskrivet arbetstillstånd dömas till böter, eller när omständigheterna är försvårande, till fängelse i högst . Vidare skall, enligt 20 kap. 12 § UtlL, en fysisk eller juridisk person som har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd betala en särskild avgift oavsett om straffansvar krävs ut. Avgiften tillfaller staten. Flyktingsituationen i och dess grannländer (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet tog vid initiativ till en diskussion inom EU om hanteringen av flyktingströmmarna tillföljd av konflikten i samt den svåra humanitära situationen för dessa irakier i grannländerna. belystes den kraftigt ökade inströmning av asylsökande irakier i . underströk behovet av ökat europeiskt engagemang och i högre grad delat ansvarstagande. Statsrådet besökte mellan och och för samtal med regeringsrepresentanter, internationella organisationer samt lokala frivilligorganisationer om situationen för de irakiska flyktingarna. Sr mötte bland andra UNHCR:s representanter för att inhämta information om behovet av stöd från det internationella samfundet inklusive EU, vilket påpekades vara stort. välkomnar att ordförandeskapet tagit upp frågan på dagordningen, det är angeläget att ökad internationell uppmärksamhet riktas mot den humanitära situationen i närområde och EU:s roll i detta sammanhang. betonar vidare vikten av att stärka UNHCR:s och andra humanitära aktörers roll och ställning i de aktuella länderna samt vikten av humanitära och flyktingrättsliga principer. avser informera rådet om erfarenheterna från sr resa i och . Se vidare i bifogad promemoria. Övergripande strategi för migration Rapport från kommissionen lägesrapport avseende de meddelanden som har annonserats till (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Kommissionen ska vid mötet att informera om arbetet med två kommande meddelanden som ska presenteras . Det ena har uppgetts fokusera på hur den Globala Ansatsen till migration som antog ska kunna utvidgas till att även innefatta ett intensifierat samarbete med länderna öst och sydöst om . Det andra meddelandet tar upp frågor om hur åtgärder på området för laglig migration och arbetskraftsinvandring på lämpligaste sätt kan integreras i EU:s migrationpolitiska samarbete med tredje länder. välkomnar information från kommissionen om de kommande förslagen. Först när de nämnda meddelanden presenterats kan ta ställning i sakfrågorna. Det föreligger ännu inga övriga frågor. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Schengens informationssystem (SIS): - Lägesrapport (Sr ) - Nätverket för SIS (Sr ) - SIS II (Sr ) Några dokument har inte presenterats. Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport om arbetet med SISone4all. Mot bakgrund av förseningen av SIS II har presenterat ett förslag om att de nya medlemsstaterna skall kunna, som en interimslösning, anslutas till det nuvarande SIS (SIS 1+) under projektnamnet SISone4all. Vid ministerrådets möte den 4 beslutades att SISone4all skulle genomföras och rådsslutsatser om projektet antogs. Förslaget innebär att SISone4all är tekniskt klart att använda . Inget nytt har framkommit som skulle föranleda ändring i tidsplanen. Frågan behandlades i : inför och inför - Nätverket för SIS Avsikten med behandlingen i rådet Troligen information om var man står i processen med förlängandet av Sisnet-kontraktet. SIS 1+ (nuvarande SIS), (nationella kontoren som handhar SIS) och Vision (för viseringar) använder sig f.n. av . Kontraktet för Sisnet går ut . Som en övergångslösning för de nya medlemsstaterna, innan SIS II är färdigt, har ministerrådet beslutat att utveckla SISone4ALL, som innebär att de nya medlemsstaterna ansluts till SIS 1+. SISone4ALL beräknas vara klart och de nya medlemsstaternas beräknas kunna anslutas till SIS 1+ därefter och gränskontrollerna hävas senast . SIS II beräknas vara klart tidigast . och tills SIS II är helt operativt måste ett nätverk garanteras för SIS 1+. För SIS II är ett nytt nätverk möjligt att använda för tester s-TESTA. Kommissionen har endast mandat att utveckla detta för SIS II (gemensamfinansierat till skillnad mot det nuvarande , som finansieras av medlemsstaterna). Kontraktet för Sisnet omfattar endast SIS 1+ men det ansvariga företaget är villigt att förlänga kontraktet, något som dock skulle kräva ett öppet anbudsförfarande. Det är inte säkert att ett överförande från Sisnet till s-TESTA hinner bli färdigt . Vid beslutade ministrarna, i form av rådsslutsatser, följande: a) att låta kommissionen utreda möjligheterna att migrera nuvarande SIS (SISone4ALL) direkt in i om detta visar sig nödvändigt , dels b) att parallellt med alternativ a) låta rådssekretariatet utreda konsekvenserna av en offentlig upphandling för att förlänga kontraktet med Sisnet. Uppdraget för rådssekretariatet enligt ovan har formaliserats genom ett rådsbeslut. Medlemsländerna kommer senare att ta ställning till vilken väg som är möjlig och önskvärd att gå. Frågan behandlades i : inför Avsikten med behandlingen i rådet Troligen kommer kommissionen att lämna en lägesrapport om arbetet med genomförandet av SIS II. Den tekniska utvecklingen av SIS II pågår. P.g.a. förseningar, bl.a. beroende av genomförandet av SISone4all, presenterade kommissionen en reviderad planering för genomförandet av SIS II. På noterade ministrarna det reviderade schemat för SIS II, som har slutdatumet . Det har dock kommit signaler på att arbetet kan komma att försenas med . Kommissionen räknar dock med att hålla slutdatumet för SIS II. I de fall förseningarna blir ett faktum kommer det att innebära merkostnader för medlemsländerna. Frågan behandlades i : inför och inför . Den europeiska gränsförvaltningsbyrån - Frontex a) Förslag till och rådets förordning om inrättande av en mekanism för upprättande av grupper för snabba ingripanden vid gränserna och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 vad beträffar den mekanismen Uppdaterad lägesrapport från ordförandeskapet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om förordningen. Sedan Frontex inrättades har byrån bland annat samordnat ett antal gemensamma operationer vid de yttre gränserna. Erfarenheten från dessa gemensamma operationer visar att det finns ett behov att fastställa gemensamma regler för gränskontrollanter från en medlemsstat som i samband med en gemensam operation sätts in på en annan medlemsstats territorium. Med tanke på de situationer som vissa medlemsstater ställs inför vid ovanligt kraftiga tillströmningar av migranter anses det vidare nödvändigt att skapa en möjlighet att sätta in grupper för snabba ingripanden (RABIT) för att bistå de nationella gränskontrollmyndigheterna. välkomnar förslaget om särskilda grupper för snabba ingripanden i nuvarande utformning.