eunbil · GU0N1982 · 2007-02-13 00:00:00 — Rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) Integreringen av Prümfördraget i EU:s rättsordning Diskussion och beslut om fortsatt arbete 16382/06 CRIMORG 194 (Prümfördraget i svensk översättning) (bifogas) xxxxx/07 ENFOPOL yy (Förslag till rådsbeslut, dokumentet blir färdigt först inför COREPER ) behandlad vid samråd med : Information har också lämnats till justitieutskottet , , samt . ingick , , , , , och ett fördrag om fördjupat gränsöverskridande samarbete för bekämpning av terrorism, gränsöverskridande brottslighet och olaglig migration. Fördraget undertecknades i den tyska staden . Fördragsstaternas uttalade målsättning är att utveckla informationsutbytet inom hela EU, framför allt avseende DNA, fingeravtryck och bilregisteruppgifter. Fördraget är öppet för alla EU:s medlemsstater att tillträda. En uttrycklig strävan är också att omvandla fördragets bestämmelser till ett eller flera instrument inom ramen för . Fördraget trädde i kraft mellan , och . har förutom de ursprungliga sju staterna också , , , och tillträtt eller anmält intresse att göra det. har tillsammans med och i ordförandeskapstrojkan för avsikt att arbeta för en inkorporering av Prümfördraget i EU. Vid informella i konstaterade det tyska ordförandeskapet att det fanns ett brett stöd för att inkorporera fördragets regler avseende tredjepelarfrågorna i EU. Vid Artikel 36-kommittémötet diskuterades Prümfördragets artikel 27 (bistånd på begäran i enlighet med artikel 39.1 i Schengenfördraget) samt övriga delar av Prümfördraget, förutom kapitel 4 (förstapelarfrågorna) och artikel 17 om air . Ordförandeskapet kommer tillsammans med kommissionen att utifrån medlemsstaternas synpunkter utforma ett förslag om det fortsatta arbetet som kommer att behandlas vid . Troligen kommer då artikel 27 att ha lyfts bort. kommer troligen också att vilja plocka bort artikel 25 om gränsöverskridande ingripanden vid omedelbar fara. Prümfördraget är ett utslag av att många medlemsstater inte är nöjda med takten i utvecklingen på tredje pelarens område. Samtliga ingredienser i fördraget finns på olika sätt aktuella inom EU i form av främst punkter i Haag-programmet men även inom . Prümfördraget benämndes i inledningsskedet Schengen III vilket mycket väl betecknar vad det är fråga om; ett antal medlemsstater vill driva på utvecklingen och väljer att göra det i särskild ordning utanför unionens ram, i syfte att sedan införliva det färdiga resultatet med unionens regelverk, precis som skedde med Schengenfördraget. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 34, punkt 2 c) i FEU. Från brottsbekämpande utgångspunkter finns fördelar med Prümfördragets regler. En snabbare och mer direkt tillgång till andra länders DNA-, fingeravtrycks- och fordonsinformation skulle innebära en påtaglig effektivisering av informationsutbytet och därmed av brottsbekämpningen. ser därför positivt på många av åtgärderna i Prümfördraget och är redo att inleda en dialog om tillträde till fördraget. Målsättningen måste dock vara att alla EU-medlemmar omfattas av samarbetet. Därför ställer sig positivt till förhandlingar för att hela eller delar av Prümfördraget, med undantag av kapital fyra som berör migrationsfrågor, ska kunna integreras i EU. är drivande i frågor om förbättrat informationsutbyte, vilket också är kärnan i Prümfördraget. har tidigare i andra sammanhang, tillsammans med majoriteten av MS, uttalat sig för den sorts lösningar som Prümstaterna nu skapar för sitt informationsutbyte. har också tidigare stött initiativ till förbättrat operativt gränssamarbete delvis motsvarande Prümfördragets reglering. har inte tagit ställning till förslaget. Beskrivningen refererar till Prümfördragets struktur och artikelnumrering, då inget förslag till rådsbeslut har distribuerats . Kapitel 1 Allmän del I artikel 1 anges att fördragets syfte och mål är att fördjupa det gränsöverskridande samarbetet, särskilt i fråga om utbyte av information. Kapitel 2 DNA-profiler, fingeravtrycksuppgifter och övriga uppgifter I artiklarna 2-6 behandlas inrättande av nationella register för DNA-analys i brottsutredningar, utseende av nationella kontaktpunkter samt automatiserad sökning efter och jämförelse av DNA profiler. Hanteringen skall ske i enlighet med nationell rätt. Enligt artikel 2 skall fördragsstaterna säkerställa att det i registren finns uppgifter för jämförelse tillgängliga. Sådana uppgifter får bara innehålla DNA profiler som grundar sig på den s.k. icke-kodade delen av DNA och en uppgift om referens, däremot inte uppgifter som kan härledas direkt till en person. Fördragsstaterna skall, enligt artiklarna 3 och 6, utse en nationell kontaktpunkt som skall ha direkt tillgång till de andra parternas referensregister för DNA och kunna göra automatiserade sökningar för jämförelse av DNA-profiler. Fördragsstaterna skall också, enligt artikel 4, via sina kontaktpunkter i automatiserad form jämföra sina öppna spår med alla profiler i de andra staternas register. Vid träff får den sökande staten ett meddelande åtföljt av referensuppgifter. Sökande stat gör därefter de jämförelser som krävs för att konstatera matchning. Bestämmelser om utlämnande av ytterligare uppgifter, såsom personuppgifter, som är kopplade till referensuppgifterna finns i artikel 5. Utlämnandet sker enligt den tillfrågade statens lagstiftning och enligt samma rutiner som gäller . I artikel 7 finns bestämmelser om rättslig hjälp med insamling och undersökning av cellmaterial från personer som förekommer i brottsutredningar under vissa specificerade förutsättningar. Artiklarna 8-11 innehåller bestämmelser om uppgifter hänförliga till register för fingeravtryck i brottsutredningar, automatiserad sökning i sådana register samt utseende av nationella kontaktpunkter för hantering av uppgifterna. Hanteringen skall ske i enlighet med nationell rätt. Enligt artikel 8 skall fördragsstaterna säkerställa att det i registren för identifiering av fingeravtryck finns uppgifter för jämförelse tillgängliga. Sådana uppgifter får bara innehålla fingeravtryck och en referensuppgift och alltså inte uppgifter som kan härledas direkt till en person. Om uppgiften inte går att härleda till en individ, skall detta framgå av registret. Fördragsstaterna skall, enligt artiklarna 9 och 11, utse en nationell kontaktpunkt som skall ha direkt tillgång till de andra fördragsstaternas referensregister för fingeravtryck och kunna göra automatiserade sökningar för jämförelse enligt samma förfarande som för DNA. Automatiserad sökning av uppgifter om fordonsregistrering I artikel 12 behandlas automatiserad sökning i register med uppgifter om fordon som förekommer i brottsutredningar m.m. och utseende av nationella kontaktpunkter, som i särskilda fall skall ta emot förfrågningar och ha tillgång till register med uppgifter om ägare och brukare av fordonet samt om fordonet. För att förhindra brott och för att säkerställa allmän ordning och säkerhet, särskilt i samband med stora sportevenemang och Europeiska rådets möten, skall fördragsstaterna enligt artikel 13-15 genom särskilt utsedda kontaktpunkter förse varandra med uppgifter av icke personlig natur och, under vissa förutsättningar, av personlig natur. Kapitel 3 Åtgärder för bekämpning av terroristbrott Artikel 16 anger att en fördragsstat, i enlighet med nationell rätt, i enskilda fall och utan att vara anmodad, kan lämna personuppgifter om det finns anledning att tro att datasubjektet kan komma att begå terroristbrott såsom det definieras i EU:s rambeslut om bekämpande av terrorism. Artikel 17-19 i Prümfördraget kommer inte att ingå i förslaget till rådsbeslut. Kapitel 4 Åtgärder för bekämpning av olaglig migration Kapitel 4 i Prümfördraget kommer inte att ingå i förslaget till rådsbeslut. Kapitel 5 Övriga samarbetsformer Gemensamma operationer och åtgärder i samband med överhängande fara I detta kapitel behandlas en helt ny form av gränsöverskridande polissamarbete; gemensamma patruller och andra gemensamma operationer där fördragsstaters tjänstemän tillåts arbeta i andra fördragsstater. Värdlandet kan, enligt artikel 24, tilldela tjänstemän från andra fördragsstater oinskränkt befogenhet i enlighet med antingen värdlandets eller det sekonderande landets rätt. Utövandet av sådan befogenhet skall ske under vägledning av och, som huvudregel, i närvaro av tjänstemän från värdlandet. Enligt artikel 25 kan tjänstemän från en annan fördragsstat, utan föregående tillstånd, i brådskande fall överskrida landgränsen och vidta åtgärder i gränsens närhet i en annan fördragsstat för att avvärja överhängande fara för personer. Värdlandet skall underrättas utan dröjsmål och utan dröjsmål vidta åtgärder och ta befäl över operationen. Bistånd i samband med större händelser, katastrofer och allvarliga olyckor Av artikel 26 följer att fördragsstaterna ömsesidigt skall bistå varandra på olika sätt vid stora sammankomster och liknande större händelser. Sådant bistånd skall inte påverka internationella överenskommelser som fördragsstaterna har ingått. Artikel 27 i Prümfördraget kommer inte att ingå i förslaget till rådsbeslut. Kapitel 6 Allmänna bestämmelser Artiklarna 28-32 innehåller närmare bestämmelser om användning av vapen, ammunition och utrustning, skydd och bistånd, skadeståndsansvar samt anställningsförhållanden. Avsnitt 7 Allmänna bestämmelser om dataskydd Prümfördraget innehåller i artiklarna 33-41 egna regler för dataskydd, något som sannolikt blir överflödigt vid en integrering i under förutsättning att dataskyddsrambeslutet träder i kraft. Kapitel 8 Genomförande och slutbestämmelser Artiklarna 42-52 innehåller genomförande- och slutbestämmelser. och arbetsgruppen som Prüm inrättat enligt artikel 43 för att följa genomförandet och tolka fördraget kommer inte att ingå vid integreringen i EU. Fördraget skall endast tillämpas så långt det är förenligt med (artikel 47). De regler som inte integreras i kommer sannolikt att förbli gällande mellan de stater som ratificerat fördraget. När det gäller kostnader anges i artikel 46 att respektive fördragsstat skall bära kostnaderna för fördragets genomförande. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa De lagändringar som bedöms bli nödvändiga för svenskt vidkommande gäller bl.a. utländska brottsbekämpande myndigheters direkttillgång till vissa personuppgifter som behandlas av svenska myndigheter samt överlåtande av myndighetsutövning till utländska brottsbekämpande myndigheter i vissa fall. Polisdatalagen och vägtrafikregisterlagen behöver ändras för att tillåta direkt tillgång för utländsk myndighet till referensuppgifter i svenska DNA- och fingeravtrycksregister samt full direkt tillgång till fordonsregisteruppgifter. Överlåtande av myndighetsutövning kan kräva både ny lagstiftning och ändringar i bl.a. lagen om internationellt polisiärt samarbete. Införlivande av denna del av fördraget kräver beslut i enlighet med regeringsformen 10 kap. 5 § fjärde stycket, d.v.s. med ¾-dels majoritet eller i den ordning som gäller för stiftande av grundlag, dvs. med två beslut med enkel majoritet med mellan liggande val. Ändringar av bestämmelser om myndighetsutövning har beslutats genom denna procedur av . Enligt den bedömning som gjordes i samband med att Schengenfördragets regler om gränsöverskridande förföljande och övervakning genomfördes i är det emellertid inte nödvändigt att i svensk lag reglera svenska polismäns befogenhet att utöva myndighet i andra fördragsstater. Det inte är möjligt att göra en vederhäftig uppskattning av de totala kostnaderna med stöd av det underlag som finns . De tekniska åtgärder som krävs bedöms av vara av den arten att de hur som helst måste genomföras inom ramen för polisens nya IT-arkitektur. Sannolikt behöver dock investeringar tidigareläggas, vilket kan påverka takten i denna utveckling. De direkta anpassningskostnaderna för de tre informationstyper som berörs har av RPS mycket grovt uppskattats till . För att hantera den ökning av antalet ärenden som kan bli följden av ett effektivare informationsutbyte kan det komma att krävas ökade personalresurser. Merkostnaderna ryms inom polisens befintliga anslag.