rfr · GU0WRFR7 · 2007-07-09 00:00:00 — och tillhör t.ex. länder som ofta värnar om jämställdhetsfrågorna, men vid det aktuella mötet valde man att inte gå in eftersom frågan redan var täckt.283 Vidare framhåller att före det aktuella rådsmötet bedrev en Sidatjänsteman ett lobbyarbete inom ramen för ett jämställdhetsnätverk för att ett meddelande skulle tas fram. Personer som ingår i nätverket utövade sedan påtryckningar på ordförandelandet, vilket ledde till det bilaterala mötet mellan ordförandelandets förbundsminister och kommissionären. Enligt var det lobbyarbetet som föregick rådsmötet som hade effekt i frågan. publicerade till slut kommissionen meddelandet om jämställdhetsfrågor inom utvecklingssamarbetet.284 Meddelandet diskuterades vid allmänna biståndsgruppens möte . Av instruktionerna till den svenske representanten vid mötet framgår att välkomnar meddelandet och menar att det speglar flera av de kommentarer som och andra engagerade länder hade lämnat. Det uppmärksammas dock att några för viktiga aspekter har lämnats utan 281Sveriges ständiga representation vid Europeiska unionen, dnr 6, telefax . 282Utrikesdepartementet, Instruktion inför mötet i allmänna biståndsgruppen , telemeddelande Mnr UD-2/20070110-3. 283Uppgifter från vid faktakontroll av utredningstjänstens rapportutkast . 284KOM(2007) 100. 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET 2006/07:RFR7 Enligt instruktionen hade frågan en hög prioritet.285 Diskussionerna har därefter fortsatt vid ytterligare möten i allmänna biståndsgruppen.286 8.9 Utvärderingar av jämställdhet i utvecklingssamarbetet En norsk forskare har gjort en syntesstudie av erfarenheter från totalt nio utvärderingar av jämställdhetsintegrering i utvecklingssamarbetet.287 Studien omfattar utvärderingar som har utförts av den brittiska biståndsmyndigheten , den norska biståndsmyndigheten, No- rad, EG, , /DAC, Sida, UNDP och två utvärderingar av . Även nyare litteratur inom området refereras. I studien slår forskaren fast att har det varit en ökad internationell uppmärksamhet kring hur strategin för jämställdhetsintegrering i utvecklingssamarbetet har tillämpats. Slutsatserna från de genomförda utvärderingarna pekar i samma riktning enligt följande: arbete med att befästa jämställdhetsintegreringen i utvecklingssamarbetet har varit nedprioriterat, resurser till att implementera policies och strategier har uteblivit, fokus har skiftat till andra områden och en systematisk resultatrapportering saknas. Jämställdhetsintegrering anses vara en bra strategi för att åstadkomma jämställdhet i utvecklingssamarbetet, men den har inte tillämpats på ett framgångsrikt sätt. Strategin har inte kompletterats med resurser och arbetsmetoder. Detta beror, enligt rapporten, bl.a. på decentralisering av biståndet till ambassader och landkontor, nya biståndsformer som innebär en harmonisering av biståndet och en ökad användning av budgetstöd. Principen om att insatserna ska grundas på samarbetslandets egna fattigdomsstrategier har bidragit till att osynliggöra kvinno- och jämställdhetsfrågorna. Enligt rapporten innebär detta förhållande att jämställdhetsintegreringen i utvecklingssamarbetet ställs inför nya utmaningar. I de genomförda utvärderingarna finns ett antal rekommendationer för att komma till rätta med den bristande jämställdhetsintegreringen i utvecklingssamarbetet. Dessa rekommendationer är: att organisationen måste ha klara mål för sin verksamhet att genomföra jämställdhetsintegreringen, 285Utrikesdepartementet, Instruktion inför möte i allmänna biståndsgruppen . Mnr UD-2/20070315-1 286Sveriges ständiga representation vid Europeiska unionen, Rapport från möte i Allmänna biståndsgruppen och Rapport från möte i Allmänna biståndsgruppen. 287Norad, Erfaringar fra evalueringer av kvinneog likestillingsrettet bistand, Syntesrapport /1. 2006/07:RFR7 10B8 JÄMSTÄLLDHET I UTVECKLINGSSAMARBETET att det behövs ett tydligt och ett starkt ledarskap, att arbetet förankras i organisationen, att arbetet behöver organiseras bättre än vad som har varit fallet, att öronmärkta medel tillförs för innovativa projekt, att resultat från arbetet med jämställdhetsintegrering efterfrågas av ledare/chefer, att mekanismer för att tydliggöra ansvarsförhållanden tas fram, att kompetens på landkontoren utvecklas och att betona och ta till vara samarbetslandets egna kompetens om jämställdhet. I alla utvärderingar efterlyses bättre resultatrapportering som man konstaterar att detta inte är helt enkelt när det gäller de nya biståndsformerna. En slutsats som redovisas i rapporten är att de nya biståndsformerna skapar möjligheter för att jämställdhetsintegrering ska bli en viktig fråga på den politiska dagordningen. Frågor som rör både budgetstöd och harmonisering hanteras i budget- och planeringssammanhang, vilket medför att krav ställs på uppnådda resultat även när det gäller jämställdhet. Därmed blir det också angeläget att kunna visa att framsteg har uppnåtts. Vidare har efter att den norska studien publicerades gjort en ytterligare utvärdering av jämställdhetsintegreringen som grundas på genomförda utvärderingar i totalt elva bilaterala och multilaterala organisationer.288 I studien bekräftas att jämställdhetsintegreringen bedöms vara en bra strategi för att uppnå jämställdhet. Vidare betonas bl.a. vikten av uppföljning av jämställdhetsintegreringen i fält för att klargöra vilka resultat som uppnås. Det behövs även, enligt rapporten, resurser vid fältkontoren när det gäller såväl genusexpertis som finansiella resurser för att uppnå önskvärda resultat. 288 , , Gender Mainstreaming Evaluations: An As- sessment, December 10th 2006. 9 Svenska enskilda organisationer i EU:s biståndspolitik I detta kapitel ges en redogörelse för ställningstaganden om enskilda organisationer i EU-samarbetet. Vidare redovisas regeringens hantering av frågan. Även förutsättningar för svenska enskilda organisationer att söka och få EU-bidrag för verksamhet som rör utvecklingssamarbetet eller det humanitära biståndet behandlas. Av redovisningen framgår bl.a. följande: På grundval av en granskning av revisorer beslutade 1999 att ge regeringen till känna att det behövdes en övergripande översyn av de enskilda organisationernas roll i utvecklingssamarbetet. Denna borde, enligt tillkännagivandet, innehålla en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationer. uttalade i anslutning till riksdagsbehandlingen att det delade revisorernas bedömning att det fanns ett behov av att belysa de enskilda organisationernas benägenhet att söka EU-bidrag. Regeringen har inte vidtagit någon åtgärd med anledning av tillkännagivande. (Avsnitt 9.1.) Med undantag för den strategi som beslutade om 1996 saknas det aktuella strategier, mål eller riktlinjer för det svenska EU-samarbetet i förhållande till enskilda organisationer. (Avsnitt 9.2.) Svenska enskilda organisationer har i förhållande till enskilda organisationer i andra medlemsstater beviljats en relativt liten andel av EU- bidragen för att finansiera projekt. (Avsnitt 9.5.) har behandlat frågor som rör bidrag till enskilda organisationer. har understrukit vikten av bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer.289 Insatser genom enskilda organisationer anses vara ett viktigt och framgångsrikt komplement till det övriga utvecklingssamarbetet. I samband med behandling av propositionen om politik för global utveckling framhöll utrikesutskottet att samarbetet med svenska och internationella enskilda organisationer borde stärkas och att samarbetet skulle vara brett och omfatta såväl det konkreta utvecklingssamarbetet som policyutformning på utvecklingsområdet. Den svenska politiken för global utveckling skulle vidare formuleras och genomföras i nära dialog med enskilda organisationer.290 I ett internationellt perspektiv kanaliseras en relativt stor del av det svenska biståndet genom enskilda organisationer. gick av det bilaterala 1999/2000:UU2 och 2000/01:UU2. 2902003/04:UU3. 11B9 SVENSKA ENSKILDA ORGANISATIONER I EU:S BISTÅNDSPOLITIK biståndet genom enskilda organisationer. Andra som fördelar en stor del biståndsmedel till enskilda organisationer är , och Japan.291 revisorer granskade 1999 det bilaterala utvecklingssamarbetet.292 I granskningen ingick frågor om enskilda organisationer som bl.a. omfattade bidrag från EU till dessa. Revisorerna fann att de svenska enskilda organisationerna hade beviljats en liten andel EU-bidrag jämfört med enskilda organisationer i flertalet andra länder. Enligt revisorernas bedömning borde det finnas utrymme för svenska enskilda organisationer att i större utsträckning finansiera delar av verksamheten med EU-bidrag. Revisorerna föreslog att en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationer borde genomföras. Enligt revisorerna borde utvärderingen bl.a. innehålla principer för urval och fördelning av medel mellan organisationerna samt kopplingen mellan enskilda organisationers benägenhet att söka EU-bidrag och Sidas årliga anslag. Revisorerna konstaterade vidare att varken regeringen eller Sida hade haft ett underlag för att bedöma effekterna av de insatser som Sida hade gjort. Enligt revisorerna borde regeringen därför ta initiativ till att ta fram ett sådant underlag. Det bör i sammanhanget nämnas att revisorer även påpekade att en översiktlig bild av hur mycket medel svenska enskilda organisationer totalt hade beviljats varken fanns hos Sida eller . I samband med behandling av revisorernas förslag framhöll utrikesutskottet att man delade revisorernas bedömning att det fanns ett behov av att belysa de enskilda organisationernas benägenhet att söka EU-bidrag. Utskottet menade att det skulle vara olyckligt om det uppstod någon motsättning mellan EU-finansiering och Sidafinansiering.293 Enligt utskottets mening måste samarbetet med de enskilda organisationerna präglas av långsiktighet och en väl genomtänkt strategi. Utöver vad revisorerna hade anfört ansåg utskottet att detta i sin tur reste övergripande frågor om organisatorisk uppbyggnad, representativitet och legitimitet, men även mer praktiska frågor om bl.a. kvalitativa krav samt system för styrning och kontroll. Utskottet föreslog att skulle ge regeringen till känna att det behövdes en övergripande översyn över de enskilda organisationernas roll i utvecklingssamarbetet och att denna, som revisorerna hade föreslagit, borde innehålla en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationer. I ett tillkännagivande till regeringen ansåg utskottet att en sådan översyn borde ske i de former som regeringen bedömde vara lämpliga. I regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser redovisas vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivande. När det gäller tillkännagivande med anledning av reviso- 291OECD/DAC genom Sida. 292Förslag till 1998/99:RR9, Utvecklingssamarbetet styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndet. 1999/2000:UU2. 1999/2000:UU2 . 11B9 SVENSKA ENSKILDA ORGANISATIONER I EU:S BISTÅNDSPOLITIK rernas förslag rörande enskilda organisationer tog regeringen upp frågan beslutade regeringen propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122). innebär en bredare syn på de villkor och sammanhang som styr den glo- Den roll enskilda organisationer, företag och andra privata och statliga aktörer har kommer att tillmätas ökande betydelse i den svenska politiken för global utveckling. samarbetet kommer också att få större betydelse och bedrivas i nya for- Hela frågan om enskilda organisationers roll i det svenska utveck- lingssamarbetet kommer därför att belysas och behandlas på olika sätt och i olika fora . Regeringen finner det inte än- damålsenligt att nu göra en specifik utredning av det slag som revisorerna Detta innebär således att regeringen inte har vidtagit någon åtgärd med anled- Regeringen uppmärksammade frågan om enskilda organisationer inom EU-samarbetet i budgetpropositionen . att inom EU-samarbetet hade medverkat till att bilda en verkställig- hetskommitté för utvecklingssamarbetet genom europeiska enskilda organisa- tioner.297 hade också aktivt bidragit till att nya och enklare riktlinjer för EU:s samarbete med enskilda organisationer hade utvecklats. enligt regeringen, att underlätta för svenska enskilda organisationer att söka EU-bidrag och för att utveckla policyn om det civila samhällets roll i utveck- hade inget att erinra mot regeringens redovisning i bud- getpropositionen.298 Redovisningen i budgetpropositionen vad gäller arbetet med EU-bidragen till svenska enskilda organisationer har därefter varit spar- Regeringen har berört frågan om samarbetet mellan EU och enskilda organisationer i sin årliga skrivelse om verksamheten i EU. bl.a. att det s.k. samfinansieringsstödet (co-financing) från EU till enskilda organisationer har lidit av samma byråkratiska tröghet som andra delar av EG:s utvecklingssamarbete, bl.a. på grund av komplicerade procedurer och regelverk, liten eller ingen öppenhet i beslutsfattandet samt stora förseningar vad gäller avtal och betalningar. Vidare sägs att svenska enskilda organisa- tioner därför i vissa fall avstått från att söka samfinansieringsmedel från 295Regeringens skrivelse 2003/04:75. 296Sida har gjort en uppföljning med namnet Managing the NGO Partnership (1999). Sida gör löpande systemrevisioner av alla ramorganisationer vilket innebär att man analyserar hur en organisation arbetar genom att granska rutiner och system inom organisationen. Sida har även genomfört utvärderingar av ett antal organisationer. 2000/2001:1, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 2000/01:UU2. 2001/02:160. 11B9 SVENSKA ENSKILDA ORGANISATIONER I EU:S BISTÅNDSPOLITIK 9.2 Regeringens strategi och mål samt Sidas åtgärder I en strategi för EU:s utvecklingssamarbete (1996) som presenterats för utrikesutskottet pekade på att stödet via enskilda organisationer var en prioriterad sektor för svenskt utvecklingssamarbete inom ramen för EU-samarbetet. Målet för EU-arbetet i denna del skulle effektivisera och förenkla hanteringen av EU:s stöd till enskilda organisationer. skulle därför verka för: att skapa enhetliga och tydliga regler för kontraktsansöknings- och utvärderingsriktlinjer, att ramavtal mellan kommissionen och ett antal större enskilda organisationer skulle införas, att EU formulerar en tydlig policy med kriterier för valet av vilka enskilda organisationer samarbetet borde inriktas på. borde agera för en prioritering av de organisationer som har en tydlig förankring i det civila samhället och enklare regler för ansökan om medel samt för en snabbare och mer transparent hantering av projekten. Av uppgift vid intervju med företrädare för Sida har framgått att inom ramen för genomförandekommittén för NGO bl.a. har drivit frågor om ökad transparens i ansökningsförfarandet. I regeringens regleringsbrev för Sida angav regeringen ett särskilt mål som innebar att Sida skulle underlätta för enskilda organisationer att söka bidrag från EU. har inte regeringen formulerat några särskilda mål eller uppdrag som avser Sidas ansvar eller uppgifter i förhållande till svenska enskilda organisationer och deras EU-samarbete. För att stimulera svenska enskilda organisationer att söka bidrag genom EU genomförde Sida ett antal insatser. finansierade Sida t.ex. ett samverkansprojekt för att främja organisationernas samarbete med EU och informerade ramorganisationerna genom en skrivelse om ett nytt förfarande som hade som mål att underlätta ramorganisationernas möjlighet att söka och hantera EU-bidrag. Sida finansierade även en tjänst vid EU- kommissionens avdelning som är ansvarig för stöd till enskilda organisationer för att tillföra kompetens till Sida i form av att kunna ge råd och stöd till svenska organisationer vad avser ansökan om bidrag från EU.301 I övriga underlag där Sida har redovisat sina prioriteringar avseende EU- samarbetet saknas referenser till enskilda organisationer.302 Regeringen har inte ställt några krav på att Sida ska återrapportera om frågor som rör samarbetet mellan enskilda organisationer och EU 300Utrikesdepartementet, Svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbete, . 301Sida, Årsredovisning 1995/96, 1997 och 1998. 302Sida, PM Sidas förhållningssätt till EU. Förslag till prioriterade frågor och Handlingsplan för agerandet inom EG:s utvecklingssamarbete med 20042006. 11B9 SVENSKA ENSKILDA ORGANISATIONER I EU:S BISTÅNDSPOLITIK Däremot finns generella återrapporteringskrav för verksamhetsgrenen Enskilda organisationer. I regleringsbrevet för Sida har regeringen emellertid begärt att Sida skulle återrapportera om sitt deltagande i expertgrupper och genomförandekommittéer samt göra en bedömning av deltagandets resultat vad gäller bl.a. möjligheter att få genomslag för sina ståndpunkter. Av Sidas årsredovisning avseende samarbetet med EU framgår att tillsammans med en aktiv grupp medlemsstater drivit frågan om en tydligare inriktning på frågor rörande det civila samhället och fastare rutiner för bidragssystemet och att genomslaget för svenska ståndpunkter är stort i för enskilda organisationer.303 9.3 EU-bidrag och Sidabidrag till svenska enskilda organisationer Inom ramen för denna uppföljning har det varit svårt att få fram uppgifter om hur mycket medel som har kanaliserats till svenska enskilda organisationer från EU. Uppgifterna finns varken samlade hos , Sida eller Concord , utan har hämtats från Europe Aid.304 Detta förhållande har således inte förändrats då revisorer påpekade att sådan information saknades. De uppgifter som har erhållits från kommissionen avser endast finansiering ur det särskilda anslaget (budgetlinjen) för enskilda organisationer som heter Co-financing. Kommissionen har inte redovisat uppgifter från övriga anslag inom de tematiska och geografiska programmen till uppföljningen. I nedanstående tabell redovisas EU-bidrag och Sidabidrag till svenska enskilda organisationer åren 20002005. TABELL 3 EU-BIDRAG OCH SIDA-BIDRAG TILL SVENSKA ENSKILDA ORGANISA- TIONER ÅREN 20002005 (TKR) Källa: Sidas årsredovisning 2004 och 2005 samt Aid. Av tabellen framgår att har EU-bidragen till de svenska enskilda organisationerna varierat kraftigt. Som jämförelse kan nämnas att Sidas utbetalningar till svenska enskilda organisationer uppgick till ca 303Sida, Årsredovisning 2006. 304Concord är ett samarbetsorgan för EU-frågor för enskilda organisationer. 11B9 SVENSKA ENSKILDA ORGANISATIONER I EU:S BISTÅNDSPOLITIK har Sidas bidrag till enskilda organisationer ökat med vilket motsvarar en ökning på . 9.4 Enskilda organisationer inom EU Kommissionen anslår ca , dvs. ca , i bidrag till enskilda organisationer i varav har utgått till projekt i utvecklingsländerna. De resterande har använts till opinionsbildning om utvecklingsfrågor för den europeiska befolkningen. Det pågår ett arbete inom kommissionen med att utarbeta nya riktlinjer för EU-bidrag till enskilda organisationer. Av de tidigare riktlinjerna för hur samarbetet mellan enskilda organisationer och EU skulle ske framgick att den procentuella andel som utgjordes av EU-bidrag normalt inte skulle överstiga av totalkostnaderna eller av det totala bidraget, utom i undantagsfall då av totalfinansieringen kunde utgå. Resterande medel skulle finansieras av organisationen själv, dvs. en egeninsats, och eventuellt av den nationella biståndsmyndigheten. Exempel på fall där kunde utgå var projekt som initierats med anledning av ordförandeskapet eller projekt med inslag av mikrofinansiering. kan även vissa projekt i de nya medlemsländerna finansieras av projektets totalkostnad.305 Detta kan jämföras med de bestämmelser som gäller i för enskilda organisationer när de ska söka statliga medel till sin verksamhet i utvecklingsländer. Stöd utgår genom Sida för projekt och program. För att få bidrag från Sida erfordras även en motprestation i form av en egeninsats i projekten. Denna har tidigare utgjort av hela stödbeloppet. Från minskades egeninsatsen och ska utgöra av den totala insatsen.306 Detta innebär således att svenska statliga bidrag finansierar av enskilda organisationers projekt jämfört med EU-bidrag som uppgick till av insatsen. Svenska insatser i genomförandekommittén för NGO har fram till svarat för frågor om bidrag till enskilda organisationer. 307 kommer frågorna att hanteras i den nya kommittén för utvecklingssamarbete. Enligt företrädare för Sida har, vid sidan av genomförandekommittén för NGO, expertgruppen för enskilda organisationer sammankallats med viss oregelbundenhet och då antagit formen av diskussionsmöten. 305 Riktlinjerna för hur samarbetet ska ske återfinns i Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna. gäller inte denna förordning längre. 306Regeringens regleringsbrev för Sida 2005. 307Kommittén för samfinansiering med europeiska icke-statliga utvecklingsorganisationer av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna. Kommitténs rättsliga grund: förordning EG nr 1658/98 och 1659/98. 11B9 SVENSKA ENSKILDA ORGANISATIONER I EU:S BISTÅNDSPOLITIK från Sida har varit representant. Mot bakgrund av att det nya biståndsinstrumentet träder i kraft är det ännu oklart hur denna del kommer att organiseras. har enligt uppgift från företrädare från Sida särskilt drivit två frågor i genomförandekommittén: Att den s.k. budgetlinjen för samarbete med enskilda organisationer skulle ha en tydligare inriktning på främjandet av utvecklingen av ett demokratiskt och livskraftigt civilt samhälle i samarbetsländerna. Att bidragssystemet skulle bli mera transparent, dvs. att man har fasta tider för utannonsering av projekten med uppgifter om när Europe Aid fattar beslut kring projekten, tydliga underlag för prioriteringar, samt uppgifter om tillgängligt budgetutrymme. har en Sidatjänsteman varit representant i genomförandekommittén. Av intervjuer har framgått att fanns en särskild handläggare vid med ansvar för frågor om enskilda organisationer. företrädde då tillsammans med Sidas representant i genomförandekommittén. rationaliserades dock bort och frågor om enskilda organisationer delades upp på olika handläggare. Företrädare för Sida menar att det varit en nackdel att det saknats en ansvarig på departementet som har ett helhetsperspektiv över det samlade utvecklingssamarbetet genom enskilda organisationer. har en handläggare för enskilda organisationer anställts på . Enligt uppgift från företrädare för () finns ännu ingen skriftlig instruktion eller arbetsbeskrivning vad avser handläggnings- och bevakningsansvaret för denna tjänst. Frågor om enskilda organisationer är uppdelade på en rad handläggare på departementet, och det har ännu inte framkommit om den nyinrättande tjänsten kommer ha ett samordningsansvar för dessa frågor. kommer därför ansvarsfrågorna vad gäller enskilda organisationer att bestämmas närmare. har inte varit inblandat i frågor som har diskuterats av genomförandekommittén med undantag för vissa policyfrågor. Departementet utfärdar inte någon instruktion till den svenska företrädaren. I något fall har Sidas tjänsteman kunnat diskutera vissa frågor med den svenska representationen i . Återrapportering från genomförandegruppernas möten har skett till Sidas ledning. har inte fått någon återrapportering. , då en ny handläggare för enskilda organisationer anställts vid departementet, har Sida återrapporterat till . 11B9 SVENSKA ENSKILDA ORGANISATIONER I EU:S BISTÅNDSPOLITIK I Rådets förordning (EG) nr 1658/98 (Artikel 7) föreskrevs att kommissionen efter varje budgetår ska lämna en årsrapport till och rådet med uppgifter om de icke-statliga organisationer som kommer i fråga för en samfinansiering, en sammanfattning av de åtgärder som finansierats under föregående budgetår, en utvärdering av genomförandet av denna förordning under budgetåret och de allmänna riktlinjerna . Rapporten ska även bl.a. innehålla en förteckning över ickestatliga organisationer som erhållit EU-medel samt slutsatser om genomförda externa utvärderingar.