eunbil · GU0N2534 · 2007-06-08 00:00:00 — Ju2007/884/EU Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger en trolig A-punktslista. Förslag till rådsbeslut om inrättande av en europeisk polisbyrå (Europol) (Sr ) a) Slutförande (politisk överenskommelse om) kapitel 1 i förslaget (R) b) Antagande av rådsslutsatser om ersättandet av Europolkonventionen med ett rådsbeslut (Avser endast frågan om den framtida finansieringen av Europol) Avsikten med behandlingen i rådet a) Politisk överenskommelse om kapitel 1 i förslaget till rådsbeslut. b) Antagande av rådsslutsatser om ersättandet av Europolkonventionen med ett rådsbeslut. Rådet enades i slutsatser om Europols framtid att Europolkonventionen skall ersättas av ett rådsbeslut. Syftet är att underlätta en snabbare anpassning av Europols verksamhet för att möta nya krav från medlemsstaterna och förändringar i omvärlden. De senast genomförda ändringarna i Europolkonventionen har tagit att sätta i kraft. Som förutsättning för övergång till ett rådsbeslut angavs särskilt att en fullständig analys skall göras av konsekvenserna för Europol av tillämpning av EU:s tjänsteföreskrifter om personal samt tillämpning av EU:s protokoll om immunitet och privilegier. Analysen skall göras mot bakgrund av principen om budgetneutralitet och med hänsyn till de speciella krav som följer av Europols mandat och uppgifter. Kommissionen lade fram sitt förslag till rådsbeslut (5055/07 EUROPOL 2, KOM (2006) 817 slutlig). a) Förslaget till kapitel I (Inrättande och uppgifter). står bakom de utvidgningar av mandatet och de effektiviseringar av verksamheten som föreslås i inledningskapitlet. Texten kan godtas som den ser ut i det senaste utkastet. Den får granskas igen mot bakgrund av resultatet av förhandlingarna i övriga delar. b) Rådsslutsatser om frågan om finansiering och personal. står bakom förslaget att överföra Europolkonventionen till ett rådsbeslut om förändringen är budgetneutral och inte påverkar Europols verksamhet negativt. kan utifrån det underlag som tagits fram inte stödja något annat förslag än att överföra Europolkonventionen till ett rådsbeslut med bibehållande av nuvarande finansieringsform och personalstatuter och en senare, stegvis övergång till gemenskapsfinansiering om det anses möjligt, bl.a. utifrån kriteriet om budgetneutralitet. Ordförandeskapets senaste förslag motsvarar inte medlemsstaternas klart deklarerade uppfattning och kan inte stödja detta utan att nya underlag och trovärdiga motiveringar presenteras. Se vidare i bifogad promemoria. Integreringen av Prümfördraget i EU:s rättsordning: Förslag till rådsbeslut om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (R) - Politisk överenskommelse om texten i förslaget till rådsbeslut (Omröstning kan krävas) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om texten i förslaget till rådsbeslut. (Omröstning kan krävas) Vid nåddes en politisk principöverenskommelse om att integrera Prümfördragets tredjepelarfrågor (med undantag av artikel 25 om gränsöverskridande ingripanden vid överhängande fara) i . Dokumentet till rådet är en i flera omgångar reviderad version av det dokument som ordföranden med bl.a. som medförlagsställare presenterade (6566/07 CRIMORG 33). Ändringar och tillägg har gjorts på förslag av rådets rättstjänst och/eller av Prümstaterna samt efter överläggningar med medlemsstater inom ramen för . stödjer det föreliggande förslaget till rådsbeslut, men behåller en parlamentarisk reservation. är drivande i frågor om förbättrat informationsutbyte, vilket också är kärnan i Prümfördraget. Vi har tidigare i andra sammanhang, tillsammans med en majoritet av medlemsstaterna, uttalat oss för den sorts lösningar som Prümstaterna nu skapar för sitt informationsutbyte. har också tidigare stött initiativ till förbättrat operativt gränssamarbete delvis motsvarande Prümfördragets reglering. ser därför positivt på många av åtgärderna i Prümfördraget och har förklarat sig redo att inleda en dialog om tillträde till fördraget. Målsättningen måste dock vara att alla EU:s medlemsstater omfattas av samarbetet. Därför har valt att vara medförslagsställare till förslaget om att integrera delar av Prümfördraget i EU. Det finns en frivillig artikel om gränsöverskridande polissamarbete i förslaget till rådsbeslut (artikel 17). Om väljer att tillämpa den artikeln fullt ut krävs godkännande med ¾-dels majoritet (eller i grundlagsordning) eftersom artikeln medför att förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning överlåts till utländska tjänstemän. kan anta rådsbeslutet och välja att tillämpa den frivilliga artikel 17, eller inte. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om förhandlingsläget och antagande av slutsatser om det fortsatta arbetet med rambeslutet. finns inget sammanhållet instrument för dataskyddsbestämmelser gällande EU:s brottsbekämpande och straffrättsliga samarbete (tredje pelaren). Inom första pelaren styrs skyddet av personuppgifter av dataskyddsdirektivet men detta är inte tillämpligt inom tredje pelaren. I Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, som antogs av , uppmanas kommissionen att lägga fram förslag till lämpliga garantier och effektiva rättsmedel för överföring av personuppgifter. Rambeslutet presenterades och förhandlingarna inleddes på allvar . Syftet med kommissionens förslag till rambeslut är att säkerställa skyddet av personuppgifter som behandlas inom ramen för det brottsbekämpande och straffrättsliga samarbetet i EU. Flera medlemsstater, däribland , har under förhandlingarnas gång efterfrågat ett enklare och mer övergripande instrument och ifrågasatt den höga detaljeringsgraden i kommissionens förslag. Det tyska ordförandeskapet sökte och fick stöd för att kraftigt omarbeta förslaget till rambeslut. Ett reviderat förslag distribuerades och en första läsning på arbetsgruppsnivå har genomförts. Förslaget, som inte är lika detaljerat som det tidigare, tar i första hand sikte på mellanstatligt informationsutbyte. Det synes få effekt på nationell behandling av personuppgifter endast om uppgifterna kan komma att lämnas ut till en annan medlemsstat. Frågan om huruvida rambeslutet skall ha effekt även på nationella förhållanden var föremål för omfattande diskussioner vid den första läsningen. Enligt det förslag som presenterats av det tyska ordförandeskapet skall rambeslutet tillämpas på behandling av sådana personuppgifter som överförs eller kan komma att överföras mellan medlemsstaterna. Det kommer därmed att tillämpas på all nationell behandling av personuppgifter där man inte på förhand kan avgöra att en överföring av uppgifterna aldrig kommer att ske. Enligt en beaktandesats ska medlemsstaterna anstränga sig för att säkerställa att all nationell behandling lever upp till dataskyddsnivån som fastställs i rambeslutet men beaktandesatsen är alltså inte tvingande. Då denna lösning inte tillräckligt tillfredsställer de medlemsstater som vill att rambeslutet skall vara bindande för all nationell personuppgiftsbehandling föreslår ordförandeskapet att rådet antar slutsatser i vilka man säger att rambeslutet kan komma att utvärderas på denna punkt. har föreslagit en liknande lösning. Frågan (rambeslutet) behandlades i samråd med inför , inför och inför . Samtliga gånger var rambeslutet uppe som en informationspunkt. har sedan det första förslaget presenterades välkomnat rambeslutet och anser att det utgör ett nödvändigt komplement till de förslag om informationsutbyte som har tagits fram . Det är viktigt att EU strävar efter en balans mellan åtgärder som kan medföra en effektiv brottsbekämpning och skyddet för den personliga integriteten. Det är önskvärt att nuvarande och kommande instrument inom tredje pelaren får ett gemensamt dataskydd. EU bör ha en hög gemensam nivå för att skydda utbytet av personuppgifter. Det gemensamma ramverket bör dock inte vara för detaljreglerat då medlemsstaternas myndighetsstrukturer skiljer sig åt och en detaljreglering riskerar att bli kostsam och ineffektiv. välkomnar att det tyska ordförandeskapet informerar ministrarna om det aktuella förhandlingsläget. kan godkänna slutsatserna i vilka man säger att rambeslutet kan komma att utvärderas. Informationssystemet för viseringar (VIS) (Sr /Sr ) a) Förslag till och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet av uppgifter mellan medlemsstater om viseringar för kortare vistelser (R) Information från ordförandeskapet om politisk överenskommelse Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om politisk överenskommelse. VIS-förordningen innebär en rättslig ram för informationssystemet för viseringar (VIS). VIS är ett system för utbyte av uppgifter om viseringar mellan medlemsstaterna. Syftet är att förenkla viseringsansökan och gränskontrollen samt underlätta utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna. Förordningen föreslås innehålla bestämmelser för införande av biometriska uppgifter. VIS ska användas av viseringsmyndigheter och myndigheter som ansvarar för gränskontroll. deltar i medbeslutandeförfarandet om VIS-förordningen. Ordförandeskapet har hållit informella trepartsmöten med och kommissionen och nåddes en överenskommelse om utestående frågor i förordningsförslaget. behandlade förslaget och i parlamentet, plenum är omröstning om VIS-förordningen planerad till . Medlemsstaterna enades om förslaget i Coreper II . Enligt kommissionens nuvarande tidsplan ska VIS driftsättas . Tidsplanen förväntas revideras efter förordningens antagande. Då förordningen försenats kommer sannolikt driftsättningen att äga rum tidigast . är positivt inställt till förordningen och mycket angeläget om att VIS-förordningen kan antas. godkänner den politiska överenskommelsen. b) Förslag till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om rådsbeslutet. VIS-förordningen innebär en rättslig ram för informationssystemet för viseringar (VIS). VIS är ett system för utbyte av uppgifter om viseringar mellan medlemsstaterna. Syftet är att förenkla viseringsansökan och gränskontrollen samt underlätta utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna. Förordningen föreslås innehålla bestämmelser för införande av biometriska uppgifter. VIS ska användas av viseringsmyndigheter och myndigheter som ansvarar för gränskontroll. För del handlar det om , , , polisen och utlandsmyndigheterna. Enligt nuvarande tidsplan ska VIS driftsättas . Rådet har i slutsatser (bl.a. efter terroristattackerna i ) framfört att det skulle främja brottsbekämpningen i EU om myndigheter ansvariga för inre säkerhet kunde få tillgång till VIS, i syfte att förebygga, upptäcka och utreda brott, inklusive terroristbrott och terroristhot. Kommissionen presenterade därför ett förslag till rådsbeslut som ska möjliggöra att brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna samt Europol får tillgång till uppgifter i VIS i syfte att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. har framfört en rad krav på hur rådsbeslutet skall utformas för att EP ska anta VIS-förordningen (där parlamentet är medbeslutande). Efter att enades om vissa politiska kompromisser har ORDF tagit fram en reviderad rådsbeslutstext. stödjer det föreslagna rådsbeslutet, men behåller en parlamentarisk reservation. Det finns en praktisk nytta med att polis, tull och kustbevakning får tillgång till VIS-uppgifter i brottsbekämpande syfte som stor vikt måste läggas vid ett adekvat personuppgiftsskydd. Se vidare i bifogad promemoria. Övergripande strategi för migration (Sr ) - Kommissionens presentation av meddelanden samt (ev.) rådsslutsatser. a) Genomförande av den övergripande strategin för migration i regioner öster och sydost om Avsikten med behandlingen i rådet: Presentation från kommissionen av meddelande samt (ev.) rådsslutsatser. I uppföljning till den s. k. övergripande strategin för migration som, med fokus på , lades fast av , antogs slutsatser som stipulerade att den övergripande strategin för migration kommer att tillämpas på de regioner i öster och söder som gränsar till Europeiska unionen. Med anledning av detta presenterade kommissionen ett meddelande med titeln . välkomnar att den breda och ömsesidigt gynnande ansatsen i den övergripande strategin för migration breddas till att även innefatta partnerskap med de östra och sydöstra grannskapen samt ursprungsregionerna bortom dessa. Det är viktigt att denna ansats även fortsättningsvis innefattar såväl internationellt skydd och kamp mot människohandel som möjligheter till laglig invandring och synergier mellan migration och utveckling. Se vidare i bifogad promemoria. b) Cirkulär migration och partnerskap för rörlighet mellan Europeiska unionen och tredjeländer Avsikten med behandlingen i rådet: Presentation från kommissionen av meddelande samt (ev.) rådsslutsatser. I uppföljningen till den övergripande strategin för migration presenteras idén om att erbjuda tredjeländer s.k. rörlighetsprogram. antog kommissionen ett meddelande med underlag till diskussion om hur sådana rörlighetsprogram skulle kunna utformas. I meddelandet inbjuder kommissionen till en bred diskussion om cirkulär migration och rörlighetsprogram samt om hur unionen ska gå vidare för att främja laglig migration mellan EU och tredje länder. välkomnar kommissionens meddelande och ser positivt på att samarbetet på migrationsområdet med länder utanför EU fördjupas. Vi anser att det finns skäl att se över möjligheterna att ta fram övergripande gemenskapsregler för migration till unionen. Laglig migration är i ett framtidsperspektiv en viktig fråga för EU. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om sanktioner mot arbetsgivare som anställer olagligt vistandes tredjelandsmedborgare () - Presentation av kommissionen. (Offentlig överläggning) Avsikten med behandlingen i rådet: Presentation av kommissionen. Enligt kommissionen kan anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium utgöra en bidragande faktor till den olagliga invandringen till EU:s medlemsstater. genomförde Kommissionen en översyn över medlemsstaternas lagstiftning avseende sanktioner mot arbetsgivare. Även om majoriteten av medlemsstaterna redan kan vidta både straffrättsliga och administrativa sanktioner mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare i strid mot gällande nationell lagstiftning anser kommissionen att det finns ett behov av att införa harmoniserade sanktioner och vissa förebyggande åtgärder. Kommissionen har därför antagit ett förslag till direktiv som bl.a. ålägger arbetsgivare att utföra vissa kontrollåtgärder inför anställning av tredjelandsmedborgare samt även en skyldighet att underrätta behöriga nationella myndigheter om anställningen. Om en arbetsgivare inte uppfyller kraven på kontroll- och underrättelseskyldigheten kan administrativa eller straffrättsliga sanktioner bli aktuella. Vi välkomnar kommissionens presentation av förslaget så att vi kan bilda oss en uppfattning av behovet och nyttan av en eventuell gemensam reglering på området. Direktivets förslag har bäring på flera sakområden och måste noga granskas innan en mer preciserad inställning kan anges. Enligt gällande svensk ordning finns redan möjlighet att vidta åtgärder både administrativa och straffrättsliga sanktioner - mot arbetsgivare som anställer utlänningar som saknar erforderligt arbetstillstånd. I vilken utsträckning dessa bestämmelser till fullo uppfyller direktivets krav måste dock analyseras närmare. Nämnas bör också att direktivet innehåller samma problematik som vi sett i ett antal nya direktivförslag t.ex. i det s.k. miljöbrottsdirektivet. Det handlar om förekomsten av mer eller mindre detaljerade straffbestämmelser inom ramen för första pelarinstrument. Enligt svensk uppfattning omfattas inte straffrätt av EG:s behörighet utan bör i stället regleras genom tredjepelarinstrument. Detta är en inställning som delas av många medlemsstater. Problematiken har sin bakgrund i den s.k. miljödomen där ogiltigförklarade ett rambeslut med hänvisning till att straffrättsliga åtgärder var nödvändiga för att säkerställa effektiviteten i den miljölagstiftning som gemenskapen antagit och att de skulle därför skulle ha vidtagits i ett direktiv inom första pelaren. Avgörandets räckvidd är dock oklar och medlemsstaterna väntar nu på ytterligare ett avgörande, i det s.k. fartygsföroreningsmålet, som förhoppningsvis kan ge ökad klarhet. Utkast till rådsslutsatser om förstärkning av integrationspolitiken i Europeiska unionen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet: Antagande av rådsslutsatser från ministerkonferens för integration i . Även om integrationspolitik primärt är ett nationellt ansvar finns goda skäl för samarbete mellan medlemsstaterna om dessa frågor. I slutsatserna slås fast formerna för och innehållet i det fortsatta samarbetet på integrationsområdet. kan ställa sig bakom slutsatserna. Se vidare i bifogad promemoria. Förordning om ändring i förordning EG 1030/2002 om enhetligt utformade uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgare () Avsikten med behandlingen i rådet lade kommissionen ett förslag till förordning i syfte att ändra förordning (EG) nr 1030/2002 för att införa den nya biometriska tekniken (ansiktsfotografi och fingeravtryck av två fingrar) i tredjelandsmedborgares uppehållstillstånd. Införandet av biometriska kännetecken är ett viktigt steg i arbetet för att införa nya element som skapar en tillförlitligare koppling mellan innehavaren och det enhetligt utformade uppehållstillståndet, vilket är ett viktigt bidrag till målsättningen att den enhetliga utformningen ska vara skyddad också mot bedrägligt beteende. fick den tekniska artikel 6-kommittén mandat att behandla de tekniska aspekterna parallellt med pågående förhandlingar om de legala aspekterna i rådet. Det är angeläget att de tekniska standards som innehåller biometri i uppehållstillstånd ska kunna antas som förordningen. är positivt inställt till förslaget om ändring av förordningen. Införandet av biometri i uppehållstillstånd kommer att skapa en tillförlitligare koppling mellan innehavaren och det enhetligt utformade uppehållstillståndet. Flyktingsituationen i och dess grannländer (Sr ) - Information från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet: Information från kommissionen. Den irakiska flyktingfrågan har diskuterats ur en rad olika perspektiv inom EU. Rådet har identifierat ett behov av att hitta kanaler för att bistå de flyktingar som vistas under svåra förhållanden i grannänder med humanitärt stöd. Rådet har också diskuterat möjligheterna till att öka vidarebosättningen till för att bidra till ansvarsfördelning med de länder i regionen som tar emot den största delen irakiska flyktingar. Vidare har det på EU-nivå förts diskussioner kring de stora skillnader som råder medlemsstaterna emellan i hanteringen av irakiska asylsökningar trots de minimiregler som föreligger på asylområdet genom asylprocedur- och skyddsgrunddirektiven. Kommissionären med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd har vidare besökt regionen omkring och vittnat om de svårigheter och den känslighet som den irakiska flyktingsituationen innebär för grannländerna, såväl inrikespolitiskt som regionalt. välkomnar kommissionens information om de diskussioner som förts inom EU om den irakiska flyktingsituationen. har tagit upp denna fråga i och fått positivt gensvar. Det är förhoppning att EU bl a går vidare med kommissionär (rättsliga och inrikes frågor) förslag om ökad vidarebosättning. anser att EU fortsatt bör uttrycka sin solidaritet för den svåra situationen som råder i regionen, och välkomnar att EU uppmanats att gå vidare i dialogen om förbättrad leverans av humanitärt stöd. Gemensamt Europeiskt asylsystem (Sr ) - presentation av kommissionen a) Förslag till direktiv om ändring av rådets direktiv (EG) 2003/109 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning i EU (R) b) om det gemensamma asylsystemet c) Utvärdering av Dublin-systemet Avsikten med behandlingen i rådet: Presentation av kommissionen. Kommissionen förväntas anta ett antal dokument med åtgärder avseende ytterligare harmonisering på asylområdet nämligen: ett förslag om ändring av direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning i EU, en grönbok om det gemensamma asylsystemet och en utvärdering av II och Eurodacförordningen. Redan vid i antogs ett femårsprogram för den europeiska migrations- och asylpolitiken med syftet att harmonisera de europeiska asylsystemen. Den ambition som sedan slogs fast i Haagprogrammet var att utveckla ett gemensamt asylsystem och att detta skulle vara genomfört före slutet av . Kommissionen förväntas föreslå att flyktingar och skyddsbehövande i övrigt skall omfattas av direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning. förväntas innehålla förslag till former för det framtida harmoniseringsarbetet på asylområdet. Av Dublinförordningen respektive Eurodacförordningen framgår att kommissionen senast efter ikraftträdandet av förordningarna ska rapportera till och rådet om tillämpningen och föreslå nödvändiga förändringar. välkomnar att flyktingar och skyddsbehövande i övrigt får åtnjuta samma rättigheter som tredjelandsmedborgare får enligt direktivet. har ett starkt intresse av en harmonisering på asylområdet med sikte på ett gemensamt asylsystem och välkomnar därför även att kommissionen nu presenterar möjliga former för den fortsatta europeiska asylpolitiken. anser slutligen att en utvärdering av Dublin- och Eurodacförordningen är angelägen och att förordningarna fortsatt är viktiga instrument i harmoniseringen av asylsystemet. Viseringsreciprocitet (Sr ) - information från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet: Information från kommissionen. Haagprogrammet slog fast att samarbetet om viseringsreciprocitet måste intensifieras. Viseringsreciprocitet innebär att alla EU-medborgare skall åtnjuta viseringsfrihet till alla länder vars medborgare i sin tur kan resa till utan krav på visering. Regelverket inom EU har förändrats såtillvida, att medlemsstaterna nu skall notifiera länder som inte tillämpar reciprocitet, varefter det är kommissionens uppgift att påtala och inleda förhandlingar med landet i fråga i syfte att åstadkomma full reciprocitet. presenterade kommissionen en rapport, i vilken de sätter press på de tredjeländer som inte tillämpade ömsesidiga viseringsregler. har - med viss framgång - notifierat , , och . Kommissionen har för avsikt att vid mötet presentera sin andra rapport om de senaste åtgärderna som vidtagits till följd av den s.k. reciprocitets-ömsesidighetsmekanismen. Vi välkomnar från svensk sida en andra rapport och en uppdatering från kommissionen. Förslag till Rådets rambeslut om vissa processuella rättigheter i brottmål inom Europeiska unionen (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Diskussion om rambeslutet, troligtvis under ministrarnas lunch i anslutning till . Det finns ännu ingen information om vad avsikten med diskussionen är. KOM:s förslag till rambeslut innehåller bestämmelser om processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade i brottmål som handläggs i MS. Syftet med förslaget är att stärka misstänktas och tilltalades rättigheter i processen. är negativt inställda till rambeslutet och har ifrågasatt den rättsliga grunden för förslaget.