eunbil · GU0N2762 · 2007-07-13 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet Kopia: Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Dokumentbeteckning 11372/07 216 PECHE 223 Bakgrund Det portugisiska ordförandeskapet kommer att fortsätta arbetet med förslagen om bekämpningsmedel/växtskyddsmedel och paketet som rör livsmedel (tillsatser, enzymer, aromer och godkännandeprocessen). Inom området djurhälsa kommer bland annat arbetet med djurhälsostrategin att bli en stor fråga. Inom skogsområdet kommer implementeringen av handlingsplanen mot illegalt avverkat virke (FLEGT) samt uppföljning av EU-handlingsplan för skog vara aktuellt. Inom den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) är de viktigaste frågorna antagande av TAC (total allowable catch, dvs. totalt tillåten fångstmängd) för Östersjöbestånden samt för gemenskapens övriga bestånd. På dagordningen står även frågorna om bilateralt fiskeriavtal med , fiskeriförvaltningen i samt flerårig återhämtningsplan för tonfisk i och . Den stora frågan inom jordbrukspolitikens område kommer att vara behandlingen av kommissionens reformförslag gällande vinsektorn. Ambitionen är att nå en överenskommelse . Likaså kommer diskussionen om den förestående översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken, den så kallade Hälsokontrollen, att inledas under det portugisiska ordförandeskapet i samband med att kommissionen presenterar sitt meddelande. Förslag till en rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för vin och om ändring av vissa förordningar Föredragning och diskussion Dokumentbeteckning 11361/07 AGRIORG 74 AGRIFIN 73 WTO 140 Rättslig grund Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund Kommissionen publicerade ett meddelande om den kommande reformen av vinsektorn. Meddelandet behandlades utförligt i rådet och har legat till grund för det förslag som lagts fram av kommissionen. Förslaget syftar till att förbättra den europeiska vinsektorns konkurrenskraft, förbättra ryktet för EU:s kvalitetsviner som de bästa i världen, återta förlorade markandsandelar samt vinna nya sådana. Avsikten är att skapa en marknadsordning som består av tydliga, enkla och effektiva regler som balanserar utbud och efterfrågan samt skapa en ordning som tillvaratar de bästa av EU:s vintillverkningsmetoder, förstärka samhällsstrukturen på landsbygden och försäkra att all produktion är miljövänlig. Förslaget innehåller i huvudsak följande: Stöd till röjning av 200 000 ha vinareal Införande av frikopplade stöd till all vinareal, inklusive den röjda arealen. Införande av s.k. nationella kuvert. Medlemsstaterna kan själva bestämma vilka åtgärder som ska ingå utifrån en given meny. Över 2/3 delar av budgeten, ska gå till de nationella kuverten. Medlen fördelas enligt vissa objektiva kriterier. Överföring av medel till LBU-åtgärder motsvarande . Nuvarande marknadsreglerande åtgärder som destillationsstöd, stöd till privat lagring samt druvmuststöd tas bort direkt. Systemet med planteringsrätter avskaffas . Förenklade regler för tillverkningsmetoder och märkning. Nya regler för berikning med vin. Bland annat föreslås att möjligheten att tillsätta socker ska tas bort. Satsningar på marknadsföring. Nytt system för ursprungsbeteckningar samt geografiska beteckningar. För mer information, se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens syn på behovet av en djupgående reform. Vinsektorn är i stort behov av reformering p.g.a. den bristande konkurrenskraften samt det komplexa regelverket som präglar den nuvarande marknadsordningen. Reformen bör vara ett steg mot en avreglerad vinsektor. anser dock inte att kommissionens förslag i alla delar överensstämmer med innebörden av en djupgående reform. Det är positivt att rådsförordningen görs mer marknadsorienterad i och med förenklad regelbörda kring framförallt märkningsregler och tillverkningsmetoder, överföring av medel till LBU-åtgärder och frikoppling av stöd. välkomnar att årgång och druvsort får märkas på vin, men förordar att nuvarande regler om berikning bibehålls. Det är positivt att marknadsordningen i större utsträckning likriktas med andra marknadsordningar genom införande av frikoppling och landsbygdsåtgärder. anser dock att en större del av budgeten bör gå till frikoppling av stöden. är även mycket kritiskt inställd till införandet av de nationella kuverten. Kuverten innehåller vissa åtgärder som har svårt att acceptera. Till stor del innebär det att nuvarande regleringsansatser flyttas över till de nationella kuverten (vilket innebär att syftet med reformen till viss del uteblir) med risk för sämre insyn och kontroll. är vidare kritiskt till att EU gemensamt ska finansiera marknadsföring av vin från EU i tredje land och dessutom att en viss summa i de nationella kuverten ska öronmärkas för detta ändamål. anser att reformen bör leda till budgetbesparingar. Frågan har varit föremål för samråd i i samband med behandlingen av kommissionens meddelande om den kommande vinreformen inför jordbruks- och fiskeråden . Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen Riktlinjedebatt Dokumentbeteckning 9147/07 AGRIORG 40 AGRIFIN 40 WTO Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Bakgrund I samband med reformen av marknadsordningen för socker som beslutades infördes ett omstruktureringsprogram för sockersektorn. Syftet var att minska sockerproduktionen i EU genom att ge den europeiska industrin incitament att avsäga sig produktionskvot. Programmet avsågs leda till en kvotavsägelse på ca under den långa programtiden, varav den stora delen . Efter att av programtiden nu gått är nettoeffekten av omstruktureringsprogrammet endast ca . Anledningen är låg anslutningen till programmet och att det finns möjlighet för konkurrenskraftig industri att köpa till extra produktionskvot. har deltagit i omstruktureringsprogrammet genom att har avsagt sig av sin produktionskvot och lagt ned sockerbruket i . På grund av den låga anslutningen till omstruktureringsprogrammet har kommissionen lagt ett förslag på ändringar för att öka incitamentet för industrin att avsäga sig produktionskvot. Ytterligare ca behöver avsägas för att nå målen med sockerreformen. Förslaget innebär bland annat att andelen av industrins omstruktureringsstöd som ska gå till betodlare och maskinentreprenörer fastställs till istället för att en procentsats på vilken ska fastställas av respektive medlemsstat. Till skillnad från vad som gäller föreslås det att beslutet om att ansöka om omstruktureringsstöd för att minska sockerproduktionen inte bara ska kunna göras av sockerindustrin utan även av betodlarna. Det föreslås även att det ska ges ett kompletterande stöd till odlare som påverkas av omstrukturering. Detta stöd ska även betalas ut retroaktivt till odlare som har deltagit i programmet under dess första . Om omstruktureringen av sockersektorn inte får den avsedda effekten efter programperiodens slut, , förbehåller sig kommissionen rätten att göra en nedskärning av alla medlemsstaters produktionskvot för att uppnå den avsedda produktionsminskningen. I förslaget föreslås det att denna eventuella kvotnedskärning inte ska ske linjärt såsom det beslutades i sockerreformen, utan med en viss hänsyn till de länder som har deltagit i programmet och därmed redan minskat sin produktion. Förutom ändringar i omstruktureringsprogrammet föreslås även ändringar i grundförordningen för socker. Dessa ändringar medför att det kommer att bli möjligt för kommissionen att inför sådden av sockerbetor göra en tillfällig minskning av möjligheten att producera socker inom produktionskvoten. Beslutet ska vara baserat på prognoser om det kommande årets sockerproduktion och ska syfta till att ge en mer balanserad marknad. Även i denna del av förslaget föreslås att den förtida minskningen ska göras med viss hänsyn till de länder som har deltagit i omstruktureringsprogrammet och därmed redan reducerat sin produktionskvot. Omstruktureringsprogrammet finansieras helt genom en avgift som industrin betalar på sin produktionskvot. På grund av den låga anslutningen till programmet finns det mer pengar kvar i fonden än vad som ursprungligen beräknats. Eventuella kvarvarande medel efter programtidens slut kommer att föras över till Europeiska garantifonden för jordbruket. För mer information om förslaget se faktapromemoria 2006/07:FPM95. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer att det görs ändringar som leder till ökad anslutning till omstruktureringsprogrammet. Programmet är kärnan i sockerreformen och behöver fungera för att den avsedda produktionsminskningen ska uppnås. Det är dock viktigt att de ändringar som görs inte diskriminerar länder som redan har deltagit i omstruktureringsprogrammet. är tveksamt till att det införs möjlighet till förtida återtag i grundförordningen för socker men kan acceptera det eftersom det är en tillfällig åtgärd. Förslaget har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . (ev.) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken - Riktlinjedebatt Dokument 7641/07 92 AGRIFIN 28 10444/07 183 AGRIFIN 60 Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande inhämtats. Bakgrund Kommissionen har lagt fram ett förslaget om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslaget innehåller följande: Bestämmelser om offentliggörande av uppgifter om stödmottagare får medel från jordbruksfonderna, EGFJ och EJFLU, och införande av sektorsspecifika regler Utökning av möjligheten att göra tillfälliga minskningar av betalningarna till medlemsstaterna, då det handlar om allvarliga upprepade brister i kontrollsystemet och ingen åtgärd har vidtagits från medlemsstaternas sida för att förbättra situationen Införandet av ytterligare ett undantag från regeln om att beslutade finansiella korrigeringar inte får gälla utgifter som medlemsstaterna betalat ut mer än 24 månader före det att länderna får kommissionens granskningsrapport av kommissionens genomförandebefogenheter enligt artikel 42. Artikeln anpassas så att kommissionen får befogenhet att anta tillämpningsföreskrifter för alla de bestämmelser som fastställs i förordningen Ett antal mindre förändringar för att lösa vissa tekniska problem Den mest omdiskuterade frågan har rört formerna för offentliggörande av uppgifter om betalningsmottagare, dvs. om det ska vara kommissionen eller medlemsstaterna som ska ansvara för publiceringen av informationen. Likaså har utökning av möjligheten att göra tillfälliga minskningar av betalningarna till medlemsstaterna varit föremål för diskussion. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens förslag. Förslagen syftar huvudsakligen till ökad insyn och offentlighet samt att komma åt upprepade och allvarliga felaktigheter och anmärkningar, och förväntas innebära en förbättrad tillämpning av förordning 1290/2005. Beträffande offentliggörande av betalningsmottagare anser att det skulle vara mer enhetligt om kommissionen ansvarade för detta men kan acceptera att det hanteras av medlemsstaterna även i fortsättningen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Förslag till rådets beslut om att inte införa metomyl i bilaga I till rådets direktiv /414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne - Antagande Dokumentbeteckning 10783/07 AGRILEG 87 Rättslig grund Artikel 8.2 i rådets direktiv /414/EEC. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen ska anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommittén kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen lägga fram förslaget för rådet. Då kommissionen har överlämnat sitt förslag till rådet kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Bakgrund Enligt artikel 6.1 i rådets direktiv /414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ska beslut om att ta upp ett verksamt ämne i bilaga 1 fastställas genom kommittéförfarande i för livsmedelskedjan och djurhälsa (föreskrivande kommitté). Kommissionen har till kommittén lämnat ett förslag om icke-upptag av det verksamma ämnet metomyl i bilaga 1 till direktiv /414/EEG. Det betyder alltså att ämnet inte godkänns och att produkter som innehåller ämnet ska tas bort från marknaden. Förslaget baseras på att metomyl inte uppfyller kraven i artikel 5a och b i direktiv /414/EEG då det har vid riskbedömningar av ämnet kunnat visas att det föreligger risker för användare och för miljön. Vid omröstningen i kommittén kunde inte kommissionen uppnå en kvalificerad majoritet för sitt förslag. stödde kommissionens förslag. Kommissionen har därför, enligt kommittéförfarandet, lämnat över ärendet till rådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt har vid omröstningen i kommittén stött kommissionens förslag till beslut om icke-upptag och avser att rösta för ett icke-upptag vid rådsmötet. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Övriga frågor a) WTO DDA förhandlingar - Lägesrapport Rättslig grund Artikel 133, kvalificerad majoritet. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och MS) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. Bakgrund WTO-förhandlingarna har pågått . Förhandlingarna har karakteriserats av ett antal sammanbrott och missade deadlines. Den allvarligaste krisen inträffade när WTO:s generaldirektör suspenderade förhandlingarna . Efter flera månaders förhandlingsuppehåll fick Lamy stöd från WTO-medlemmarna att informellt återuppta förhandlingarna i Doha-rundan. Den allmänna bedömningen är att först måste minska sitt handelsstörande internstöd, att EU ytterligare ökar marknadstillträdet samt att och ger bättre marknadstillträde för industrivaror och jordbruksvaror. har de största WTO-aktörerna, , , och (G4-länderna), mötts regelbundet. Det ministermöte i G4-kretsen som ägde rum i ansågs av många som betydelsefullt för de fortsatta förhandlingarna. Mötet blev dock resultatlöst. EU och pekar på att och inte var beredda att flytta sig alls vad avser sänkningar av industrivarutullarna. och menar att EU:s och bud på jordbruksområdet inte var tillräckligt ambitiöst. Genève-processen går dock vidare. Ordföranden i förhandlingsgruppen för jordbruk, , presenterade /maj två förhandlingspapper. Dessa papper kommer att revideras och sannolikt presenteras som Jordbruks- och fiskerådet äger rum. Tanken är att Falconer efter diskussioner om de reviderade papperen ska presentera ett slutligt utkast till nytt jordbruksavtal och att en överenskommelse ska kunna nås innan sommaruppehållet . har en nyckelroll och det skulle möjligen vara lättare att få acceptans för ett förhandlingsresultat i kongressen . Det ska därför inte uteslutas att processen fortsätter även efter sommaruppehållet. Förslag till svensk ståndpunkt bör stödja kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . Ett steg på vägen måste vara att kommissionen, under vissa förutsättningar, signalerar en mer flexibel hållning i olika frågor. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . b) Aviär influensa - Information från KOM Bakgrund rapporterades två utbrott av fågelinfluensa av typen H5N1 i , i en kalkonuppfödning respektive en slaktkycklinguppfödning i mellersta . påvisades H5N1-virus hos döda svanar i södra samt i södra och östra . Utbrotten i var de första hos tamfjäderfä , och svanarna var de första rapporterna om smittade vilda fåglar . Därefter har viruset påträffats hos fler vilda fåglar i samt i . Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att öka sin vaksamhet och vidta de åtgärder som bedöms som nödvändiga för att skydda fjäderfän i riskområden. följer utvecklingen och kommer vid behov att besluta om åtgärder för att skydda tamfjäderfä, t.ex. förbud mot utomhushållning. Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd , med undantag för rådet . c) Rapport från högnivåmötet mellan företrädare för jordbruks- och miljöministerierna inom Östersjöstaternas råd: "Land och hav: mer samarbete, mindre övergödning" (, ) - Begäran från den svenska delegationen Bakgrund har anmält en fråga under övriga frågor. Det är en rapport från konferensen: Land och Hav: mer samarbete mindre övergödning som ägde rum i . informerade även EU:s miljöministrar om konferensen vid deras rådsmöte . Det var inom ramen för det svenska ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd (- ) som högnivårepresentanter från både jordbruks- och miljödepartementen från länderna runt samlades för att diskutera jordbrukets påverkan på miljö. Syftet med mötet var att skapa en dialog för Östersjösamarbetet och öka insatserna mot övergödningen i . Ett 100-tal representanter från jordbruks- och miljösektorn deltog vid mötet som leddes av statssekreterare och statssekreterare . Statsråden och inlednings- och avslutningstalade. Vid konferensen antogs ett gemensamt uttalande om problemet med övergödning samt hur miljö- och jordbrukssektorn har för avsikt att lösa problemen. I det gemensamma uttalandet framhålls att befintliga regler måste efterlevas i högre grad. Nationella åtgärder betonas, men även betydelsen av att kommissionen arbetar sektorsövergripande och uppmärksammar särskilda problem. Den kommer att följa upp mötet i genom att stödja en internationell workshop för utbyte av erfarenheter av information och rådgivningsinsatser till jordbrukare. Förslag till svensk ståndpunkt vill informera övriga medlemsländer om mötet och dess resultat samt uppmana till fortsatt dialog mellan sektorerna för att nå resultat i arbetet med att bekämpa övergödningen i . Frågan har varit föremål för samråd i inför miljörådet .