urf · GUA5URF3 · 2007-01-01 00:00:00 — Utskottskansliernas uppgifter ska enligt riktlinjerna vara att etablera kontakt med forskarsamhället och medverka till att utskotten i olika former får ta del av relevant forskningsinformation. bör vidare enligt riktlinjerna ställa krav på regeringen att i viktigare propositioner redovisa teknikvärderingar, framtidsstudier och kunskapsläget enligt forskningen inom de områden som behandlas. Vårt förslag till mål och insatser Utifrån de riktlinjer som har beslutat om föreslår vi följande övergripande mål för riksdagsförvaltningens arbete med forsknings- och framtidsfrågor: Målet för riksdagsförvaltningens stöd till ledamöter och utskott i forsknings- och framtidsfrågor är att utskottens beredningsarbete och beslut ska grundas på bästa möjliga kunskapsunderlag. ledamöter och utskott ska därför ges god tillgång till kunskap om relevant forskning inom respektive utskotts beredningsområde samt kvalificerade analyser av den framtida samhällsutvecklingen inom olika områden. Målet är vidare att ska ges förutsättningar att utgöra en arena där strategiska framtidsfrågor behandlas. För att konkretisera detta övergripande mål föreslår vi att följande bör uppnås : Utskotten inleder sitt arbete med att utveckla kontakter med forskningen inom de områden som bedöms vara mest relevanta för respektive utskotts beredningsområde. Arbetsformer utvecklas som i ökad utsträckning involverar ledamöterna. ger stöd till varje utskott med att upprätta en utskottsspecifik strategi för forskningsfrågor respektive framtidsfrågor. Samtliga utskott ges möjlighet att genomföra minst en forskningsöversikt inom hela eller del av beredningsområdet och förutsättningar skapas för att utfrågningar i ökad utsträckning innefattar 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR redovisning och behandling av forskningsrön och framtidsfrågor när så befinns lämpligt och möjligt. Samtliga utskott ges förutsättningar att inom ramen för sin betänkandeproduktion behandla bl.a. forskningsöversikter, framtidsanalyser och teknikutvärderingar. Utskottskanslierna och andra delar av riksdagsförvaltningen ger information till utskotten och särskilt de nya ledamöterna om arbete med forsknings- och framtidsfrågor. arbete med utskottsövergripande teknikutvärderingar och framtidsanalyser inleds. Rifos verksamhet utvecklas för att nå fler riksdagsledamöter som kontakterna gentemot beslutsprocessen och utskotten förstärks. Rifos sekretariatsfunktion återförs under /07 till riksdagsförvaltningen. Det internationella parlamentariska samarbetet inom forsknings- och framtidsområdena utvecklas och det internationella erfarenhetsutbytet för behandling av forsknings- och framtidsfrågor i parlamentsmiljö förstärks. Fullvärdigt medlemskap i eftersträvas. Under början av mandatperioden inrättas inom riksdagsförvaltningen en stödfunktion till utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor. Rutiner utvecklas för hur ledamöter och tjänstemän på ett smidigt sätt ska kunna ta del av forskningsinformation. anordnas en forskningsdag och framtidsdagar. Väl utvecklade och delvis redan tillgängliga IT-system inom biblioteks- och informationsområdet tas mer allmänt i bruk inom utskottsarbetet. I följande avsnitt redovisar vi våra närmare överväganden om hur riksdagsförvaltningen ska kunna nå dessa resultat. 2.2 Våra överväganden forskningsfrågor 2.2.1 Allmänt arbete med forskningsfrågor har kartlagt hur utskotten arbetar med forsknings- och framtidsfrågor. Av kartläggningen framgår att de flesta utskott hanterar forskningsfrågor på olika sätt. Som exempel på aktiviteter nämns utfrågningar och seminarier, studiebesök, studieresor samt uppföljning och utvärdering. I sammanhanget betonas att det inom ramen för den normala betänkandeproduktionen ofta förekommer inslag av kunskapsöversikter och att information hämtas in om aktuella forskningsrön. Vi anser att forskningsfrågor inte bör betraktas som en särskild avgränsad verksamhet som lämpligen hanteras isolerat eller i särskilda forum. Enligt vår bedömning bör kontakter med forskningen ses som ett strategiskt medel för 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR att tillförsäkra beslutsprocess ett gott kunskapsunderlag. Forskning är med denna innebörd något som berör samtliga utskott. har också pekat på att bör kunna begära in mer forskningsinformation i propositioner och skrivelser från regeringen. Detta innebär att forskningsinformation kan knytas mer tydligt till ärendeberedningen i . Enligt vår mening är det angeläget att stärka ledamöternas engagemang i utskottens arbete med forskningsfrågor. Vi menar att det är en viktig uppgift för förvaltningen att öka ledamöternas intresse för information om forskningen inom respektive beredningsområde. Ett sätt är att ledamöterna engageras direkt i arbetet. Vi vill också peka på att ökad kunskap om den forskning som bedrivs inom olika ämnen och discipliner bör ha stort intresse för utskotten. Inte minst forskning inom samhällsvetenskapliga ämnen bör vara av särskilt intresse att följa. Vi vill vidare betona vikten av att EU-frågor uppmärksammas inom utskottens arbete med forskningsfrågor. Vi menar att en grundläggande förutsättning för att stärka hantering av kunskapsinhämtning om forskning är att utskottskanslierna ges en central roll. Det bör alltså vara i första hand en uppgift för utskottskanslierna att bistå sina utskott med stöd och underlag i detta arbete. Därmed vinns enligt vår uppfattning betydande fördelar genom att kunskap och aspekter från dessa områden på ett naturligt sätt kan integreras i arbetet med betänkandeberedning, EU-frågor samt uppföljning och utvärdering. Enligt vår bedömning är det därför naturligt att varje utskott söker utveckla och bygga upp direkta kontakter med relevant forskning inom respektive utskotts beredningsområde. För att möjliggöra detta föreslår vi att en funktion för stöd bl.a. till utskottens arbete med forskningsfrågor inrättas fr.o.m. . Vi föreslår att stödfunktionen även ges i uppgift att vara drivande i det fortsatta utvecklingsarbetet kring utskottens forskningsfrågor. Vi återkommer i avsnitt 4 till stödfunktionens dimensionering och organisering. Vi föreslår vidare att varje utskottskansli bygger upp direkta kontakter med den forskning som är relevant. Stödfunktionen bör ha till uppgift att vid behov bistå i detta arbete. Även och dess Expertsvar för politiker kan bistå. I detta sammanhang kan även nämnas. Arbetet bör inledas under första hälften av mandatperioden. Vid mandatperiodens slut bör kontakterna vara väletablerade. Hur dessa kontakter ska se ut och hur det fortsatta samarbetet med utskotten ska organiseras är en fråga som varje utskott får ta ställning till, bl.a. utifrån utskottens olika behov. Ett sätt kan vara att ha regelbundna kontakter med forskningsinstitut inom det aktuella beredningsområdet. Ett annat sätt kan vara att knyta en grupp forskare från olika discipliner till utskottet som en form av vetenskapligt råd. Ytterligare exempel kan vara deltagande i konferenser där aktuella forskningsfrågor presenteras. För att mer systematiskt hantera forskningsfrågor bör vidare en utskottsspecifik strategi tas fram för arbetet med forskningsfrågor. 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR stödfunktionen bör kunna bistå utskotten när det gäller den närmare utformningen. I bilaga 1 skisseras hur en sådan strategi kan utformas. Enligt vår mening är det viktigt att skapa ett aktivt informationsutbyte mellan utskotten för hanteringen av forskningsfrågor för att därmed sprida goda exempel. Ett viktigt forum för att diskutera den fortsatta utvecklingen är ordförandekonferensen, som består av talmannen som ordförande samt utskottens och ordförande. I riksdagsdirektörens planering av ordförandekonferenserna bör det regelbundet (minst en gång ) läggas in en punkt som handlar om att diskutera det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller utskottens arbete med forskningsfrågor. Stödfunktionen bör ges i uppgift att ta fram underlag om forskningsfrågor och deras fortsatta utveckling till diskussioner inom ordförandekonferensen. Samråd och informationsutbyte om hantering av forskningsfrågor bör även ske på andra nivåer inom , exempelvis inom kanslichefsgruppen och bland föredragande, utskottsassistenter och utredare. Vi vill vidare peka på att det även kan vara lämpligt att bl.a. forskningsbakgrund tillmäts betydelse i samband med framtida rekrytering av utskottskanslipersonal.3 2.2.2 Forskningsöversikter och utskottens behandling av forskningsfrågor Inom ramen för utskottens nuvarande betänkandeproduktion förekommer en rad exempel på att information om bl.a. pågående forskning integreras i utskottsarbetet. Det kan exempelvis gälla redovisning av forskningsrön med anledning av motioner eller propositioner eller bedömningar av frågor som förutsätts belysas inom ramen för fortsatt forsknings- och utvecklingsarbete. Systematiska kunskapsöversikter tas fram av olika myndigheter. Som exempel kan nämnas att tar fram sådana. Ett annat exempel är de skrifter och översikter som tas fram av , vilket är knutet till . Ett tredje exempel är den expertgrupp för studier i samhällsekonomi som finns vid och där det har påbörjats ett arbete med att ta fram mer systematiska forskningsöversikter. Från expertgruppens kansli framförs att detta är ett stort arbete. tas en forskningsöversikt fram gällande arbetsinriktad rehabilitering. Syftet är att kunna använda nationell och internationell forskning för att dra slutsatser för beslutsfattandet. Detta arbete utförs av en professor från Arbetslivsinstitutet.4 3Frågan belyses bl.a. av utrikesutskottet i yttrandet till med anledning av förslag. Utskottet framförde att forskarutbildad kanslipersonal, med uppgift att tolka, värdera och föra in resultat och perspektiv från forskningen i det politiska arbetet, väsentligen höjt utskottets mottagarkapacitet. 4Möte med L. och K. , Expertgruppen för studier i samhällsekonomi. 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR Ett exempel på hur andra parlament arbetar med bl.a. forskningsöversikter kan hämtas från och dess Parliamentary Office of Science and Technology (POST), vars uppgift är att ta fram oberoende, balanserade och tillgängliga analyser av allmänna frågor som rör forskning och teknik. POST gör detta på en rad olika sätt, bl.a. genom att ge ut både korta och långa rapporter som är inriktade på aktuella forsknings- och teknikfrågor och som syftar till att ge underlag till parlamentsledamöterna inför politiska ställningstaganden. Valet av ämnen för dessa rapporter görs av styrelsen, där både ledamöter och forskare ingår. POST har även i uppgift att ge stöd till underhusets granskande utskott genom informell rådgivning, muntliga föredragningar, analyser av data, framtagande av bakgrundspromemorior eller genom att följa upp vilken forskning som pågår inom ett område. Det nuvarande arbetet inom POST redovisas på det brittiska parlamentets webbplats.5 Det är viktigt att ledamöterna på ett tydligt sätt engageras i utskottens arbete med att ta fram information om den forskning som på olika sätt berör beredningsområdet. Vi bedömer att ett lämpligt sätt att ta fram och redovisa för utskotten och deras ledamöter vilken forskning som bedrivs inom ett politikområde och vad den forskningen har kommit fram till är att göra en forskningsöversikt. Både svensk och utländsk forskning bör kunna vara relevant att uppmärksamma i översikterna, delvis beroende på ämnet. Vi föreslår därför att forskningsöversikter tas fram inom utskotten. Denna fråga bör ingå i den utskottsspecifika strategi för arbetet med forskningsfrågor som vi föreslår att utskotten ska ta fram. I utskottens arbete med att ta fram forskningsöversikter är det viktigt att ha goda kontakter med forskare, relevanta myndigheter, och andra aktörer inom området, inte minst för att förebygga risken för dubbelarbete. Utskottens forskningsöversikter kommer antagligen att skilja sig mot de översikter som görs inom forskarvärlden eftersom dessa ofta har andra syften. Forskarna meriterar sig genom att publicera artiklar i vetenskapliga tidskrifter som har tyngdpunkten på annat än vad som kan antas vara relevant för ledamöterna. Vi menar att det förmodligen kommer att bli en annan typ av redovisning av forskningsresultat när uppdraget kom från utskotten. När det gäller forskningsöversikter som görs av myndigheter eller departement utgör dessa ofta en konkret beställning från myndigheten eller regeringen och det kan innebära begränsningar i vilka frågor som ställs. Dessa översikter behandlar ofta enbart den egna myndighetens område. Vi menar att här skulle kunna bidra med att göra översikter som täcker flera myndigheters ansvarsområden. Sådana breda, även tvärvetenskapliga, forskningsöversikter skulle kunna ge en bredare bild av forskningen inom olika discipliner. 5 Webbadress: . 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR Risken för begränsat intresse från utskottets ledamöter kan förebyggas genom att tydligt engagera ledamöterna i arbetet. Från tjänstemännens sida är det viktigt att ligga steget före och ge förslag om översikter. Detta ställer krav på att ha en lyhördhet mot vad som kan komma att bli en stor fråga. För att öka ledamöternas intresse är även presentationen av översikterna viktig. Vi vill särskilt peka på vikten av muntliga föredragningar och möjligheten att t.ex. låta upphandlade forskare presentera resultaten på ett seminarium. Forskningsöversikter bör i första hand tas fram av forskare eller annan extern expertis inom respektive utskottsområde. Vi föreslår att särskilda medel avsätts för att upphandla forskare och annan extern expertis när det gäller att genomföra forskningsöversikter och att ta fram annat forskningsrelaterat material som underlag för utskottens beredning av olika frågor. Upphandlingen bör skötas av utskottskansliet med bistånd från stödfunktionen vid behov. Vi gör vidare bedömningen att forskningsinformation mer regelmässigt bör söka behandlas i betänkandeproduktionen. Utskottskanslierna bör mot denna bakgrund bistå ledamöterna genom att ta fram relevanta underlag utifrån en forskningshorisont av frågor som behandlas inom ramen för aktuella ärenden. Vi är väl medvetna om att en sådan uppgift med en vittgående tolkning kan bli övermäktig, både för ledamöter och tjänstemän, särskilt under stor tidspress och resursbrist. Genom en god framförhållning och inriktning på ett antal strategiska nyckelfrågor bör dock ett visst ökat utrymme finnas för att förmedla information från berört forskningsområde. bör genom den föreslagna stödfunktionen i ökad utsträckning kunna bistå utskotten när det gäller att engagera sig i vilken forskning som pågår inom beredningsområdet och i samband med större riksdagsbeslut uppmärksamma eventuella forskningsfrågor. Det får förutsättas att utskotten själva är bäst skickade att avgöra i vilka strategiska ärenden behov av forskningsinformation kan bedömas vara särskilt lämpligt. Även formerna för forskningsinformation genom exempelvis regelmässiga nyhetsblad eller särskilda informationsinsatser lämpar sig med fördel för utskottsanpassade lösningar. Vi vill vidare uppmärksamma den möjlighet som finns att efterlysa forskningsinformation i propositioner och resultatskrivelser från regeringen. Detta får förutsättas ske som en del i utskottets normala beredning av propositioner och skrivelser. 2.2.3 Information till ledamöter om forskningsfrågor I samband med varje mandatperiod ges omfattande information till alla nya ledamöter om arbetsformer och olika praktiska frågor. Inom utskotten lämnas också som en del i introduktionen av nya ledamöter information om berörda politikområden och aktuella politiska frågor. 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR och mer systematisk information om forskningsfrågor synes dock inte förekomma. Vi anser att om den åsyftade ambitionshöjningen vad gäller utskottens arbete med forskningsfrågor ska vinna en mer bred anklang krävs en allmän informationsförmedling också om grundläggande forskningsfrågor. Det bör därför ingå som en del i informationen till nya ledamöter att även forskningsfrågor uppmärksammas, bl.a. vilka forskningsinstitut som finns inom utskottets beredningsområde och vilken forskning som pågår. Detta bör vara en uppgift för samtliga utskottskanslier. I sammanhanget bör vidare uppmärksammas den möjlighet som har att lämna information om forskningsfrågor i samband med en ny mandatperiod. 2.2.4 Utfrågningar och seminarier m.m. Utskotten har i ökad utsträckning anordnat utfrågningar och seminarier. I flertalet fall är utfrågningarna öppna för allmänheten och i flera fall sänds de även i tv. Många utskott väljer att utforma programmet så att forskare bjuds in för att lämna synpunkter och presentera aktuella resultat. För att arrangera bra utfrågningar krävs ofta ett omfattande arbete och god kompetens när det gäller val av lämpliga föreläsare. Detta kan vara svårt att hinna med för ledamöter och tjänstemän som ordinarie arbete med betänkandeproduktion pågår. Några utskott har även genomfört besök vid universitet och forskningsinstitutioner, vilket enligt uppgift rönt stor uppskattning bland ledamöterna. Vi anser att såväl öppna som mer interna utfrågningar och seminarier utgör ett väsentligt inslag för att öka utskottens kunskap om pågående forskning. Ut- vecklingen mot att ordna alltfler utfrågningar och seminarier ligger därför väl i linje med strävan att i ökad utsträckning integrera forskningsfrågor i utskottsarbetet. Även de exempel som finns på besök vid olika institutioner kan ses som viktiga inslag i utskottens arbete med forskningsfrågor. Vi är medvetna om att det kan finnas visst motstånd mot att ordna utfrågningar när det övriga utskottsarbetet är som mest intensivt för både ledamöter och tjänstemän. Utskottsledamöterna är arbetstyngda och kan ha svårt att hinna med fler utfrågningar och seminarier. Genom god framförhållning och inriktning på ett begränsat antal frågor bör dock visst utrymme kunna skapas för utfrågningar med inriktning på att både ge ledamöterna ökad kunskap om forskningen och forskarna ökad kunskap om . Utskottskanslierna bör därför i viss utsträckning kunna få repliera på gemensamma resurser för att arrangera utfrågningar och seminarier. Resurser bör också kunna nyttjas för att ta fram kunskaps- och forskningsöversikter 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR som presenteras på utfrågningar. Ökat samarbete kan vara värdefullt att etablera med , , m.fl. för att genomföra väl upplagda utfrågningar med lämpliga företrädare för forskarvärlden. Det kan vara lämpligt att utfrågningar om inhämtande av forskningskunskap planeras med större framförhållning och så långt möjligt ingår i utskottens verksamhetsplan. För att bistå utskotten med att höja nivån på utfrågningarna kan en idé också vara att i ökad utsträckning vända sig till internationellt erkända forskare, vilket kan kräva särskilda resurser. 2.2.5 Informationsförsörjning för forskning och omvärldsbevakning huvuduppgift är att förse ledamöter, partikanslier och tjänstemän med underlag till beslutsprocessen. Det görs genom urval, inköp och tillhandahållande av vetenskapligt, källkritiskt granskat material och nyhetsinformation i tryckt och elektronisk form inom ämnesområden. Informationen görs tillgänglig såväl i lokaler som på webbplats och intranät. Genom samarbetet med andra svenska och utländska forskningsbibliotek har via sitt bibliotek tillgång till material inom alla områden, även sådana som faller utanför kärnämnen. lägger dessutom ned stora resurser på att tillhandahålla en väl fungerande omvärldsbevakning via nationella och internationella nyhetskällor. är depåbibliotek för en rad internationella organisationer, bl.a. EU, FN och , vilket innebär att forskningsmaterial från dessa organisationer finns att tillgå. har också en omfattande samling av statliga myndigheters publikationer. personal bedriver omfattande informations- och referensverksamhet, främst mot ledamöter och anställda men även med inriktning på forskare i landet. Bland interna uppdragsgivare är alla enheter och partikanslier representerade i olika grad, men det finns en stor variation i utnyttjandet. När det gäller utskotten är det svårt att bedöma hur användningen av informationstjänsterna egentligen ser ut eftersom ofta arbetar på uppdrag av och i samarbete med utredningstjänsten och inte alltid har direktkontakt med utskotten. är väl etablerat som forskningsbibliotek bland svenska forskare och studenter, främst inom statsvetenskap och juridik, och många av bibliotekarierna har färsk erfarenhet från forskningsbibliotek och god kompetens som forskningsbibliotekarier. kan därför sägas ha goda förutsättningar för att utveckla rollen som forskningsbibliotek vidare, men det uppges att den ökade ambitionsnivån kommer att medföra nya kostnader och utökade arbetsinsatser från . I bilaga 7 specificeras dels befintliga informationskällor och bibliotekstjänster, dels exempel på nya källor som skulle behöva anskaffa 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR för att de delar av genomförandegruppens förslag som rör den vetenskapliga informationsförsörjningen ska kunna genomföras. Dessutom ges exempel på arbetsinsatser som kommer att behövas från för att utskotten ska kunna utnyttja forsknings- och omvärldsinformationen på effektivast möjliga sätt. kan leverera vetenskapligt och källkritiskt granskat material till beslutsprocess med hjälp av moderna informationsverktyg. Genom plats på intranät tillgängliggörs och exponeras allt material. Vi menar att det är viktigt att fortsätter sitt arbete med att förfina sökverktygen för att garantera en relevant och användbar informationsförsörjning i det dagliga arbetet. Som exempel på sådana förbättringar som kommer att finnas tillgängliga kan nämnas att kunna söka i flera olika databaser med ett enkelt sökspråk, att skapa enkla och skräddarsydda sökprofiler samt att snabbt och lätt hitta information, sorterad utifrån utskottens olika ämnesområden på intranätet. Vi vill även peka på vikten av ett fortsatt utåtriktat arbete, inte minst gentemot utskotten och utskottskanslierna och att det etablerade samarbete som finns mellan utredningstjänsten och utvecklas och fördjupas så att den kunskap och de forskningskällor som har och ger tillgång till utnyttjas till fullo. Vidare föreslår vi att fortsätter sitt arbete med att utöka antalet internationella vetenskapliga databaser med fokus på aktuell forskning och gedigna arkivfunktioner. För att kunna garantera att ligger ett steg före i samhällsdebatten och har goda möjligheter att tidigt skaffa sig kunskap om och förstå aktuella skeenden är det viktigt att öka beståndet av vetenskapliga källor. Detta kommer enligt vår bedömning att kräva ytterligare resurser. Med tanke på det ständigt och snabbt ökande informationsflödet och den likaså snabba tekniska utvecklingen är det nödvändigt att i större utsträckning än utbilda och ge stöd för strategisk informationsförsörjning. Den specialistkompetens som bibliotekarier har om sökteknik och informationskällors kvalitet och innehåll kan och bör utnyttjas för att underlätta för ledamöter, partikanslier och tjänstemän att snabbt och säkert hitta relevant information. Även detta arbete kommer enligt vår bedömning att kräva ytterligare resurser. Det bör närmare prövas i vad mån dessa resurskrav kan lösas genom omprioritering inom eller genom tillförande av särskilda resurser. I liksom i många andra länder fördelas de statliga forskningsmedlen genom två kanaler: antingen direkt till universitet och högskolor eller via de forskningsfinansierande myndigheterna. En ny myndighetsorganisation för 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR forskningsfinansiering inrättades 2001, vilket innebär att det numera finns fyra stora forskningsfinansierande myndigheter. De forskningsfinansierande myndigheterna arbetar bl.a. med forskningsinformation. är en statlig myndighet med ett nationellt ansvar för att utveckla svensk grundforskning och forskningsinformation.