rfr · GU0WRFR8 · 2007-07-09 00:00:00 — Länsstyrelserna har i uppgift att bl.a. verka för regional utveckling. Från länsstyrelsernas näringslivsenheter eller motsvarande i de tre län som har ingått i skatteutskottets uppföljning har framförts att kunskapen om kvittningsmöjligheten är ganska liten och informationen därigenom mycket begränsad. Som exempel kan nämnas att näringslivsavdelningen vid en länsstyrelse som i uppföljningen har framfört att man känner till att kvittningsmöjligheten finns, men att den inte används aktivt annat än bland vissa stödhandläggare på näringslivs- och lantbruksavdelningarna samt av handläggare av entreprenörsfrämjande projekt. Den aktuella ger något mer information till företag på landsbygden. På nivå finns näringslivsenheter eller motsvarande som har som uppgift att på olika sätt stimulera och underlätta nyetableringar och nyföretagande i kommunerna. Arbetet sker ofta i samarbete med andra aktörer och projekt. I uppföljningen har kontakt tagits med sammanlagt sex kommuner fördelade på tre län. Av dessa kontakter framgår att kunskapen om kvittningsmöjligheten är begränsad på de sex kommunala förvaltningar som har ingått i skatteutskottets uppföljning och att man följaktligen inte ger någon information om kvittningsmöjligheten till blivande och nya företagare. 79NyföretagarCentrum, telefonsamtal . 7B5 INFORMATION TILL NYA FÖRETAGARE OM KVITTNING Företagar- och branschorganisationer m.m. Enligt vad som framkommit i uppföljningen ger inte företagar- och branschorganisationer information om kvittningen i någon större utsträckning. Företagarorganisationerna har själva begränsad kunskap om kvittningen och det är enligt och Företagarna sällan som man får frågor om kvittningen från sina medlemsföretag. Företrädare för Företagarna uppger att man får få frågor om kvittning från sina medlemmar. Företagarna tror inte att de olika branschorganisationerna har någon särskild kunskap om kvittningen, varför de inte heller lämnar information till sina medlemmar. Som exempel kan nämnas att hotell- och restaurangföretagare () i uppföljningen har framfört att man har sina kontakter nästan uteslutande med redan etablerade företag i branschen. SHR har ganska liten kunskap om kvittningsmöjligheten eftersom man representerar medlemmar som redan är etablerade och endast i begränsad omfattning ger rådgivning till potentiella företag i branschen. SHR hänvisar normalt blivande företagare till för information och rådgivning. Från Fastighetsägarna har dock framförts att kunskapen om kvittningsmöjligheten är stor inom förbundet och att blivande och nya företagare huvudsakligen får kunskap och information om kvittningen från företagar- och branschorganisationer. Bland de fackliga organisationer som har ingått i uppföljningen uppges kunskapen om kvittningsmöjligheten vara liten. Från exempelvis framförs att man inte sprider information om kvittningsmöjligheten till sina medlemmar eftersom förbundet har beslutat att inte bedriva skatterådgivning. 5.5 Blivande företagares kunskap om kvittningsmöjligheten I skatteutskottets uppföljning har ingått att belysa frågan om den information om kvittningsmöjligheten som lämnas av bl.a. statliga myndigheter och statligt finansierade aktörer når fram till målgruppen, dvs. blivande och nya företagare. I uppföljningen har både och Företagarna framfört att kvittningsmöjligheten är relativt okänd bland blivande och nya företagare. Företrädare för menar att det är troligt att blivande företagare inte känner till kvittningsmöjligheten innan de startar företag utan får kunskap om möjligheten först när det är dags att deklarera första gången. De som startar företag efter rådgivning från t.ex. torde dock ha bättre kunskap om denna möjlighet. Man menar att de flesta som startar företag utgår från att de kommer att gå med vinst och att man därför inte undersöker t.ex. kvittningsmöjligheten så noga. Från Företagarna pekas på att företagen i stället antagligen får kunskap genom , , Nuteks informationstjänster eller genom andra företagare som har startat eget. Småföretagarna tar ofta hjälp 7B5 INFORMATION TILL NYA FÖRETAGARE OM KVITTNING från bokföringsbyråer för deklarationerna och genom dessa får de antagligen den information om kvittningsmöjligheten som de behöver. Från de sex kommuner som ingått i uppföljningen bedömer man att kunskapen om kvittningsmöjligheten bland blivande företagare är ganska eller mycket liten. Flera av kommunerna tror inte att blivande och nya företagare får någon rådgivning och/eller information om kvittningsmöjligheten. En av kommunerna efterlyser en bättre spridning av information om kvittningsmöjligheten. Från de tre länsstyrelserna ges mer divergerande svar. uppger att kunskapen är ganska stor och grundar detta på kontakter med bokföringsfirmor och starta-eget-rådgivare i länet. En annan länsstyrelse menar däremot att kunskapen är mycket liten. Dessa båda länsstyrelser bedömer att blivande och nya företagare får kunskap och information om kvittningsmöjligheten huvudsakligen genom rådgivning och/eller information från skatterådgivare, deklarationsbyråer, konsulter eller banker etc. Den tredje har i uppföljningen uppgett att man inte vet vilken kunskap om kvittningsmöjligheten som finns bland blivande företagare inom länet. 5.6 Sammanfattning och diskussion I skatteutskottets uppföljning har framkommit att staten genomför olika insatser för att informera om kvittningsmöjligheten och i viss utsträckning ges också råd i frågan. I första hand lämnas information av genom webbplatsen, broschyrer och olika lokala informationsträffar för blivande och nya företagare. Dessutom lämnas information av genom informationstjänsterna Startlinjen och Företagarguiden, både på direkt fråga och i samband med mer allmänna frågor av ekonomisk karaktär. Information och rådgivning lämnas också av andra aktörer, inte minst bokföringsbyråer och liknande. Av uppföljningen framgår att informationen från länsstyrelser och kommuner synes vara av liten omfattning. Att informationen verkligen når fram till blivande och nya företagare är viktigt för att målsättningen med kvittningsmöjligheten ska kunna uppnås. Av uppföljningen framgår dock att flera aktörer ger uttryck för att kunskapen om kvittning inom företagarvärlden är liten. Uppföljningen ger indikationer på att information om kvittningsmöjligheten ofta når företagarna först efter att företagen har startats: En av aktörerna anser att många får kunskap om kvittningsmöjligheten först då det är dags att deklarera . Det kan konstateras att ett av syftena med införandet av kvittningsmöjligheten var att underlätta för nyföretagande. Om kvittningsmöjligheten ska kunna stimulera fler individer till att starta nya företag är det viktigt att informationen om avdragsmöjligheten sprids på ett så effektivt sätt som möjligt och når individer som funderar på att starta eget företag. Om informationen inte når dessa blir kvittningsmöjligheten kanske inte den direkta stimulans till nyföretagande som det var tänkt. Det kan därför diskuteras om informationsinsatserna i 7B5 INFORMATION TILL NYA FÖRETAGARE OM KVITTNING högre grad skulle kunna inriktas på personer som funderar på att bli företagare. Det kan konstateras att information lämnas av flera olika aktörer, bl.a. statliga myndigheter. Från myndigheterna har mer allmänt pekats på behovet av en samlad och målgruppsanpassad information när det gäller information till blivande företagare. I detta bör information om kvittningsmöjligheten ingå. För att kunna uppnå syftet med kvittningsmöjligheten är det viktigt att myndigheternas ansvar för att informera blivande företagare om kvittningsmöjligheten tydliggörs. 6 Kvittning, nyföretagande, risktagande och konkurrens I detta avsnitt behandlas frågan om vilken betydelse kvittningsmöjligheten har för nyföretagande, risktagande och konkurrens. I avsnittet redogörs inledningsvis för den forskning som finns inom området. I avsnittet redovisas bl.a. att det inte finns några utvärderingar av kvittningens effekter på nyföretagande, företagande eller risktagande. Därefter redovisas de olika aktörernas varierande syn på kvittningens betydelse. Utifrån vad som framkommit i uppföljningen går det inte att dra någon entydig slutsats om kvittningens inverkan på nyföretagande och risktagande. I avsnittet behandlas vidare frågan om vilken betydelse som nya företags kvittningsmöjlighet kan ha för redan etablerade företag och vad som händer när kvittningsmöjligheten upphör . De flesta aktörer gör bedömningen att kvittningsmöjligheten inte påverkar konkurrensen. Skatter som medel för omfördelning Av det riksdagsbeslut som ligger till grund för kvittningsmöjligheten framgår att avdragsregeln har syften som ligger utanför beskattningens huvudsakliga funktion, dvs. att finansiera offentliga utgifter (den s.k. fiskala funktionen). Som bekant har skattesystemet även andra viktiga funktioner, bl.a. att utjämna inkomstskillnader och att fungera som instrument inom olika områden.80 (2006) pekar på att skatter har använts för att t.ex. stimulera investeringar vid lågkonjunktur och att bromsa vid högkonjunktur. Skattesystemet används ibland för att stimulera bl.a. enskilda samhällssektorer. Skattesänkningar eller skattesubventioner används då som medel för att uppnå olika syften. I och med medlemskap i är det inte längre möjligt att använda annat än i mycket begränsad omfattning81 skattesystemet för att stödja verksamhet inom företagssektorn genom t.ex. skattesubventioner för vissa företag eller viss produktion. Till detta kommer att de bestämmelser i 80Se bl.a. , 2006b. Där behandlas skattesystemets fyra huvuduppgifter: finansiering av offentliga utgifter, stabiliseringspolitik, fördelningspolitik samt allokeringspolitik. 81Artikel 87 i . 2006/07:RFR8 8B6 KVITTNING, NYFÖRETAGANDE, RISKTAGANDE OCH KONKURRENS fördraget som finns till skydd av etableringsfrihet och fria kapitalrörelser utgör ett hinder mot att skattemässigt ensidigt gynna näringsverksamhet i . Den s.k. neutralitetsprincipen har haft en stor betydelse vid utformningen av skattesystemet. Den var bl.a. en av utgångspunkterna skattereform. Neutraliteten beskrivs ofta så att valet mellan olika handlingsalternativ eller transaktionsformer inte ska påverkas av beskattningen. (2006) menar att flera skatteregler har införts som kan sägas strida mot neutralitetsprincipen, men att utformningen av skattesystemet fortfarande domineras av neutralitetsaspekten. Som ett led i uppföljningen har ingått att undersöka om kvittningsmöjligheten och dess effekter har varit föremål för insatser inom forskningen. Detta har gjorts bl.a. i samarbete med . I uppföljningen har det inte framkommit några exempel på forskning där man explicit har gått in på kvittningsmöjligheten och dess effekter. Det finns dock flera forskare som i sin forskning på olika sätt har berört kvittningsmöjligheten. Ett exempel är (2004) som pekar på kvittningens betydelse för nyföretagandet. I en verksamhets uppbyggnadsskede uppstår ofta underskott. har företagaren i många fall en annan inkomstbringande förvärvsverksamhet, exempelvis anställning. Frågan om kvittningens effekter på nyföretagande har delvis berörts i en studie av , (2003), där det undersöktes hur individer med akademisk utbildning inom naturvetenskap, teknik och medicin är involverade i företagande. Av studien framgår att det skedde en stor uppgång 1994, vilket bl.a. tillskrivs den arbetsmarknadspolitiska satsningen på starta eget-bidrag och en uppgång i svensk ekonomi. Forskarna konstaterar att det infördes en möjlighet att kvitta underskott i nystartad aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst och att även detta kunde påverka attraktiviteten i att starta nytt företag. En av författarna, , har i uppföljningen framfört att de i studien såg att antalet företagare steg i samband med förändringen 1994. konstaterar att det är svårt att skilja ut effekterna av just denna insats. Problemet är att kom ut ur en lågkonjunktur och att förändringar genomfördes i framtagandet av statistik. menar dock att regeländringen har lett till att många fler driver deltidsföretag, bl.a. för att göra skatteavdrag för underskott.82 Behovet av nya företag behandlas bl.a. inom ekonomisk forskning. Inom den nationalekonomiska forskningen refereras ofta Schumpeter (1934) och hans entreprenörsteori. Schumpeter menade att för att en ekonomi ska utvecklas och växa är det nödvändigt att nya företag skapas. Nya företag behövs för att konkurrera med existerande företag så att nya effektiva sätt att arbeta och 82 , e-brev . 8B6 KVITTNING, NYFÖRETAGANDE, RISKTAGANDE OCH KONKURRENS 2006/07:RFR8 producera nya varor och tjänster slår ut gamla och ineffektiva.83 Ett annat synsätt redovisas i en rapport från ITPS som pekar på att det inte är ett ökat antal nya företag som behövs, utan att de nya som finns blir mer produktiva. Det är enligt rapporten antalet nya företag med hög produktivitet som är det centrala för förnyelse och utveckling i näringslivet.84 Det finns en lång rad faktorer som på olika sätt påverkar varför individer vill starta eget företag, vilka har studerats inom bl.a. forskningen. I en studie redovisas dels faktorer som attraherar människor att bli egna företagare, dels faktorer som driver människor in i företagande. I studien framförs att under en recession drivs arbetslösa in i företagandet eftersom det kan vara det enda alternativet att få en inkomst, medan människor under en ekonomisk uppgångsperiod lockas att bli egna företagare eftersom den allmänna ekonomiska situationen gör det möjligt att ta högre risker och ge högre återbäring på den investering som det är att starta eget företag. I studien framförs att många som startar företag gör det vid sidan av sina vanliga arbeten. Det ger dem erfarenheter av företagande som de inte behöver ta de risker som det innebär att sluta en anställning.85 Skattekrediter som ett sätt att finansiera verksamheten När det gäller ämnet för denna uppföljning, möjligheten att kvitta underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, kan detta ses som en form av räntefritt lån till näringsidkare som går med underskott . I stället för att rulla underskottet i näringsverksamheten till kommande år ges den nya företagaren möjlighet att kvitta underskottet mot inkomst av tjänst och därmed sänka sin inkomstskatt . Det har i olika sammanhang pekats på att små företag ofta har mindre tillgång till kapital för sina behov av investeringar och möjligheter att expandera sina verksamheter. Detta är en fråga som behandlats av bl.a. Forum för småföretagsforskning (FSF).86 I en forskningsantologi pekas på att det alltid kommer att finnas ett antal små eller nystartade företag med finansieringsproblem. Ett flertal forskningsstudier om det s.k. finansiella gapet bland småföretagen har genomförts, både i och i andra länder. Resultaten av studierna är mycket skiftande, bl.a. eftersom kapitalmarknaden förändras över tiden och skiljer sig mellan olika länder. Flera forskare pekar på att en orsak till det finansiella gapet är att det finns en informationsasymmetri mellan finansiärer och företag, dvs. den ena parten vet mer om projektet än den andra. För finansiärer kan å ena sidan risken med att låna ut till små företag betraktas som alltför hög eller de kan t.ex. ha brist på kompetens och finansi- 83Se bl.a. , , 2003. 84ITPS, 2006d. 85Delmar, , 2003. 86Forum för småföretagsforskning (FSF) är en nätverksorganisation för brobyggande mellan teori och praktik inom entreprenörskaps- och småföretagsområdet. FSF har som mål att den policyrelevanta forskningen upprätthålls, att verka för att popularisera delar av den forskning som sker vid universitet och högskolor samt att finna nya vägar för att nå ut med och sprida de resultat som forskningen genererar. 2006/07:RFR8 8B6 KVITTNING, NYFÖRETAGANDE, RISKTAGANDE OCH KONKURRENS ella instrument för att analysera små företag. De små företagen kan å andra sidan ha brist på kunskap i finansiella frågor eller ha en negativ attityd till externt kapital.87 Det finns flera olika möjligheter att öka kapitaltillgången i ett företag, både vad gäller externt och internt kapital: intjäning i företaget, tillskott av ägarkapital, stöd och bidrag från statliga organisationer, krediter från leverantörer eller lån från banker och andra kreditgivare. Störst betydelse för företagen har, enligt forskningen, egna intjänade vinster och därefter banklån. I olika undersökningar har det pekats på att små företag har problem när det gäller att få bankkrediter. Ju mindre företagen är, desto större betydelse har intjänade vinster som finansieringskälla. Från statens sida har olika insatser gjorts för att stödja nystartade företag. Olika regler inom skattesystemet som bidrar till att öka kapitaltillgången för de små företagen genom uppskjutande av beskattning kan ses som en del av finansieringen av företag. Från ett företagsperspektiv finns flera fördelar med sådana skattekrediter.88 Företagets boksluts- och deklarationsarbete kan ses som en del av företagets finansiella strategi och planeras efter denna. Företaget kan använda årsbokslutet och deklarationen som instrument för att uppnå vissa finansieringsfördelar. Den forskning som bedrivits om s.k. bokslutspolitik som finansiering är omfattande, medan den forskning som kopplar samman forskning om bokslutsplanering och forskning om finansiering i små företag är mindre omfattande.89 Ett exempel på en forskare inom skatterätten som har tagit upp frågan om utjämning av rörelseförluster mellan skilda beskattningsår är Sa- muelsson (1994). Tjernberg (2004) har i sin forskning pekat på att behovet av särskild skatterättslig reglering av små företag har uppmärksammats och diskuterats i olika länder. Tjernberg menar att kvittningsmöjligheten är en av få inkomstskattelättnader för småföretagare i och att kvittningsreglerna ska ses som en positiv särreglering av småföretagare. Kvittning som ett sätt att minska nya företagares risktagande Enligt riksdagsbeslut var ett av syftena med införandet av kvittningsmöjligheten att ge positiva effekter på risktagande hos enskilda näringsidkare. Frågan om företagens risktagande behandlas på olika sätt inom forskningen. , (2005) menar att ett beslut om en investering innebär en avvägning mellan förväntad avkastning och risk. Beroende på skillnader i riskaversion kan denna avvägning komma att skilja sig mellan olika investerare. Beskattningen har allmänt sett två motverkande effekter: För det första minskar skatterna vinsterna, vilket minskar möjligheterna att 87Landström, 2003. 88Se , 2006. Där görs bl.a. en genomgång småföretagens möjligheter till och användning av reserveringar för resultatutjämning och intern finansiering, i första hand periodiseringsfond, räntefördelning och expansionsfond. 89Andersson, 2006. 8B6 KVITTNING, NYFÖRETAGANDE, RISKTAGANDE OCH KONKURRENS 2006/07:RFR8 finansiera verksamheten med egna vinstmedel och minskar förväntad avkastning från planerade investeringar. För det andra reducerar beskattningen skillnaderna mellan de goda och de dåliga utfallen. , menar att beskattningen därmed fyller ett slags försäkringsfunktion som innebär att staten är med och tar en del av investeringsrisken. Skattens försäkringsfunktion kan dock variera starkt beroende på i vilken utsträckning som skattelagstiftningen erbjuder möjligheter till förlustutjämning över tiden och/eller kvittning av underskott mot andra inkomstkällor. För att ge positiva effekter på risktagandet hos enskilda näringsidkare har staten infört möjlighet att kvitta underskott av aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, som ett alternativ till den normala möjligheten att rulla underskott framåt i tiden för att kvitta underskottet mot framtida överskott i näringsverksamheten. (2006) pekar i sin avhandling på kvittningens betydelse för risktagandet. Vid nyetablering av en näringsverksamhet är riskerna stora att det uppstår förluster. finns det, som påpekats ovan, ofta svårigheter för de mycket små företagen att finansiera sina verksamheter. menar att ett ökat antal enskilda näringsidkare kan förväntas fortsätta att utveckla sina verksamheter inom företagsformen enskild näringsverksamhet. Som skäl för detta anges dels att näringsidkaren kan börja verksamheten i liten skala utan något större startkapital, dels att de skattemässiga skillnaderna mellan den enskilda näringsverksamheten och aktiebolaget har utjämnats. Som exempel för fram att den enskilde näringsidkaren kan avsätta vinstmedel skattemässigt för framtiden och kvitta underskott i en nystartad verksamhet mot inkomst av tjänst eller framtida överskott. Kvittningens betydelse för att minska nya företags risktagande tas även upp inom den juridiska forskningen. Som exempel kan nämnas (2003) som beskriver kvittningsmöjligheten som ett riskstöd från samhället. Kvittningen som bidrag eller subvention För de företag som går med underskott i början av sin existens och sedan börjar gå med överskott kan kvittningsmöjligheten ses som en möjlighet till räntefritt lån från staten. Men i de fall där det nystartade företaget går med underskott under och sedan läggs ned innan det har börjat gå med överskott så innebär kvittningsmöjligheten i praktiken att den förtida skattesänkningen inte behöver betalas tillbaka till staten. Kvittningsmöjligheten innebär då i praktiken ett bidrag eller en statlig subvention. Gäverth (2003) karakteriserar kvittningsmöjligheten som ett slags starta-eget-bidrag via skattsedeln. (2006) menar att avdraget för kvittning i praktiken innebär en subvention via skattesystemet till nyetablerade näringsidkare med underskott i verksamheten. 2006/07:RFR8 8B6 KVITTNING, NYFÖRETAGANDE, RISKTAGANDE OCH KONKURRENS 6.1.2 utvärderingar av kvittningens effekter I uppföljningen har framkommit att kvittningsmöjligheten inte har varit föremål för någon uppföljning eller utvärdering. Enligt uppgift från , och har dessa myndigheter inte genomfört någon uppföljning eller utvärdering av kvittningsmöjligheten.90 Kvittningen har inte heller behandlats i några offentliga utredningar . Från framförs att kvittningen inte är föremål för omprövning eller översyn.91 6.2 Kvittningen och nyföretagande 6.2.1 Insatser och utveckling Statliga insatser för nyföretagande Ett av syftena med kvittningsmöjligheten är att underlätta för nyföretagande. och regeringen har vid olika tillfällen uttalat att behöver fler nya och växande företag. Detta har betonats både av den tidigare och den nya regeringen. Från statens sida vidtas inom olika politikområden åtgärder för att underlätta för personer att starta och driva företag. Inom ramen för näringspolitiken ger staten på olika sätt information om lagar, regler och statens åtgärder, bl.a. genom . När det gäller statens insatser vad gäller marknadskompletterande finansiering kan nämnas att har i uppgift att komplettera marknadens utlåning och ta en större kreditrisk, men bara investera i företag som bedöms ge lönsamhet. En av målgrupper är nya företag. Insatser för att främja nyföretagande görs även inom andra politikområden. Inom t.ex. den regionala utvecklingspolitiken kan de regionala tillväxtprogrammen nämnas. Ett annat exempel kan hämtas från det arbetsmarknadspolitiska området och stöd till start av näringsverksamhet. Syftet med dessa s.k. starta-eget-bidrag är att ge företrädesvis arbetslösa bidrag till försörjningen under inledningsskedet av verksamheten. Stödet lämnas endast till den som bedöms ha goda förutsättningar att driva företag och om verksamheten bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge varaktig sysselsättning (se bilaga 1). Utveckling av antal nystartade företag Statistik över antalet nystartade företag finns . Av statistiken framgår att antalet nystartade företag har varierat betydligt mellan olika år. Statistiken visar en stor ökning av antalet nystartade företag , som kvittningsmöjligheten infördes första gången. Att knyta denna ökning till just kvittningsmöjligheten är dock inte möjligt. 90Skatteverket, intervju ; , e-brev och ITPS, telefonintervju .