rfr · GU0WRFR8 · 2007-07-09 00:00:00 — 16.I kammarrättens mål dnr 62-2000, 201-2002, 1134-2003 och 12501251- 2003, som avser samma person men olika taxeringsår, bedrev den skattskyldige näringsverksamhet som bestod i att lansera olika produkter och uppfinningar genom försäljning av bl.a. kompendier. Näringsverksamheten hade påbörjats . påbörjade han en ny verksamhet som bestod i att sälja bl.a. träspik. Eftersom all näringsverksamhet som enskilda bedriver räknas som en och samma näringsverksamhet ansåg domstolen att näringsverksamheten hade påbörjats , varför allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet inte kunde medges. Några av domarna har överklagats till Regeringsrätten som inte har beviljat prövningstillstånd. 17.I kammarrättens mål dnr 2769-1999 förvärvade den skattskyldige en näringsfastighet , han ansågs därför fr.o.m. denna tidpunkt bedriva näringsverksamhet. Eftersom näringsverksamhet som påbörjats inte omfattas av avdragsrätt, medgavs den skattskyldige inget allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet. Domen överklagades till Regeringsrätten som inte meddelade prövningstillstånd. 18.I kammarrättens mål dnr 944-1999 bedrev den skattskyldige tvätteriverksamhet i ett kommanditbolag. Domstolen bedömde att verksamheten hade påbörjats , varför allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet inte medgavs. Domen överklagades till Regeringsrätten som inte meddelade prövningstillstånd. 19.I kammarrättens mål dnr 3005-1998 och 3003-1998 förvärvade de skattskyldiga en jordbruksfastighet . Domstolen bedömde därför att näringsverksamheten hade startat . Eftersom näringsverksamheten ansågs påbörjad kunde allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet inte medges. 20.I kammarrättens mål dnr 595-2006 ägde den skattskyldige en näringsfastighet (hyreshus). förvärvade han en jordbruksfastighet och yrkade allmänt avdrag för underskott i aktiv näringsverksamhet. Eftersom jordbruksfastigheten endast ansågs utgöra en gren av den påbörjade näringsverksamheten beviljades han inte avdrag. 2006/07:RFR8 BILAGA 5 16BGENOMGÅNG AV KAMMARRÄTTSDOMAR 21.I kammarrättens mål dnr 2239-2000 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, var den skattskyldige delägare i ett handelsbolag som registrerades . Verksamheten utgjordes av utveckling av hästsportartiklar och hästar. I en anmälan till skattemyndigheten framgick att bolaget skulle bedriva byggnadsverksamhet samt hästuppfödning och tävlingsverksamhet. Eftersom den skattskyldige varit delägare sedan starten och eftersom verksamheten till stora delar var densamma, ansåg domstolen att startåret för verksamheten skulle vara 1983. Allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet kunde därför inte medges. 22.I kammarrättens mål dnr 3138-1999 och 3139-1999 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, hade de skattskyldiga yrkat avdrag trots att näringsverksamheten hade påbörjats . De åberopade att registrering av handelsbolaget skedde först . Domstolen konstaterade dock att verksamheten hade börjat bedrivas varför, så vitt nu är i fråga, allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet inte medgavs. 23.I kammarrättens mål dnr 1825-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, påbörjade den skattskyldige och hans sambo en näringsverksamhet (stuteriverksamhet) på den jordbruksfastighet som innehafts av sambon . Domstolen fann att den skattskyldige (som alltså inte ägt fastigheten ) inte påbörjat någon näringsverksamhet före stuteriverksamheten, varför denna bedömdes nystartad och berättigade till avdrag. I kammarrättens mål dnr 2221-02 ansåg domstolen att den nya näringsverksamheten, hunduppfödning, i allt väsentligt var identisk med den hunduppfödning som tidigare bedrivits. Den skattskyldige invände att den nya verksamheten var såväl utökad som tillståndspliktig och att den tidigare verksamheten hade utgjort en hobby. Kammarrätten ansåg dock att likartad verksamhet hade bedrivits varför avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet i den nya verksamheten inte kunde medges. Do- men har överklagats till Regeringsrätten som inte har meddelat prövningstillstånd. I kammarrättens mål dnr 5724-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, hade den skattskyldige förvärvat en jordbruksfastighet . Vid taxering hade den skattskyldige sålt skog och medgetts 16BGENOMGÅNG AV KAMMARRÄTTSDOMAR BILAGA 5 2006/07:RFR8 allmänt avdrag för underskott i aktiv näringsverksamhet. Domstolen ansåg därför att liknande verksamhet bedrivits under , varför allmänt avdrag för underskott i aktiv näringsverksamhet inte kunde medges. 3.I kammarrättens mål dnr 4196-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, hade den skattskyldige förvärvat en jordbruksfastighet . Fastigheten hade därefter varit utarrenderad . Under kalenderåren 19911994 bedrev den skattskyldige näringsverksamhet med två aktiva verksamhetsgrenar, varav förvaltning av fast och lös egendom var den klart dominerande. Eftersom denna verksamhet enligt domstolen var intimt förknippad med näringsfastigheten ansåg domstolen att näringsverksamheten var likartad med den verksamhet som den skattskyldige åren före hade bedrivit. Allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet kunde därför inte medges. Domen överklagades till Regeringsrätten som inte meddelade prövningstillstånd. 4.I kammarrättens mål dnr 33623363-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, hade den skattskyldige förvärvat hälften av en jordbruksfastighet och den andra hälften . Den skattskyldige ansågs ha bedrivit passiv näringsverksamhet . Den påbörjade verksamhet ansågs vara aktiv. Eftersom den senare verksamheten, liksom den första, avsåg bl.a. jordbruk fann domstolen att den skattskyldige hade bedrivit liknande verksamhet under de fem beskattningsår som föregått startåret. Domstolen ansåg inte att det förelåg någon rätt till allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet. Domen överklagades till Regeringsrätten som inte medgav prövningstillstånd. 5.I kammarrättens mål dnr 3275-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, ansåg domstolen att den verksamhet som den skattskyldige nu bedrev inte var liknande den verksamhet som den skattskyldige tidigare hade bedrivit i ett handelsbolag. Handelsbolaget hade utvecklat larmsystem för värdetransporter, och den skattskyldige tillverkade numera i enskild firma ett larmsystem för senildementa. Domstolen ansåg inte, förutom att båda systemen bygger på sändare/mottagare, att det förelåg någon likhet mellan de båda produkterna. Allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet kunde därför medges. 2006/07:RFR8 BILAGA 5 16BGENOMGÅNG AV KAMMARRÄTTSDOMAR 6.I kammarrättens mål dnr 631-2001 hade den skattskyldige tidigare bedrivit näringsverksamhet i ett handelsbolag. Verksamheten bestod i hästuppfödning och träning och tävling med hästar. hade den skattskyldige bedrivit näringsverksamhet i form av jordbruksverksamhet, i vilken ingick hästuppfödning. Domstolen fann att denna näringsverksamhet inte var så olikartad den verksamhet som bedrivits i handelsbolaget, varför allmänt avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet inte kunde medges. 7.I kammarrättens mål dnr 1790-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, bedrev den skattskyldige restaurangverksamhet i ett aktiebolag fram till . startade han en enskild firma som bedrev gatukök. Domstolen ansåg att den skattskyldige fortsatte att bedriva likartad verksamhet som tidigare fast i annan företagsform, varför avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet inte medgavs. 8.I kammarrättens mål dnr 2270-2004 och dnr 2272-2004 nekades den skattskyldige allmänt avdrag för underskott i aktiv näringsverksamhet. Domstolen ansåg att han tidigare hade bedrivit verksamhet som liknade den nu aktuella som bl.a. avsåg el- och symaskinsservice. 9.I kammarrättens mål dnr 26662667-1999 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, hade de skattskyldiga ägt fastigheter vilka var registrerade som lantbruksenheter. hade de bedrivit fåruppfödning på fastigheterna. registrerade de skattskyldiga ett handelsbolag som bl.a. handlade med livsmedel, t.ex. getost, sylt, honung och svamp. Vidare köpte bolaget in och förädlade kött och bedrev handelsträdgård. Domstolen ansåg att verksamheten i handelsbolaget inte var sådan som normalt är att hänföra till verksamhet som bedrivs på jordbruk. Inte heller kunde verksamheten anses likartad med den tidigare bedrivna verksamheten. Domstolen medgav därför allmänt avdrag för underskott i aktiv näringsverksamhet. I kammarrättens mål dnr 4719-04 prövades om avdrag för underskott kunde göras för ett handelsbolag som hade avvecklats och sedan upplösts och avregistrerats . Någon verksamhet hade inte bedrivits . Det yrkade avdraget avsåg kvarvarande del av föregående års 16BGENOMGÅNG AV KAMMARRÄTTSDOMAR BILAGA 5 2006/07:RFR8 Domstolen ansåg inte att verksamheten var aktiv och allmänt avdrag för underskott medgavs inte eftersom någon aktiv näringsverksamhet inte hade bedrivits under . 2.I kammarrättens mål dnr 4594-05 prövades om skötsel av en skogsfastighet med en heltidsanställd kunde anses utgöra aktiv näringsverksamhet för ägaren. Kammarrätten ansåg det inte visat att arbetsinsatsen på skogsfastigheten var av sådan omfattning att förutsättningarna för aktiv näringsverksamhet var uppfyllda, och allmänt avdrag för underskott medgavs inte. 3.I kammarrättens mål dnr 1871-1999 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, konstaterade domstolen att näringsverksamheten, som bestod i fastighetsförvaltning av tre lägenheter, inte krävt en arbetsinsats som motsvarar en tredjedel av arbetstiden i en heltidsanställning (). Näringsverksamheten ansågs därför inte vara aktiv, och allmänt avdrag för underskott medgavs inte. Domen överklagades till Regeringsrätten som inte meddelade prövningstillstånd. 4.I kammarrättens mål dnr 1462-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, konstaterade domstolen att näringsverksamheten, som bestod i förvaltning av en industrifastighet, inte varit aktiv. Som skäl angav domstolen att det inte fanns någon utredning som visade att den skattskyldige lagt ned så många timmar på verksamheten att det motsvarade en tredjedel av en heltidstjänstgöring. Allmänt avdrag för underskott medgavs därför inte. 5.I kammarrättens mål dnr 7267-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, konstaterade domstolen att näringsverksamheten (travhästverksamhet med två hästar) inte kunde anses aktiv. Som skäl angav domstolen att den skattskyldige inte hade visat att han ägnat verksamheten en arbetstid motsvarande en tredjedel av en heltidstjänst. Allmänt avdrag för underskott medgavs därför inte. 6.I kammarrättens mål dnr 4807-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, prövades om näringsverksamheten (uppfödning av hästar, dressyr och försäljning av hästar) var aktiv. Domstolen ansåg det inte visat att den skattskyldige ägnat verksamheten den tid som krävs för att verksamheten ska betraktas som aktiv. Allmänt avdrag för underskott medgavs därför inte. 7.I kammarrättens mål dnr 5375-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, prövades om näringsverksamheten som bestod i svin- 2006/07:RFR8 BILAGA 5 16BGENOMGÅNG AV KAMMARRÄTTSDOMAR och fjäderfäuppfödning kunde anses aktiv. Domstolen ansåg det inte visat att den skattskyldige ägnat verksamheten sådan tid att verksamheten kunde anses aktivt bedriven. Allmänt avdrag för underskott medgavs därför inte. Domen överklagades till Regeringsrätten som inte meddelade prövningstillstånd. I kammarrättens mål dnr 36413642-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, ändrade kammarrätten länsrättens dom och ansåg att näringsverksamheten som bestod i arbete på jordbruksfastighet var aktiv. Den skattskyldige hade enligt domstolen, bl.a. genom en noggrann specifikation över nedlagt arbete, visat att den bedrivna verksamheten var aktiv. Allmänt avdrag för underskott medgavs därför. 9.I kammarrättens mål dnr 4213-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, var den skattskyldige delägare i ett handelsbolag med travverksamhet. Den skattskyldige hade själv uppgett att verksamheten var passiv under såväl som och att verksamheten bara var aktiv under det mellanliggande . Domstolen ansåg inte att en tillfällig aktivitetsförändring, som det nu var fråga om, skulle påverka bedömningen att näringsverksamheten var passiv. Allmänt avdrag för underskott medgavs därför inte. 10.I kammarrättens mål dnr 4959-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, bedrev den skattskyldige näringsverksamhet i form av fastighetsförvaltning. Domstolen uttalade att det normalt ställs högre krav på bevisning om arbetsinsatsen vid typiskt passiva verksamheter som det nu var fråga om och att det normalt krävs att den skattskyldige för anteckningar över sin arbetsinsats. Så hade inte skett och domstolen ansåg inte att den skattskyldige förmått visa att han lagt ned en tredjedels årsarbetstid på fastigheten. Allmänt avdrag för underskott medgavs därför inte. 11.I kammarrättens mål dnr 2808-1996 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, bedrev den skattskyldige verksamhet i form av maskinuthyrning vid sidan av sin anställning. Domstolen konstaterade att kravet på att den skattskyldige ska lägga ned en tredjedels årsarbetstid på verksamheten kan jämkas med hänsyn till omständigheterna. En person som vid sidan av sin anställning bedriver verksamhet som i huvudsak baseras på hans egen arbetsinsats ska i regel anses uppfylla aktivitetskravet. Domstolen ansåg därför att näringsverksamheten var aktiv och medgav allmänt avdrag för underskott. 16BGENOMGÅNG AV KAMMARRÄTTSDOMAR BILAGA 5 2006/07:RFR8 I kammarrättens mål dnr 497-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, hade den skattskyldige bedrivit passiv näringsverksamhet i form av fastighetsförvaltning. Under hade den skattskyldige, enligt egen beräkning, lagt ned på verksamheten. Domstolen ansåg att den nedlagda tiden medförde att näringsverksamheten var aktivt bedriven och medgav allmänt avdrag för underskott. 13.I kammarrättens mål dnr 14851486-2001 redovisade den skattskyldige underskott, dels i en enskild firma med verksamhet i form av montering av elektronikprodukter m.m., dels i ett handelsbolag. Den enskilda firman uppgavs vara passiv näringsverksamhet på grund av sjukdom, och handelsbolaget uppgavs vara aktiv näringsverksamhet med eget arbete . Mot bakgrund av att handelsbolaget under beskattningsåret redovisat rörelseinkomster om och att det av redovisningen inte framgick att verksamheten befann sig i en uppbyggnadsfas med någon större aktivitet, bedömde domstolen att verksamheten var passiv och allmänt avdrag för underskott medgavs inte. Domen överklagades till Regeringsrätten som inte meddelade prövningstillstånd. 14.I kammarrättens mål dnr 3375-1998 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, ägde den skattskyldige en näringsfastighet med en bostadsyta om 253 kvm. Domstolen ansåg inte att det av utredningen i målet framgick att arbetsinsatsen uppgick till minst en tredjedel av en heltidstjänst. Näringsverksamheten ansågs därför passiv och allmänt avdrag för underskott medgavs inte. 15.I kammarrättens mål dnr 196-1997 som avsåg taxering, dvs. den äldre kvittningsregeln, bedrev den skattskyldige näringsverksamhet i form av en presentaffär. Verksamheten hade tidigare varit aktiv, men under var verksamheten emellertid inriktad på avveckling, vilket domstolen bedömde vara en definitiv verksamhetsinriktning. Verksamheten bedömdes därför inte vara aktiv, och allmänt avdrag för underskott medgavs inte. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik