eunbil · GV0N8962 · 2007-11-30 00:00:00 — Förslag till rådets rambeslut om ändring av rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism (R) Föredragning och inledande diskussion (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av förslaget och ett första utbyte av åsikter om det. Bakgrund Inom EU har utarbetats ett rambeslut om bekämpande av terrorism (Rådets rambeslut /475/RIF av ). Rambeslutet genomfördes bl.a. genom lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, se prop. 2002/03:38. antog kommissionen ett förslag om ändringar i rambeslutet om bekämpande av terrorism. Syftet med ändringsförslaget är att nationella bestämmelser om offentlig uppmaning till terrorism, rekrytering till terrorism och utbildning för terrorism ska harmoniseras så att sådana handlingar, inklusive när de begåtts genom användande av Internet, blir straffbara i hela EU. Syftet är också att säkerställa att de regler om påföljder, ansvar för juridiska personer, behörighet och åtal som tillämpas på terroristbrott ska gälla även dessa handlingar. Svensk ståndpunkt Kampen mot terrorism är en viktig fråga för och för EU. Det behövs effektiva metoder för att bekämpa den här typen av brottslighet. får kampen mot terrorism bara föras på ett sätt som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Förslaget rör handlingar som ligger i gränslandet mot utövandet av grundläggande friheter, såsom yttrande-, förenings- och religionsfrihet. Dessa friheter har grundlagsskydd i . De åtgärder som vidtas måste respektera mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Det blir en mycket angelägen uppgift för att i förhandlingsarbetet bevaka att instrumentet inte inkräktar på grundlagen eller på grundläggande rättsprinciper. Se vidare i bifogad promemoria. 16. e-juridik Lägesrapport och diskussion (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas få information om och notera rådsarbetsgruppens rapport om arbetet med e-juridik under det portugisiska ordförandeskapet. Bakgrund Beslut i om att ge Coreper i uppdrag att organisera arbete med e-juridik. Till grund för beslutet låg en rapport från arbetsgruppen vari sonderades möjligheterna att arbeta med e-juridik frågor och inom vilka områden detta arbete borde bedrivas. E-juridik innebär inrättandet av en EU-gemensam portal som kompletteras med nationella portaler som, sammanfattningsvis, skall möjliggöra följande: - att kunna processa elektroniskt i gränsöverskridande tvister (tvistemål, brottmål och administrativa mål), - att på elektronisk väg genomföra förfarandet för det europeiska betalningsföreläggandet och - att på elektronisk väg få tillgång till vissa register, konkursregister, bolagsregister, fastighetsregister och kriminalregister. Det handlar inte om att harmonisera eller lagstifta inom dessa områden utan enbart om att hitta tekniska lösningar för dessa portaler som möjliggör att de nationella systemen kan kommunicera med varandra, bl.a. ifråga om standarder, säkerhet och verifiering. Svensk ståndpunkt har intagit en försiktigt positiv inställning till projektet. SE har emellertid inte aktivt tagit del av det utvecklingsarbete som bedrivits av vissa MS för att ta fram prototypen till portalen. Det är viktigt att förslagens konsekvenser och mervärde analyseras fullt ut innan ett ställningstagande görs. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till och rådets förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (I) (R) Politisk överenskommelse [Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet ORDF har lagt fram en kompromisstext avseende hela förordningen och avser att försöka nå en överenskommelse i rådet om en text som även EP kan acceptera. Bakgrund Förslaget innehåller allmänna regler om tillämplig lag för avtalsförpliktelser. Det kan t.ex. handla om köp av varor eller tjänster. Förslaget innebär att den gällande s.k. Romkonventionen mellan medlemsstaterna omvandlas till en förordning (I), som bestämmelserna revideras i viss mån. En av de förändringar som görs är att de allmänna anknytningskriterier som tidigare funnits (t.ex. att lagen i det land där den avtalspart som utför den för avtalet mest karaktäristiska prestationen ska tillämpas) i viss utsträckning ersätts av fasta anknytningskriterier som har utvecklats i praxis (t.ex. att vid försäljningsavtal mellan näringsidkare ska säljarens lands lag tillämpas). Syftet med instrumentet är att främja den inre marknadens funktion. Förhandlingar har pågått i . EP har ännu inte avslutat sin behandling av förslaget. har träffat en politisk överenskommelse om 15 av förordningens artiklar. Återstoden av förordningen har därefter varit föremål för fortsatta förhandlingar i . Svensk ståndpunkt Sammanfattningsvis kan acceptera den kompromisstext som ORDF nu lagt fram. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/2003 när det gäller domstols behörighet och om införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsmål (III) (R) Debatt om vissa frågor (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Det är oklart om och i så fall i vilka delar förslaget kommer att tas upp till behandling vid . Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av den s.k. II-förordningens regler om behörigt domstolsland i äktenskapsmål och införande av enhetliga regler om vilket lands lag som skall tillämpas i mål om skilsmässa. Förslaget har behandlats vid nio rådsarbetsgruppsmöten. har i förhandlingarna ifrågasatt behovet av enhetliga lagvalsregler i gemenskapen när det gäller äktenskapsskillnad. har motsatt sig regler som innebär att domstolarna skall tillämpa ett annat lands lag i vissa mål om äktenskapsskillnad. Vid träffades överenskommelse om vissa riktlinjer för förhandlingarna. Några bindande riktlinjer avseende lagvalsregler antogs inte, utan riktlinjernas innebörd i den delen innebär endast att förhandlingarna skall fortsätta. En stor majoritet står bakom huvuddragen i kommissionens förslag till lagvalsregler. En liten minoritet och ytterligare något land motsätter sig förslagen. Trycket på att bidra till en kompromisslösning är mycket starkt. Svensk ståndpunkt välkomnar den del av förslaget som innebär ökade möjligheter för par med anknytning till en viss medlemsstat att få ett äktenskapsmål prövat där. bör stödja en överenskommelse som innebär att parter får möjlighet att avtala om behörig domstol. ifrågasätter behovet av enhetliga lagvalsregler i gemenskapen när det gäller äktenskapsskillnad och förordar att några lagvalsregler inte antas. vill inte införa regler som innebär att möjligheten att få skilsmässa i svensk domstol inskränks för vissa grupper. Om lagvalsregler antas, bör utgångspunkten vara att svensk domstol skall tillämpa svensk lag i skilsmässomål. har svårt att se någon acceptabel lösning som innebär att svensk domstol i vissa skilsmässomål skall tillämpa annat lands lag. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Europeisk avtalsrätt Lägesrapport (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet kan antas ha för avsikt att lämna en lägesrapport över det pågående arbetet. I en rådsarbetsgrupp () pågår ett arbete som syftar till att rådet senast vid slutet av innevarande år skall ha nått en ståndpunkt om vissa grundläggande huvuddrag i vad man förväntar sig av den blivande gemensamma referensramen. Bakgrund Kommissionen har lagt fram tre meddelanden om europeisk avtalsrätt. I meddelandena har ett antal vägar anvisats för att uppnå avtalsrättslig samordning. En av dessa vägar utgörs av åtgärder för att förbättra kvaliteten på den del av det nuvarande och framtida gemenskapsrättsliga regelverket som har avtalsrättslig inriktning. Den metod som anvisas för detta är skapandet av en gemensam referensram (Common Frame of Reference, CFR). Referensramen skall vara ett dokument som antas av medlemsstaterna och skall syfta till att fastställa gemensamma principer och gemensamma definitioner av centrala avtalsrättsliga begrepp. Till grund för referensramen skall ligga avtalsrättslig forskning som kommissionen har upphandlat. När medlemsstaterna väl har enat sig om innehållet är det tänkt att referensramen skall kunna användas som ett slags uppslagsbok när befintliga EG-direktiv revideras eller nya tas fram. Enligt den presenterade tidsplanen är målsättningen att ramen skall kunna antas . Det har ännu inte lämnats besked om vilket slags instrument (om något) som referensramen skall utgöra. Svensk ståndpunkt I en rådsresolution och i rådsslutsatser som antogs har och övriga medlemsstater i allmänna ordalag välkomnat tanken på en gemensam referensram. Själva arbetet befinner sig dock i en preliminär fas och något ställningstagande i sak kan därför inte göras på detta stadium. har tidigare välkomnat att det i rådsarbetsgrupp inleds en diskussion om vad som bör vara att vänta av referensramen i fråga om bl.a. innehåll och detaljeringsgrad. Av nödvändighet kan diskussionen dock bara vara förberedande, eftersom resultatet av kommissionens arbete inte väntas föreligga . Syftet med diskussionen skulle därmed vara att underlätta ett framtida ställningstagande och att intensifiera och fördjupa rådets bevakning av kommissionens pågående avtalsrättsliga arbete. vidhåller denna uppfattning. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (R) (ev.) Allmän riktlinje [Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget i förhandlingarna. Bakgrund Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om straffrättsliga åtgärder till skydd för miljön. Bakgrunden till förslaget är en dom (miljödomen) genom vilken ogiltigförklarade rådets rambeslut /80/RIF om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser. Domen rör gränsdragningen mellan första och tredje pelaren i EU och innebär att straffrättslig reglering, i vart fall på miljöområdet, kan ske inom ramen för första pelaren om den är absolut nödvändig för att säkerställa gemenskapsrättens effektivitet. Genom en dom har på samma grunder som i miljödomen ogiltigförklarat ett rambeslut om fartygsföroreningar (fartygsföroreningsdomen). I den domen fastslog domstolen att den straffrättsliga kompetensen inom första pelaren inte omfattar arten och nivån av de straffrättsliga påföljderna. För det fall rättslig grund för straffrättsliga bestämmelser finns kan dessa alltså inte sträcka sig längre än till att föreskriva att sanktionerna ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande". Syftet med det nu aktuella direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser är i huvudsak att, med beaktande av de nämnda domarna, överföra reglerna från det ogiltigförklarade rambeslutet till ett direktiv. Förhandlingarna om direktivet har pågått i rådsarbetsgruppen materiell straffrätt. Svensk ståndpunkt En god miljö är av grundläggande betydelse för människors, djurs och växters välbefinnande. En hög miljöskyddsnivå och effektiva regler för att bekämpa olika former av miljöbrott är därför något som anser vara av stor betydelse. För att på bästa sätt uppnå detta krävs gemensamma åtgärder. En sådan åtgärd är att skapa en gemensam straffrättslig plattform när det gäller kampen mot miljöbrottsligheten. Det är därför angeläget att EU vidtar insatser för att motverka olika former av miljöbrott inom unionen. anser att det är angeläget att vidta kraftfulla åtgärder för att skydda miljön och ser därför positivt på det föreslagna direktivet. En viktig principfråga är dock alltjämt i vilken utsträckning straffrättslig reglering kan ske inom ramen för första pelaren, dvs. anser att huvudprincipen är att bestämmelser om straffrätt och brottmålsförfarandet inte omfattas av EG-fördragets behörighet utan bör regleras genom tredjepelarinstrument. Undantagen från denna princip bör tolkas restriktivt. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till rådets slutsatser om kommissionens meddelande till rådet och om Eurojusts och det europeiska rättsliga nätverkets roll i bekämpningen av organiserad brottslighet och terrorism i EU Antagande (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta slutsatser angående kommissionens meddelande. Bakgrund EU:s åklagarsamarbete, Eurojust, inrättades 2002. I Haagprogrammet uppmanade att överväga en eventuell vidareutveckling av Eurojust. I rådets slutsatser uppmanades kommissionen att lägga fram ett meddelande om framtiden för Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket. Kommissionen redovisar i sitt meddelande läget vad gäller införlivandet av Eurojustbeslutet samt lämnar förslag till möjliga förbättringar av Eurojustsamarbetet . Vid rådets möte i ska rådet anta slutsatser angående kommissionens meddelande. Utkastet till rådsslutsatser består av 11 punkter, i vilka bl.a. medlemsstaterna uppmanas att överväga hur Eurojust och de nationella medlemmarnas roller kan stärkas. Svensk ståndpunkt kan ställa sig bakom de av ordförandeskapet föreslagna rådsslutsatserna om kommissionens meddelande. Eurojust, som tillkommit på initiativ av bl.a. , är en väl fungerande myndighet som har en mycket viktig roll i bekämpandet av grov och ofta organiserad internationell brottslighet. Det finns dock utrymme för att ytterligare effektivisera Eurojustsamarbetet. bör därför aktivt delta i det reformarbete beträffande Eurojust som påbörjas. Det är bl.a. angeläget att alla medlemsstater förser sina nationella medlemmar med sådan nationell behörighet att de kan utföra sina uppgifter vid Eurojust så effektivt som möjligt. Kommissionens meddelande är välkommet och utgör ett värdefullt bidrag till detta arbete. Se vidare i bifogad promemoria. Initiativ från och Republiken inför rådets antagande av ett rambeslut om erkännande och övervakning av uppskjutna påföljder, alternativa påföljder och villkorliga påföljder R) (ev.) Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Det portugisiska ordförandeskapet har som ambition att nå en politisk överenskommelse under sitt ordförandeskap och förslaget i sin helhet ska presenteras vid . Bakgrund och presenterade förslag till ett rambeslut om erkännande och övervakning av uppskjutna, alternativa och villkorliga påföljder mellan medlemsstaterna. Förslaget syftar till att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna i de fall en person dömts till en icke frihetsberövande påföljd i en medlemsstat men har sin hemvist i en annan medlemsstat. finns inget fungerande samarbete inom det här området mellan medlemsstaterna. Förhandlingar om förslaget inleddes i arbetsgruppen och det senaste mötet hölls . Medlemsstaterna och KOM är positiv till att samarbetet utvidgas till detta område; dock har många medlemsstater ansett att förhandlingarna om rambeslutet har varit och är komplicerade, eftersom systemen för icke frihetsberövande påföljder är mycket olika inom unionen. Svensk ståndpunkt Instrumentet är att se som ett första steg till samarbete på detta område, där vi tidigare inte sett något fungerande samarbete mellan medlemsstaterna. Det är mycket positivt att det nu kommer att vara möjligt att i större utsträckning döma ut icke frihetsberövande påföljder för medborgare från andra EU-medlemsstater. kvarstår endast frågan om att hitta en bra lösning så att det säkerställs att det svenska systemet för icke frihetsberövande påföljder faller innanför rambeslutets tillämpningsområde. Denna fråga av mer teknisk natur är ännu under diskussion i rättsrådgivarkretsen. Förhoppningen är att lösa den före behandlingen av rambeslutet i Coreper och i vart fall före behandlingen på ministernivå. Instrumentet är så utformat att den svenska myndighetsstrukturen kan behållas. Behöriga myndigheter behöver inte alltid vara rättsliga myndigheter. Det har även uppnåtts en bra fördelning av behörigheten mellan utfärdande och verkställande stat när det gäller följdbeslut vid den dömdes misskötsamhet. Slutligen har anpassningsmekanismen fått en utformning som bland annat tillåter att kan hantera en annan stats påföljd i det egna systemet. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets rambeslut om en europeisk övervakningsorder vid förfaranden mellan Europeiska unionens medlemsstater före rättegång (R) Lägesrapport (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet förväntas informera om det pågående arbetet med förslaget. Bakgrund Kommissionen lade fram ett förslag till rambeslut om en europeisk övervakningsorder. Syftet med rambeslutet är att EU-medborgare eller personer med hemvist i annat EU-land inte i lika stor utsträckning som ska behöva sitta häktade i rättegångslandet i avvaktan på rättegång, utan kunna återvända till sitt hemland och där övervakas. Förslaget innebär att den misstänkte kan åläggas vissa skyldigheter i anslutning till verkställigheten i hemviststaten, t.ex. förbud mot vistelse på vissa platser, anmälningsskyldighet till en viss myndighet och inlämnande av pass och andra resedokument (reseförbud). Myndigheterna i den misstänktes hemviststat ansvarar för övervakningen av den misstänkte och är skyldig att rapportera eventuella överträdelser till den utfärdande myndigheten, som vid behov kan besluta att den misstänkte ska frihetsberövas och överföras till den utfärdande staten. Strikta tidsfrister för beslutsfattande gäller. Förslaget innebär i stort en skyldighet för den verkställande staten att erkänna och verkställa en övervakningsorder i enlighet med principen om ömsesidigt erkännande. Det föreslås emellertid vissa vägransgrunder. Svensk ståndpunkt är fortsatt positivt till ett instrument på området och till syftet bakom detsamma. Detta är dock en ren informationspunkt som inte har någon anledning att ha någon synpunkt på. Se vidare i bifogad promemoria. Resultat av mötet i det permanenta partnerskapsrådet EU med RIF-ministrar i (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information. Återrapportering från mötet i det permanenta partnerskapsrådet EU . Något dokument med mötesrapport har inte presenterats inför rådsmötet. Bakgrund Under varje ordförandeskap äger ett högnivåmöte rum med i den s.k. permanenta partnerskapskommittén. var värd för ett sådant möte i . På dagordningen stod som vanligt frågor om viseringslättnader, återtagandeavtal, biometri, kampen mot terrorismen inkl skydd av kritisk infrastruktur och finansiering av terrorism, organiserad brottslighet, särskilt droger, människohandel och korruption, samarbetet med Europol och Eurojust samt rättsligt samarbete i straff- och civilrättsliga ärenden. De viktigaste frågorna gällde bl.a. att - gemensamt genomföra de prioriterade frågorna från förra mötet i det permanenta partnerskapsrådet, t.ex. ökade ansträngningar i kampen mot den organiserade brottsligheten, - gemensamt genomföra avtalen om viseringslättnader och återtagande, - uppmanas implementera dataskyddskonvention, en förutsättning för närmare samarbete med Europol och Eurojust, - uppmanas förbättra gränssamarbetet mellan och . (ev.) Slutsatser om resultatet av den diplomatiska konferensen om utkastet till konvention om internationell indrivning av underhåll för barn och andra familjemedlemmar (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information. Ev. godkännande av slutsatser om resultatet av den diplomatiska konferensen. Något dokument har ännu inte presenterats inför rådsmötet. Bakgrund pågår ett arbete inom för internationell privaträtt för att arbeta fram en ny internationell konvention om indrivning av underhållsbidrag. Fem specialkommissioner har ägt rum och hölls en diplomatkonferens. Målet var att under diplomatkonferensen enas om en text till en ny konvention om indrivning av underhållsbidrag och till ett protokoll om tillämplig lag. Bakgrunden till arbetet med de nya instrumenten är att tillämpningen av tidigare konventioner på området visat sig vara problematisk och ojämn. I fokus för arbetet står underhåll till barn och ändamålet att stärka barns rättigheter. Syftet är att skapa mer moderna och effektiva redskap för att se till att underhållsskyldighet utöver gränserna respekteras. Förfarandet ska vara enkelt, snabbt och kostnadseffektivt. En förutsättning för att uppnå detta har ansetts vara att det finns ett välfungerande administrativt samarbete mellan centralmyndigheter samt billiga och effektiva mekanismer för indrivning av underhållsbidrag. Arbetet inom ramen för har medfört koordinerings-möten mellan EU:s medlemsstater eftersom kompetensen beträffande frågor om domsrätt samt erkännande och verkställighet gått över till EG i samband med I-förordningens ikraftträdande. Även i de frågor där EG inte har exklusiv behörighet, t.ex. administrativt samarbete och tillämplig lag, ska medlemsstaterna, enligt antaget förhandlingsmandat, koordinera sina ståndpunkter för att försöka nå enighet om dessa. Att ett arbete parallellt pågår inom EU med att arbeta fram en förordning om underhållsskyldighet har förstärkt behovet av koordinering. vidtar diskussioner med övriga EU-medlemsstater om en gemensam linje i frågan om eventuellt undertecknande och ratifikation. Under diplomatkonferensen lyckades man enas om en konventionstext samt om ett protokoll om tillämplig lag. Kortfattat innebär de nya instrumenten följande. Konventionens huvudsakliga tillämpningsområde är underhållsbidrag till barn, men även annat familjerättsligt underhåll omfattas av konventionens bestämmelser om erkännande och verkställighet. En stat kan också genom att avge en förklaring utvidga tillämpningsområdet. Vidare finns det i konventionen bl.a. regler om det administrativa samarbetet mellan centralmyndigheter, om ansökningsförfarandet via centralmyndigheter samt om proceduren för erkännande och verkställighet av utländska underhållsavgöranden (s.k. exekvaturförfarande). Förfarandet vad gäller underhåll till barn ska vara kostnadsfritt, även när ett offentligt organ har trätt i barnets ställe. Protokollet om tillämplig lag reglerar vilken lag som är tillämplig i fråga om familjerättslig underhållsskyldighet. Huvudregeln är att lagen i det land där den underhållsberättigade har sitt hemvist är tillämplig, men protokollet möjliggör avsteg från denna regel, bl.a. i fråga om underhåll till barn och mellan makar/f.d. Svensk ståndpunkt Viktiga frågor för har framför allt varit att förfarandet vad gäller underhåll till barn ska vara kostnadsfritt, att det nordiska samarbetet på området ska få behållas, att offentliga organ också ska kunna dra fördelar av ett kostnadsfritt förfarande (i och med att vi har ett system med underhållsstöd), att det administrativa samarbetet klargörs och ges ett reellt innehåll, och att reglerna om tillämplig lag möjliggör att man kan skydda sig mot underhåll som är främmande för vår rättsordning (t.ex. alltför högt underhåll till makar/f.d. makar och underhållsskyldighet till kusiner). Under diplomatkonferensen lyckades man enas om en konventionstext samt om ett protokoll om tillämplig lag. Resultatet är glädjande, särskilt som de frågor som har varit särskilt angelägna för del har beaktats. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning, bilaga 1. Utkast till rådets beslut om fullständig tillämpning av i Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas besluta om fullständig tillämpning av i de länder som skall anslutas till Schengenområdet. Beslutet innebär att gränskontrollen vid inre gräns upphävs från (land- och sjögräns) respektive (luftgräns). Något dokument har inte presenterats inför rådsmötet. Bakgrund Inom ramen för den process som skall leda till en utvidgning av Schengenområdet har de nya medlemsstaternas beredskap att praktiskt tillämpa och genomföra bestämmelserna i utvärderats. Vid rådets möte antogs vissa slutsatser angående ländernas förberedelser.