rfr · GU0WRFR7 · 2007-07-09 00:00:00 — Regeringen har för redovisat en handlingsplan för att stärka styrningen av jämställdhetspolitiken.261 tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp under ledning av Statsrådsberedningen med uppgift att integrera jämställdhetsaspekter i . (Se avsnittet nedan om Ansvarsförhållande och organisation.) Av Statsrådsberedningens promemoria framgår att förutsättningarna för att integrera jämställdhetsperspektivet i EU-politiken är annorlunda än de förutsättningar som gäller för jämställdhetsintegrering i den nationella politiken eftersom såväl beslutsprocesser som arbetsmetoder varierar.262 Departementens uppgift i det nationella arbetet är att genomföra jämställdhetsintegrering medan deras uppgift i EU-samarbetet är att påverka EU:s institutioner att integrera jämställdhetsdimensionen i politiska processer och beslut. Det finns, enligt promemorian, också skillnader mellan den nationella nivån och EU- nivån när det gäller jämställdhetspolitiska mål och prioriteringar. För att öka förutsättningar att driva jämställdhetsintegrering i EU- politiken bör, enligt promemorian, en tydlig strategi tas fram som både belyser prioriteringar av jämställdhetsfrågor inom EU:s olika politikområden och möjligheter att bygga allianser med likasinnade medlemsländer så att jäm- 259Se exempelvis bet. 2004/05:UU2 och bet. 2005/06:UU2. 260Statsrådsberedningen, , PM . 2002/03:140 och N2004/3108/JÄM. 262Näringsdepartementet, Jämställdhetsintegrering i EU- samarbetet, PM , bilaga till Statsrådsberedningens PM . 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET ställdhetsintegrering får genomslag i EU:s processer och beslut. Strategin bör vidare omfatta utbildning och stöd i jämställdhetsintegrering för dem i som handlägger och samordnar EU-frågor. Utbildnings- och stödinsatser som riktas till EU-handläggare och EU-samordnare bör därför utformas i det pågående arbetet med jämställdhetsintegrering i så att dubbelarbete undviks och synergieffekter kan tas till vara. Någon sådan strategi har inte ännu utarbetats. är ansvarigt för att implementera de mål för utvecklingssamarbetet som har beslutat om. är därmed ansvarigt för att genomföra jämställdhetsintegreringen inom såväl departementet som de verksamheter som man har ansvaret för. Departementets uppgift i EU-samarbetet är att påverka EU:s institutioner att integrera jämställdhetsdimensionen i politiska processer och beslut. När det gäller förhållande till EU har Statsrådsberedningen det övergripande samordningsansvaret för att jämställdhetsaspekten ska integreras i samtliga politikområden inom EU. Integrations- och jämställdhetsdepartementet ansvarar, , för att stödja departementen i deras arbete samt för att följa upp och utvärdera insatserna samt föreslå riktlinjer för det fortsatta arbetet. hade motsvarande ansvar. Uppföljningen visar att inom är ansvaret för jämställdhetsintegrering i utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet inom EU oklart. Detta grundas på att olika tjänstemän som arbetar med EU- samordning och jämställdhet vid hänvisar till varandra, till tjänstemän vid Statsrådsberedningen och samt till tjänstemän som arbetar med jämställdhet vid Sida. Det finns emellertid en struktur för integreringsarbetet. Respektive enhet ska svara för arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i de verksamheter och processer, dvs. sakfrågor, geografiska eller tematiska områden som de har ansvaret för. Stöd till departementets integreringsarbete lämnas av dels departementets samordnare, dels kontaktpersoner vid enheterna som ingår i departementets arbetsgrupp för jämställdhetsintegrering. finns som tidigare nämnts en interdepartemental arbetsgrupp som leds av kansliet för EU-samordning i Statsrådsberedningen. Enligt Statsrådsberedningens promemoria skulle arbetsgruppen i ett första skede verka 2006. Arbetsgruppens uppdrag är att konkretisera målet om att integrera jämställdhetsaspekter i . Uppdraget preciserades enligt följande: att identifiera aktuella EU-frågor där driver jämställdhetsfrågorna, att identifiera EU-frågor där ett jämställdhetsperspektiv är relevant och prioritera vilka av dessa som bör driva och framöver, 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 att lämna förslag till arbetsformer för att ta fram svenska positioner för jämställdhetsintegreringen inom olika politikområden och för att bygga allianser med likasinnade medlemsstater i syfte att få genomslag för jämställdhetsintegreringen i EU-politiken. Arbetsgruppen har enligt muntliga uppgifter färdigställt en slutrapport, men den är ännu inte beslutad av projektgruppen och det är därmed oklart när gruppens slutrapport lämnas. 8.6 arbete med jämställdhetsintegrering har jämställdheten inom utvecklingssamarbetet jämte fyra andra områden särskilt uppmärksammats av regeringen.263 Jämställdhet ska tillsammans med övriga områden vara föremål för en dialog med samarbetsländerna samt i kontakter med andra givare och multilaterala aktörer. Särskilda ekonomiska insatser eller policyprioriteringar kunde även bli aktuella.264 Regeringen har framfört att den ska förstärka och fördjupa insatserna på huvudsakligen tre områden: arbetet med jämställdhetsintegrering, kvinnors och flickors hälsa och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) inklusive forskning samt bekämpningen av könsrelaterat våld. På området jämställdhetsintegrering ska genomförda analyser följas upp och satsningar på metodutveckling ska intensifieras. Utbildningar inom verksamhetsområden planerades. Utlandsmyndigheternas uppgifter när det gällde att bl.a. främja jämställdheten skulle särskilt betonas. Av budgetpropositionen framgår att jämställdhet även fortsättningsvis är ett av de områden som regeringen prioriterar när det gäller utvecklingssamarbetet. Arbetet ska, enligt regeringen, inriktas på följande teman: jämställdhetsintegrering, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt att bekämpa könsrelaterat våld. Regeringen redovisar att man avser att avsätta ökade resurser för att stoppa människohandel och återanpassa kvinnor och barn som utsätts för människohandel till ett normalt liv i sina hemländer. Den internationella handeln med främst flickor och kvinnor är en av de grövsta formerna av våld mot kvinnor. Denna handel måste, enligt regeringen, bekämpas med kraft. 263De övriga områdena var: smittsamma sjukdomar inklusive hiv/aids; konflikthantering, konfliktförebyggande och fredsbyggande; sysselsättning och arbetsmarknad; samt en miljömässigt hållbar utveckling. 2005/06:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 7 och prop. 2005/06:155, Makt att forma samhället och sitt eget liv. 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET avser regeringen att ytterligare förstärka arbete och bidrag till jämställdhetsintegrering i relation till EU och i det multilaterala samarbetet. uppger att de åtgärder som planeras för att att driva på arbetet med jämställdhetsintegrering inom EU är insatser i samband med förhandlingar av ett meddelande om jämställdhetsintegrering och aktuella rådsslutsatser (se avsnitt 8.8). Vidare planerar departementet en uppföljning av de rådsslutsatser som antogs 2006 rörande män och jämställdhet, indikatorer för institutionella mekanismer när det gäller uppföljning av deklarationen från , arbetet för att förhindra och bekämpa människohandel på grundval av . Vid departementet arbetar man med en promemoria som innehåller en raminstruktion för jämställdhetsintegrering med svenska ståndpunkter och en svensk förhandlingslinje. Handlingsplan för att genomföra jämställdhetsintegrering antog regeringen en plan för att genomföra jämställdhetsintegrering i Regeringskansliet.265 Insatsen grundades på en skrivelse från regeringen, i vilken departementen fick i uppdrag att utarbeta handlingsplaner för integrering av ett jämställdhetsperspektiv inom respektive politik- och ansvarsområden.266 Planen syftar till att förstärka arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten fram t.o.m. . Denna plan kompletteras med årliga handlingsprogram, som beslutas av regeringen. har fastställt planer för jämställdhetsintegrering. I sin arbetsplan konstaterade departementet att trots många års arbete med jämställdhetsfrågor i internationella arbete och i utvecklingssamarbetet var resultatet tämligen magert i alltför många hänseenden. Enligt promemorian stod det klart att departementets arbetssätt behövde förändras för att öka effekterna av arbetet.267 Inom departementet finns även en arbetsgrupp med ansvar för samordning, förstärkning av och stöd till arbetet. Gruppen har bl.a. tagit fram en plan för arbetet med handlingsplanen för integrering av ett konsekvent jämställdhetsperspektiv i departementets verksamhet. Utformningen av planen har bl.a. grundats på jämställdhetsanalyser inom departementets ansvarsområde som en utgångspunkt för att identifiera mål och indikatorer i handlingsplan. Inom departementet genomfördes jämställdhetsanalyser . De analyser som rörde utvecklingssamarbetet inom EU bestod av två delar. Den ena delen var en genomgång av EU:s landstrategier för och Tanzania.268 Den andra delen var en genomgång av berörda rådsarbetsgrupper 265Regeringskansliet, N2004/3108/JÄM. 2002/03:140, Jämt och ständigt. 267Regeringskansliet, , , Bilaga 4. 268Utrikesdepartementet, Jämställdhetsanalys, EU-gruppen, GU, promemoria 2005- 03-01. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 och aktuella frågor där drev ett jämställdhetsperspektiv.269 Av handlingsplan för jämställdhetsintegrering framgår att vissa mål omfattar departementets insatser när det gäller EU:s utvecklingssamarbete. att ett relevant och tydligt jämställdhetsperspektiv ska integreras i samtliga relevanta planerings- och styrningsinstrument, exempelvis ståndpunktspromemorior och att instruktioner, svenska positioner och ståndpunkter inför möten, besök och förhandlingar ska innehålla tydlig information om köns- och jämställdhetsdimensionen av frågor eller sammanhang som berörs eller som är anledning till mötet, besöket eller förhandlingarna. Av intervju med företrädare för framgår att planerna ska följas upp i samband med departementets verksamhetsplanering. har dock inte presenterat något resultat från departementets egen uppföljning av arbete med jämställdhetsintegreringen i EU:s biståndspolitik. 8.7 Sidas arbete med jämställdhetsintegrering Inom Sida ska jämställdhetsintegrering ske i allt utvecklingsarbete i enlighet med beslut om politiken för global utveckling. Det innebär att alla som planerar och bereder biståndsinsatser ska tillämpa den policy som Sida har fastställt för jämställdhetsintegreringen. Sidas ledning är ytterst ansvarig för att detta också sker. reviderades Sidas policy för att främja jämställdhet i biståndet.271 har Sida tagit fram en första version av en manual för att integrera jämställdheten i utvecklingssamarbetet. Denna manual är relativt lik den handbok som kommissionen använder i sitt arbete med jämställdhetsintegrering (se avsnitt 8.3). Vid Sida är tanken att manualen ska vara ett levande dokument som utvecklas allteftersom man får erfarenheter av tillämpningen. Det finns dock ingen vägledning i manualen om hur Sidas personal ska föra en dialog med andra givare, exempelvis kommissionen och övriga medlemsländer. Enligt muntliga uppgifter från Sida pågår ett arbete inom Sida där man försöker hitta ett generellt angreppssätt för integrering av tvärgående frågor t.ex. jämställdhet och miljö när det gäller dialogen med andra givare. 269Utrikesdepartementet, Underlag om aktuella EU-frågor inom rådskonstellationen GAERC, externa relationer, där driver ett jämställdhetsperspektiv, arbetspapper . 270Utrikesdepartementet, Utkast Handlingsplan för arbetet med jämställdhetsintegrering 2006, arbetspapper , rev. (Detta utkast har enligt UD senare fastställts.) 271Sida, Policy Promoting Gender Equality in Development Cooperation, . 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET Vidare har Sida utvecklat ett helpdesksamarbete med två svenska universitet. Syftet är att tillgodose Sidas behov av kunskap och rådgivning när det gäller att integrera ett genusperspektiv i bl.a. fattigdomsanalyser. Sidas jämställdhetsrådgivare ingår i kommissionens expertgrupp för genderfrågor. 8.8 Svenska insatser för jämställdhet inom EG några exempel Enligt uppgifter från Sida har sedan medlemskapet 1995 konsekvent drivit att insatser som främjar jämställdhet ska genomsyra allt utvecklingssamarbete. principfasta hållning har, enligt uppgift från Sida, väckt både motstånd och munterhet när man har fört fram sådana synpunkter i olika sammanhang. Tillsammans med likasinnade givarländer har varit pådrivande för att åstadkomma en positiv utveckling inom både kommissionen och i det praktiska utvecklingssamarbetet. Sida menar dock att det återstår ett betydande arbete för att jämställdhetsperspektivet ska bli tydligt integrerat i EU:s utvecklingssamarbete. De frågor som i första hand har drivit, enligt företrädare för Sida är: att EG:s insatser ska grundas på landstrategier som innebär att jämställdhetsaspekter kan beaktas. att genomföra en likartad projektberedning som innebär att fattigdomsfrågor och jämställdhetsintegreringen ska utgöra en grund för insatserna. att Sida ger stöd till kommissionen i jämställdhetsarbetet. Ett aktuellt exempel gällde stöd till kommissionen med att genomföra genderanalyser i AVS-ländernas landstrategier 2006. Sida har rekryterat och finansierat totalt fem nationella experter som har tjänstgjort vid kommissionen . Stödet upphörde eftersom ansåg att kommissionen själv borde anställa en person med ansvar för jämställdhetsfrågor och därigenom svara för kostnaderna. Inom GD Utveckling har man därefter tillsatt en person som bl.a. har ett sådant ansvar. I en debattartikel pekar Sidas överdirektör på att ett intensivt svenskt lobbyarbete låg bakom den femåriga handlingsplan för jämställdhet som kommissionen antog 2001. Av artikeln framgår att kommissionen hade antagit policydokument och riktlinjer, men Sidas företrädare menade att det är en stor utmaning för kommissionen att omsätta policyn i praktisk handling. Det krävdes, enligt Sida, en viljeyttring från den högsta ledningen som därefter följs upp på alla nivåer i hierarkin. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 rande handlingsplanen hade löpt ut och det fanns således behov av fortsatta åtgärder.272 Både Sida och kommissionen har genomfört utvärderingar av jämställdhetsarbetet i utvecklingssamarbetet respektive 2003. Resultat från dessa studier låg sedan till grund för att Sida och kommissionen anordnade ett gemensamt seminarium. (Se även avsnitt 8.9.) Erfarenheter från rådsarbetsgrupper, genomförandekommittéer och representanter på fältet Samtliga svenska företrädare i rådsarbetsgrupper, genomförandekommittéer och vid representationen på fältet framhåller att jämställdhet är en av de frågor som har drivit i samarbetet med kommissionen och övriga medlemsstater. Enligt företrädare för Sida har man ända sedan gick med i unionen konsekvent tagit upp jämställdhetsfrågorna i kommittéarbetet. I uppföljningen har vi gått igenom befintlig återrapportering från de kommittéer som ingår i uppföljningen och delar av återrapporteringen . På grundval av denna genomgång konstateras att det finns exempel på att de svenska företrädarna har ställt frågor till kommissionen om hur jämställdhetsaspekter ska integreras i ett program för budgetstöd i El Salvador.273 Ett annat exempel rör ett vattenförsörjningsprogram i där den svenske företrädaren i sina skriftliga kommentarer frågade kommissionen om på vilket sätt kommissionen förväntade sig att kvinnor skulle dra fördel av programmet. framhöll i sina kommentarer att det behövs ett övervakningssystem som omfattar könsspecifik data och könsuppdelad statistik för att säkerställa att så också blir fallet.274 Därutöver har den svenska företrädaren i uppmärksammat jämställdhetsfrågorna på grundval av de instruktioner som har lämnats av . I EG:s årsprogram för Kosovo och EG:s handlingsprogram för 2005 tog man inte upp jämställdhetsfrågor överhuvudtaget.275 Vidare saknades jämställdhet tillsammans med övriga tvärfrågor som miljö när det gällde EG:s handlingsprogram för 2005. Företrädare för Utvidgning, som ansvarade för , kommenterade vid ett möte med Sidas verksledning att de uppskattade som en aktiv medlemsstat, men de var inte förtjusta över att ständigt få lyssna till förmaningar om jämställdhet.276 272www.sida.se, debattartikel av , Per , , , och . 273ALA-committee 194, October 12, 2005 Comments from , October 5 2005. 274Sida, Sammanträde med , Reserapport 2005-04- 275Utrikesdepartementet, Instruktion för CARDS-kommittémötet , , Instruktion för CARDS-kommittémötet , , Rapport från CARDS-kommittémötet och , Rapport från CARDS-kommittémötet . 276Sida, Sida-mission till ,(Förrättningsmannens reserapport) Beslut nr 2006-294, . 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET Av intervjuer med de svenska företrädarna vid sex svenska delegationer i fält framgår att jämställdhet är en fråga som de ibland tar upp med kommissionen. Sammanfattningsvis kan sägas att jämställdhetsfrågorna har varit en av de frågor som de svenska företrädarna i genomförandekommittéer och i fält har väckt. På grundval av befintliga återrapporteringar och några rapporter från de kommittéer som vi har studerat kan sägas att jämställdhet inte är den vanligaste frågan som har tagit upp. Vi har dock inte gått igenom de förslag som kommittéerna har behandlat. Detta kan innebära att kommissionen redan på ett tidigt stadium har beaktat jämställdhetsaspekter och att svenska kommentarer därför inte behövdes. Meddelande om jämställdhetsintegrering ärendets gång Som framgått av kommissionens färdplan för jämställdhet skulle kommissionen publicera ett meddelande om jämställdhetsintegrering när det gällde utvecklingssamarbetet . Kommissionen presenterade ett meddelande . I uppföljningen har vi följt det svenska agerandet i detta ärende. Frågan om att utveckla EU:s strategier om jämställdhet i utvecklingssamarbetet väcktes av kommissionen vid ett möte med medlemsstaternas genderexperter . Den dåvarande svenska nationella experten var ansvarig för innehåll och förberedelser av mötet. I expertgruppen ingår Sidas jämställdhetsrådgivare. Mötet leddes av en chef vid . Hon lyfte fram att en av de stora utmaningarna för att genomföra jämställdhetsintegreringen i utvecklingssamarbetet är att fastställa en gemensam vision för EU som omsätts i praktisk handling av både kommissionen och medlemsländerna.277 Mot denna bakgrund utarbetade kommissionen ett utkast till ett meddelande om jämställdhetsintegrering i utvecklingssamarbetet. Kommissionens utkast bereddes av expertgruppen för genderfrågor . Tanken var att kommissionen skulle anta meddelandet för att rådet skulle kunna behandla och eventuellt anta rådsslutsatser om meddelandet . En Sidatjänsteman, som ingår i expertgruppen, lämnade skriftliga synpunkter på kommissionens utkast. Synpunkterna hade tagits fram i samråd med jämställdhetsrådgivare. Enligt återrapporteringen framfördes från svenskt håll både positiva och negativa synpunkter och övriga medlemsstater hade framfört liknande synpunkter som den svenska företrädaren.278 Därefter hade inte expertgruppen några fler möten utan man förväntade sig att kommissionen, med beaktande av medlemsstaternas synpunkter, skulle 277European commission, DG Development, Minutes of the Member States' Gender Expert Meetings on 18 January, 2005, /B/3/D1864. 278Sida, Meeting of gender experts i : EC gender equality policy and gender maintreaming of EC Country Strategy Papers in ACP-countries, . 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 lägga fram ett meddelande som sedan skulle behandlas i den berörda rådsarbetsgruppen, Allmänna biståndsgruppen. Vid intervju med tf. generaldirektören vid GD Utveckling framkom att det var oklart om det planerade meddelandet skulle bli ett meddelande eller inte, eventuellt skulle underlaget publiceras som ett arbetspapper. Ett arbetspapper från kommissionen har inte politiskt samma status som ett meddelande eftersom det inte formellt behöver antas av kommissionskollegiet utan kan utfärdas av enskilda generaldirektörer. Arbetspapper blir inte regelmässigt föremål för behandling av rådet. Vidare sänds inte arbetspapper alltid till medlemsstaternas nationella parlament, vilket sker med meddelanden från kommissionen. Vid intervjun fick vi intryck av att företrädare för andra generaldirektorat som hade konsulterats i frågan inte lade samma vikt som GD Utveckling vid att ett meddelande lades fram. Även en annan Sidatjänsteman, som har tjänstgjort vid kommissionen, fick av sina tidigare kolleger vetskap om att kommissionen inte skulle publicera det planerade meddelandet i frågan. I ett e-brev till en tjänsteman vid med kopia till flera berörda tjänstemän vid departementet förmedlades denna information. I brevet föreslår Sidatjästemannen att tillsammans med övriga medlemsstater bör utöva påtryckningar på kommissionen och undersöka om medlemsstaterna kan ta ett gemensamt initiativ som syftar till att påverka kommissionen att publicera meddelandet om jämställdhetsintegrering.279 besökte tjänstemän från Utrikesdepartement kommissionen. De fick då information av högre chefer vid policyenheten vid , EuropeAid, GD Utveckling och GD Yttre förbindelser om kommissionens planerade insatser. Av mötesdokumentationen framgår att frågan om ett meddelande om jämställdhet i utvecklingssamarbetet hade behandlats som en övrig fråga. Kommissionens företrädare aviserade att man inte skulle utfärda något meddelande om jämställdhetsintegrering . Däremot skulle man komma med ett dokument av något slag och rådsbehandling av denna fråga förväntades. I återrapporteringen från mötet föranledde denna information inte någon särskild kommentar om att på något sätt borde agera i frågan.280 En UD-tjänsteman som deltog vid mötet hade fått motsvarande information från Sidatjänstemannen genom den ovannämnda brevväxlingen mellan Sidatjänstemannen och ansvariga vid departementet. behandlade allmänna biståndsgruppen arbetsprogrammet för det tyska ordförandeskapet och rådets 18-måndersprogram. Av den svenska förhandlarens återrapportering framgår att vid detta möte väckte ett antal medlemsstater frågan om att det var väsentligt att kommissionen presenterade ett meddelande om jämställdhet. Till skillnad från återrapporteringar 279Mejlväxling mellan Sida- och UD-tjänstemän . 280Utrikesdepartementet, enheten för multilateralt utvecklingssamarbete, EU-gruppen, Punkter ur besök i , arbetspapper . 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET från andra möten, som vi har tagit del av, framgår dock inte vilka medlemsstater som väckte frågan. Enligt återrapporteringen betonade flera medlemsstater vikten av att dokumentet för diskussion kring jämställdhet blir i form av ett meddelande eftersom ett meddelande har en större politisk tyngd än bara ett arbetspapper. Kommissionen bekräftade under mötet att man efter ett bilateralt möte mellan förbundsminister för ekonomiskt samarbete och utveckling Wieczorek-Zeul och kommissionär hade accepterat att presentera underlaget i form av ett meddelande.281 I instruktionen för det aktuella mötet saknades en instruktion om att den svenska förhandlaren skulle ta upp denna fråga.282 har därefter redovisat att frågan om jämställdhetsintegrering väcktes av flera länder, , , , , och . Vidare framhåller departementet att man bör dock vara försiktig med att dra slutsatser om vilket land som väcker en fråga vid ett visst möte. I ett EU med nu 27 medlemmar görs inte alltid nationella inlägg, det viktiga är resultatet. Skulle vi verka för att just måste kunna visa i rapporteringen hem att vi tagit upp en fråga, skulle vi bidra till att implodera förhandlingsmaskineriet i . Tvärtom vill verka för större effektivitet i arbetsformer och så långt som möjligt fördela arbetet mellan länderna.