eunbil · GU0N2165 · 2007-03-16 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål a) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1784/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen föreslog att ta bort interventionsmöjligheten för majs fr.o.m. . Sedan utvidgningen av EU 2004 har pressen på interventionssystemet ökat och då inte minst vad gäller majs. /2005 och 2005/2006 har en stor mängd majs lämnats till intervention i främst . utgör majs mer än hälften av EU:s interventionslager. Producenterna i uppfattar interventionsprisnivån som attraktiv för odling och därför har intresset för majsodling ökat i dessa länder sedan EU-medlemskapet. Ytterligare ett problem med intervention av majs är att kvaliteten är svår att bibehålla vid lagring . Jämfört med övriga spannmålsslag är majs det klart känsligaste vid längre lagring p.g.a. att det lätt uppstår spruckna kärnor. Förslaget har diskuterats i rådsarbetsgrupp ett antal gånger och har det kunnat konstateras att kommissionens förslag inte kommer att stödjas utan justeringar. Den mest betydande invändningen har varit att det är för tidigt att driva igenom slopandet av majsinterventionen . Förslag till svensk ståndpunkt har ställt sig positivt till kommissionens förslag p.g.a. den rådande obalansen med för mycket lagrad majs i interventionslagren, att majs har kvalitetsegenskaper som inte passar för lagring , att förslaget ligger i linje med svenska ambitioner att fortsätta reformera den gemensamma jordbrukspolitiken och att förslaget enligt kommissionens prognos innebär en besparing på ca 2014. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . b) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Som komplement till förslaget om slopad interventionsmöjlighet för majs har kommissionen lagt fram ett förslag till rådet om en ändring av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbrukets (EUGFJ) finansieringsvillkor för medlemsstaternas utgifter för offentlig lagring. Förslaget innebär att ersättning betalas ut för den högre räntekostnaden har jämfört med den enhetliga räntesats som tillämpas i gemenskapen när kommissionen ersätter medlemsstaterna för deras interventionskostnader. Förslaget innebär utökade kostnader för den gemensamma jordbruksbudgeten med 9,3 miljoner 2007 och 10,4 miljoner 2008, men skall kopplas samman med den minskade kostnad på totalt ca 600 miljoner som beräknas för åren 2008 2014 om majsinterventionen slopas. Det kan dock inte uteslutas att fler medlemsstater kan bli aktuella för ersättning p.g.a. ränteläget 2008. Förslag till svensk ståndpunkt är emot denna typ av särlösning för enskilda medlemsstater. Under förutsättning att förslaget sammankopplas med ett slopande av möjligheten till majsintervention och att förslaget inte utgör prejudikat för framtiden kan stödja kommissionens förslag. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . (ev.) Förslag till rådets förordning om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om regler för frivillig modulering av direktstöden. Förslaget syftar till att dessa regler i så stor utsträckning som möjligt ska ligga i linje med reglerna för den obligatoriska moduleringen. Det innebär att marknadsåtgärder (t.ex. intervention och exportbidrag) ska uteslutas som bas för modulering samt att regeln om undantag för stödbelopp ska tillämpas även vid frivillig modulering. Enligt förslaget ska det vara möjligt att nationellt medfinansiera den frivilliga moduleringen, likaså ska regelverket om minimiutgifter inom landsbygdspolitikens axelindelning gälla även för frivillig modulering. Slutligen föreslås att om ett medlemsland väljer att tillämpa frivillig modulering ska detta anmälas till kommissionen senast efter förordningens ikraftträdande. I yttrande förkastades förslaget till frivillig modulering. motstånd innebär problem då kopplat frågan till godkännandet av budgeten för landsbruksutveckling och blockerar en reserv på av budgeten. I syfte att lösa frågan har ordförandeskapet föreslagit ett antal ändringar. Bland annat föreslås att en gemensam deklaration från rådet och kommissionen bifogas som uttalar att om den obligatoriska moduleringsgraden ökar ska motsvarande minskning göras för den frivilliga moduleringen. Vidare föreslås medlemsstater som tillämpar den frivilliga moduleringen vid införande av förordningen kunna behålla reglerna i sina nuvarande system vad gäller regional tillämpning. Likaså ska de medlemsstater som inte tillämpat regeln om undantag för stödbelopp inte heller behöva göra det . Medlemsstaterna ska inkomma med en utvärderingsrapport till kommissionen om tillämpningen . Förslag till svensk ståndpunkt Modulering kan bli en viktig fråga i de kommande översynerna av jordbrukspolitiken och EU:s långtidsbudget. Det är därför viktigt att beslut inte tas nu som riskerar att föregripa dessa diskussioner. Beaktat detta, kan ställa sig bakom förslaget till förordning om frivillig modulering, inklusive de ändringar som ordförandeskapet föreslagit. För del är det av yttersta vikt att blockering av processen för godkännande av det nya landsbygdsprogrammet kan hävas . Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen presenterade ett förslag om en samlad marknadsordning. Det främsta syftet med förslaget är att se över nuvarande 21 varuområdesspecifika marknadsordningar och sammanföra dem till en samlad marknadsordning med harmoniserade bestämmelser för t.ex. interventioner, privat lagring, importtullkvoter, exportbidrag, skyddsåtgärder och för bestämmelser om statligt stöd och konkurrens.. Tanken är att den rättsliga ramen ska rationaliseras och förenklas utan att den underliggande politiken ändras. Detta arbete kräver att bestämmelserna i gällande regelverk omformuleras och omstruktureras. Instrument som blivit onödiga, överflödiga eller är av en typ som inte behöver behandlas på rådsnivå föreslås ändras eller upphöra. Grundprincipen är att alla varuområden som har en särskild marknadsordning ska innefattas i den samlade marknadsordningen. Därtill inkluderas produkter från silkesodling, etanol framställd av jordbruksprodukter samt biodlingsprodukter, vilka ännu inte omfattas av en fullständig marknadsordning. Några varusektorer genomgår eller kommer att genomgå en policyöversyn (färska frukter och grönsaker, bearbetad frukter och grönsaker samt vin). Dessa sektorer kommer endast att omfattas av de bestämmelser som inte kommer att påverkas av översynen. För mer information se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget och ser det som ett steg i rätt riktning i arbetet med förenklingar. Frågan om förenklingar av lagstiftningen och administrationen är prioriterad från svenskt håll. En enhetlig marknadsordning kan utgöra grunden för framtida förenkling, avreglering och marknadsanpassning av jordbrukspolitiken. Med bättre tillgänglighet och en mer rättfram beskrivning uppnås en tydligare bild av de sektorsspecifika undantagen och det blir därmed lättare att bedöma om dessa är nödvändiga och befogade. Den kommande översynen av jordbrukspolitiken, Hälsokontrollen, kommer att erbjuda en möjlighet att diskutera politiska förändringar som avreglering och fortsatt marknadsanpassning av politiken, vilket leder till ytterligare förenkling av lagstiftningen. Detta är en process som välkomnar. Förslaget förväntas leda till en drastisk minskning av antalet rättsakter och det finns en stor potential för strömlinjeformning och harmonisering mellan sektorerna. Utnyttjas denna potential kommer betydande förenklingsvinster att göras. bör eftersträva verkliga förenklingar som leder till att undantag minimeras och att alla sektorer behandlas lika i största möjliga mån. bör i förenklingsprocessen bevaka att det offentliga åtagandet inte utökas. Tvärtom ger harmoniseringar möjlighet att minska jordbrukspolitikens omfattning. Förslaget har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Meddelande från kommissionen till rådet och : Sysselsättning i landsbygdsområden: att överbrygga sysselsättningsklyftan - Antagande av rådets slutsatser Ordförandeskapet planerar att rådsslutsatser skall antas om meddelandet. Rådsslutsatser antas med konsensus. I gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling identifieras områden som är centrala för att prioriteringarna för perioden 20072013 ska kunna uppnås när det gäller EU:s förnyade strategi för hållbar utveckling och Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I förslaget till rådsslutsatser framhålls behovet av att ytterligare utveckla jordbrukspolitikens andra pelare som ett huvudinstrument i anslutning till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt för att genomföra och Göteborgstrategierna och lägga grund till övergripande förbättringar på landsbygden. Förbättrad konkurrenskraft inom jordbrukssektorn behövs för att säkra kvalificerade arbetstillfällen på landsbygden. För att uppmuntra kvinnor och unga att stanna kvar på landsbygden krävs fungerande infrastruktur. Vidare understryks behovet av en adekvat nivå på infrastrukturen i strukturellt svaga landsbygdsområden och av att skapa arbetstillfällen och tillväxt inom och utom jordbruket. Betydelsen av samordnade åtgärder framhävs, t.ex. inom områdena utbildning, forskning, transport, infrastruktur, hälsa och familj. Kommissionen anmodas att ytterligare undersöka sysselsättningssituationen i landsbygdsområden och att studera frågan om bättre tillgång till modern informations- och kommunikationsteknik. Förslag till svensk ståndpunkt har tidigare framfört att det i slutsatserna bör finnas ett tydligare fokus på de nya arbetstillfällen som utvecklas med anknytning till landsbygdsområdenas resurser, t.ex. inom förnybara råvaror och energi, turism och annan tjänsteproduktion med koppling till naturmiljö och landsbygd. Vidare har betonats att slutsatserna bör vara mer generella och fokusera på landsbygden och dess resurser, problem och utvecklingsmöjligheter i allmänna termer. Alltför specifika referenser till jordbrukssektorn bör därför undvikas. Slutsatserna bör heller inte innehålla för tydliga uttalanden om jordbrukspolitiken- respektive landsbygdspolitikens instrument eller direkta samband med Lissabonstrategin. Härigenom lämnas frågan öppen vad gäller gemensamma insatser och insatser i respektive medlemsstater. Detta är särskilt viktigt eftersom vissa slutsatser rör frågor som är av nationell kompetens. De svenska synpunkterna har inte fullt ut beaktats. Eftersom en majoritet av medlemsstaterna förväntas stödja slutsatserna kommer inte att motsätta sig dessa. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Erfarenheter av genomförandet av kontroller i livsmedelskedjan och metoder för att förbättra dessa - Lunchdiskussion + uppföljning av lunchdiskussion Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) har genomfört inspektioner i medlemsstaterna för att kontrollera hur väl de uppfyller kraven i de nya hygien- och kontrollförordningarna. I bedrivs kontrollen med stöd av Livsmedelslagen (2006:804) och Lagen om foder och animaliska biprodukter (2006:805). FVO har rapporterat flera fynd av dålig efterlevnad i medlemsstaterna. Kommissionen presenterade på ett möte med chefsveterinärerna resultatet av de FVO-inspektioner som genomförts med avseende på livsmedels- och foderkontrollen i medlemsstaterna. Frågan har även diskuterats i (Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet). Bland de rapporterade problemen från olika medlemsstater finns exempelvis dålig efterlevnad av hygienförordningarna i slakterier och styckningsanläggningar, bristande spårbarhet och brister i införandet av riskanalys och kritiska kontrollpunkter (HACCP). har fått kritik, som har besvarats, gällande bland annat vissa förfaranden vid intygande vid export till . Kritiken riktades mot att det förekom att den ansvariga veterinären inte var på plats på anläggningarna för att fylla i exportintygen utan detta skedde i efterhand. () har i respons till detta tydliggjort i sina instruktioner till veterinärerna att de måste närvara på anläggningarna. SLV har även i deras utbildning av de ansvariga veterinärerna lagt till förfarande vid exportintyg som en specifik punkt. Viss kritik finns också mot brister i samordningen mellan central och lokal kontroll. Det är ännu oklart hur ordförandeskapet avser att strukturera diskussionen vid mötet. Avsikten är dock inte att peka ut enskilda länder utan istället föra en konstruktiv dialog om förbättringar. Förslag till svensk ståndpunkt anser det vara av yttersta vikt att de livsmedel som finns på marknaden är säkra. I detta sammanhang anser att det är viktigt att fortsatt tydliggöra producenternas ansvar för de produkter de släpper ut på marknaden. Systemet med egenkontroll och HACCP är viktiga inslag i detta. Den offentliga kontrollen är ett viktigt redskap för att följa upp producenternas ansvar. Likaså anser att arbetet i råds- och kommissionsarbetsgrupper och FVO:s arbete och insatser är mycket värdefulla. Det bidrar till lösningar och ger medlemsstaterna vägledning till att bättre uppfylla de gemensamma kraven. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. a) Temainriktad strategi för markskydd - Muntlig information från kommissionen (uppdatering efter rådets debatt ) EG-fördragets artikel 175.1. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med . Kommissionen presenterade strategin och ramdirektivet för markskydd . Strategin med åtföljande förslag till ramdirektiv består av fyra huvuddelar; Syftet med direktivet är att säkerställa markens olika funktioner. Hårdgödning av marken ska minimeras. Riskområden för erosion/skred, markpackning, försaltning, och förlust av organiskt material ska utpekas och åtgärdsprogram tas fram. Förorenade områden ska inventeras, undersökas och nationella strategier för sanering tas fram. Strategin och förslaget till ramdirektiv för markskydd diskuterades på miljörådet . Frågan var sedan uppe som en övrig fråga på jordbruks- och fiskerådet . Då miljökommissionär inte kunde delta tas frågan upp igen. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer ett ambitiöst markskydd och strategin men är dock inte övertygad om att en så stor del av frågan bäst hanteras genom ett ramdirektiv. Vid genomförande måste stor hänsyn kunna tas till redan existerande lagstiftning på markskyddsområdet för att effektivt nyttja redan existerande administration. Markskyddsaspekter är viktiga inom en rad sektorer, inte minst jordbruksområdet. Det är därmed viktigt att markskyddsfrågor hanteras integrerat i annan relaterad lagstiftning. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet och inför miljörådet . b) Aviär influensa (H5N1) - Information från kommissionen - lägesrapport Fågelinfluensa av typen H5N1 har orsakat stora utbrott hos fjäderfä i , och har spridits västerut till och . Människor som varit i nära kontakt med sjuka fåglar har smittats. har sammanlagt 267 människor insjuknat och 167 har avlidit till följd av H5N1-viruset (). rapporterades fynd av vilda fåglar smittade med H5N1-virus i 14 av EU:s medlemsstater, samt utbrott hos tamfjäderfä i fem länder. Experter befarade att nya fynd av smittade vilda fåglar skulle göras i samband med fåglarnas höstflytt. Inga smittade vilda fåglar har dock hittats . och drabbades dock tamgäss på två gårdar i och kalkoner på en gård i södra . Det finns indikationer på att smittspridning kan ha skett från anläggningarna i till men hur detta gått till är okänt. För att skydda tamfjäderfä har kommissionen beslutat att samtliga medlemsstater i riskområden ska vidta åtgärder för att förhindra att fjäderfä kommer i kontakt med vilda fåglar. bedömer att risken är förhöjd i . Fjäderfä söder om ska därför enligt föreskrifter utfärdade av hållas inomhus eller under tak . Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd . c) (ev.) Förhandlingar om veterinära frågor mellan och - Information från kommissionen - lägesrapport hotade med ett handelsembargo för livsmedel av animaliskt ursprung mot hela EU p.g.a. den förestående utvidgningen med och . Detta handelsembargo undanröjdes dock genom ett möte mellan kommissionär och jordbruksminister . Innan mötet försökte sluta bilaterala avtal med flera medlemsstater. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att inte ingå några bilaterala avtal vilket inte heller skedde. Jurister vid både kommissionens och rådssekretariatets rättstjänst har kommit fram till att sådana bilaterala avtal är oförenliga med EG-rätten och att avtal ska slutas mellan och EU:s 27 medlemsländer, företrädda av kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens arbete att säkerställa och underlätta handel med och att finna en pragmatisk lösning på frågan om handelsavtal med tredje land. Frågan har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskeråden , samt . d) Muntlig rapport från ordförandeskapet om konferensen i om förnybara resurser - Muntlig rapport från ordförandeskapet genomförde det tyska ordförandeskapet en konferens om förnybara resurser. Syftet med konferensen var att diskutera och belysa vikten av förnybara resurser och dess möjliga betydelse för landsbygdens utveckling. bestod av ett antal inledningsanföranden där bland annat Jordbruksminister redogjorde för strategi för främjande av förnybara resurser. avslutades med en paneldebatt där statssekreteraren för EU-frågor på statsrådsberedningen deltog. Ordförandeskapets slutsatser betonar bland annat vikten av ambitiösa mål för främjandet av förnybar energi, möjligheterna att säkerställa en hållbar produktion av förnybara resurser, främjandet av innovativ teknik samt en utvidgning av den industriella användningen av förnybara resurser. Förslag till svensk ståndpunkt är positiv till konferensens genomförande. Det är viktigt att förnybara resurser i sin helhet diskuteras. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. e) Muntlig rapport från ordförandeskapet om konferensen hälsovård kostvanor och motion vägen till hälsosam livsföring - Muntlig rapport från ordförandeskapet Det tyska ordförandeskapet anordnade konferensen hälsovård kostvanor och motion vägen till hälsosam livsföring. Konferensen var ett led i den s.k. ordförandeskapsstafetten med syfte att förebygga hälsa. Konferensen organiserades av det tyska jordbruks- och hälsoministeriet med syfte att betona att balanserade kostvanor och tillräcklig fysisk aktivitet har stor betydelse för såväl hälsofrämjande som sjukdomsförebyggande. Målet var att diskutera möjliga lösningar och att utarbeta gemensamma rekommendationer. Till följd av konferensen har det tyska ordförandeskapet presenterat ett utkast till rådsslutsatser i vilka kommissionen bland annat uppmanas att prioritera arbetet med bra matvanor och fysisk aktivitet. Det tyska ordförandeskapet avser att anta slutsatserna vid rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (EPSCO) . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar det tyska ordförandeskapets initiativ till en avrapportering från konferensen. Främjandet av en hälsosam livsstil med bra matvanor är grunden i folkhälsoarbetet. Övervikt och fetma, särskilt bland barn och ungdomar, är ett allvarligt samhällsproblem och frågan bör stå högt på den politiska dagordningen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . f) WTO-förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Artikel 133 i EG-fördraget. Beslut fattas med kvalificerad majoritet. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. WTO-förhandlingarna är nu inne på sitt sjätte förhandlingsår. Förhandlingarna har försenats och sammanbrottet innebar flera månaders förhandlingsuppehåll. WTO:s generaldirektör fick stöd från medlemskretsen att informellt återuppta förhandlingarna i Doha-rundan. Mötet i mellan ett tjugotal handelsministrar där WTO:s generaldirektör också deltog bekräftade WTO-medlemmarnas engagemang. Den allmänna bedömningen är att måste röra sig i sin position om internstöd, att EU visar ytterligare flexibilitet vad gäller marknadstillträde samt att och rör sig vad avser marknadstillträde för industrivaror och jordbruksvaror. Kommissionen och har alltsedan årsskiftet träffats regelbundet på olika nivåer i syfte att föra förhandlingarna framåt. Även om EU och skulle ha närmat sig återstår många besvärliga frågor, inte minst undantag för särskilda produkter. har troligtvis den mest hårdnackade positionen på det området. Ett av främsta mål är att öka marknadstillträdet till i- och u-landsmarknaderna. Möten mellan , kommissionen, och förs nu på olika nivåer. Ett ramverk för jordbruksmodaliteter skulle kunna finnas /juni och innebära det genombrott som behövs för de fortsatta förhandlingarna. Förslag till svensk ståndpunkt bör stödja kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . föreslås få undantag från tullsänkningar (helt eller delvis) för ett visst antal produkter av särskild vikt för livsmedelstrygghet och landsbygdsutveckling. Modaliteterna kommer att fastställa åtaganden i detalj och i stort angiva hur nästa jordbruksavtal ser ut: t.ex. tullarna skall sänkas med X antal %, exportstöden skall sänkas med X %, handelsstörande internstöd skall reduceras med X % etc.