eunbil · GU0N2024 · 2007-02-16 00:00:00 — + 46 8 405 44 95 Rådets möte (miljö) EU objectives for the further development of the international climate regime beyond 2012 - Draft Council conclusions 5595/07 ENV 46 34 FISC 7 2 Rådsslutsatser inom ramen för klimatkonventionen och Kyotoprotokollet behandlades i . Kyotoprotokollets och dess åtaganden löper ut . De länder som omfattas av kvantitativa åtaganden står för av de globala utsläppen. Om parterna når sina åtaganden kommer de totala utsläppen år 2008-2012 att i bästa fall stabiliseras i förhållande till 1990. Enligt IPCC behöver utsläppen halveras till 2050. Det är hög tid att nå en global överenskommelse om en framtida klimatregim post 2012. EU har en ledande roll i detta internationella förhandlingsarbete och tydlig och konkret inriktning för EU om vad en framtida överenskommelse ska innehålla är viktig. (miljö) och har redan tidigare i slutsatser förklarat att den globala medeltemperaturen får tillåtas öka med högst över förindustriella nivåer. Under iakttagande om principen av ett gemensamt men differentierat ansvar har miljörådet (vår och höst 2005) och (vårtoppmötet ) förklarat att man bör överväga utsläppsreduktioner för industriländerna i storleksordningen till till 2050. Några huvudpunkter från miljörådets rådsslutsatser avseende klimat kommer även att behandlas vid . Europeiska kommissionen presenterade ett energi- och klimatpolitiskt paket med förslag att EU skall minska sina koldioxidutsläpp med till 2020 samt öka målet till en utsläppsreduktion om när det finns en internationell överenskommelse. Paketet innehåller även förslag till en rad olika åtgärder, bland annat förnybara energikällor, forskning och utveckling, biobränslen mm. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser antas med konsensus. Generellt är frågan om ett reduktionsmål om för EU en viktig fråga för . välkomnar och stöder ett åtaganden om utsläppsreduktioner för EU motsvarande till 2020 och anser att det bör antas med sikte på en internationell överenskommelse. Enligt uppfattning behövs utsläppsminskningar i den storleksordningen om det skall vara möjligt att nå de långsiktiga målen globalt och för de utvecklade länderna som formuleras i de nu aktuella rådsslutsatserna. Av detta följer att anser att förslaget om ett unilateralt mål att utsläppen skall minskas med för EU är otillräckligt. anser därtill att målet inte bör villkoras (provided that) så att det endast är aktuellt om andra parter gör jämförbara insatser. Till de ovan anförda skälen till position kommer att två olika mål med villkor ger ett förvirrande budskap utåt och riskerar att försvåra de kommande förhandlingarna inför en framtida klimatregim post 2012. bedömningar ifråga om egna utsläppsminskningar framgår av avsnittet nedan om Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa. Ordförandeskapet att lagt fram förslag med budskap om hur EU ser på klimatfrågan och vilka element man önskar sig i en framtida klimatregim post 2012. Bl.a. anges ett ambitionshöjande mål om en utsläppsreduktion av växthusgaser för EU till 2020 som ett bidrag till en global överenskommelse. Dessutom föreslås ett mål om ett unilateralt reduktionsåtagande på till 2020 oaktat en internationell överenskommelse. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa har minskat sina utsläpp av växthusgaser med . Underlag om utsläppsreduktioner till 2020, inklusive förutsättningar för sänkor och flexibla mekanismer, ska utarbetas inför kontrollstation 2008. Den förra regeringen och bedömde så sent som att utsläppen från för bör vara lägre än utsläppen . Därtill fastställdes en tidsplan för att pröva målet 2008. Alliansregeringen kommer i det sammanhanget förankra målet i både nationell och internationell forskning samt göra analyser av de samhällsekonomiska effekterna av olika åtgärder. Som ett första steg i arbetet har vi tillsatt ett vetenskapligt råd som skall bidra med vetenskapliga bedömningar och rekommendationer till Regeringens klimatpolitik. Det vetenskapliga rådet hade sitt första möte och kommer att avrapportera till Regeringen . formulerar just nu en strategi för att nå en global överenskommelse och arbetar intensivt med att analysera vilken målnivå kan anta och siktar på att lägga fram en proposition . Dessa rådsslutsatser bedöms inte ha omedelbar påverkan på statens finanser. Däremot kommer ett för EU gemensamt mål troligen småningom leda till en bördefördelning inom EU med ett specifikt åtagande för . Ett sådant åtagande kommer att ha samhällsekonomiska och statsfinansiella effekter som dock inte kan överblickas . Inga ytterligare konsekvensbeskrivningar för samhällsekonomin och miljön utöver de som följer av klimatpolitiska beslut respektive klimatpolitiska proposition Prop. 2005/06:172 finns tillgängliga. klimatpolitik utvärderas fortlöpande. Vid utvärderingarna prövas klimatpolitiken mot samhällsekonomiska konsekvenser samt hänsyn till omställningen av energisystemet, ekonomisk tillväxt, industrins konkurrenskraft och övriga samhällsmål. beslutade om proposition 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan (bet. 2005/06:MJU14, rskr. 2005/06:389). I propositionen föreslår regeringen utöver det nationella klimatpolitiska delmålet för perioden 20082012 och gör bedömningen att utsläppen av växthusgaser för 2020 bör vara lägre än utsläppen . Den dåvarande regeringen avsåg att återkomma med ett uppdaterat klimatpolitiskt beslut i samband med den s.k. kontrollstationen 2008. och har ett gemensamt uppdrag att skulle utarbeta ett underlag, inklusive konsekvensanalys, till kontrollstationen 2008 (dnr M2006/2845/Mk). Underlaget ska lämnas . I den mån rådsslutsatserna respektive ovan nämnda proposition resulterar i tillkommande direktivförslag, lagförslag eller regeländringar kommer dessa att konsekvensanlyseras i respektive direktivförslag, proposition eller lagförslag. Kommissionen har analyserat konsekvenserna av ett för EU gemensamt mål om 20 procents utsläppsreduktion till 2020. Målet bedöms vara ambitiöst men genomförbart. Liksom i Sternrapporten pekar man på att kostnaderna för åtgärder överstiger de kostnader som kommer att bli följden av klimatförändringar. Inte minst framhåller kommisisonen tillkommande vinster genom ytterligare avreglering av energimarknaderna, ökad försörjningstrygghet och minskat beroende av energiimport, möjligheter till ekonomisk utveckling genom satsning på miljöteknik mm. har ett särskilt ansvar när det gäller att få till stånd en framtida global klimatregim eftersom kommer att vara ordförande i , dvs när de avgörande förhandlingarna om en kommande klimatregim väntas ske. Regeringen har lyft fram klimatfrågan som en prioriterad fråga.