rfr · GU0WRFR8 · 2007-07-09 00:00:00 — 31Detsamma gäller näringsbostadsrätt, dvs. annan bostadsrätt än privatbostad, samt innehav och avyttring av rätt att avverka skog. 3242 kap. 34 § IL, 42 kap. 33 § IL, 45 kap. 32 § IL, 46 kap. 17 § IL och 62 kap. 2 § 2 st. IL. 332 kap. 9 § IL (småhusets storlek är och det är byggt ), se 62 kap. 3 § 2 st. 2 p. IL. 3462 kap. 3 § 2 st. IL. 4B2 KVITTNING AV UNDERSKOTT I NYSTARTAD AKTIV NÄRINGSVERKSAMHET MOT INKOMST AV TJÄNST Underskott i konstnärlig eller liknande verksamhet För näringsverksamhet som uteslutande eller så gott som uteslutande avser litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet får allmänt avdrag för underskott göras utan de begränsningar som gäller för nystartad verksamhet. Av- drag får göras bara till den del underskottet överstiger avdraget enligt 40 kap. för föregående beskattningsårs underskott. Avdrag får göras bara om den skattskyldige som omfattar beskattningsåret och de tre föregående beskattningsåren har haft inte obetydliga intäkter av verksamheten. Vid bedömningen ska även intäkter som räknas till inkomstslaget tjänst beaktas.35 Påverkan på sjukersättning etc. Som egenföretagare räknas i sjukförsäkringen den som driver egen verksamhet i form av enskild firma, handelsbolag och kommanditbolag. Den inkomst som ligger till grund för sjukpenningen, sjukpenninggrundande inkomst (SGI) fastställs utifrån näringsverksamhetens beräknade nettointäkt. Med nettointäkt avses företagets resultat efter avdrag för kostnader, eventuella avsättningar och avgifter, men före skatteavdrag. Som ny egenföretagare kan man få ligga kvar i samma årsinkomstklass som man hade som anställd i uppbyggnadsskedet. När en individ startar egen verksamhet har nämligen möjlighet att under verksamhetens uppbyggnadsskede fastställa en fiktiv SGI baserad på en jämförelseinkomst. Uppbyggnadsskedets längd varierar från fall till fall men får enligt rekommendationer maximalt sträcka sig till . Hur lång uppbyggnadstiden ska vara för egenföretagare som startar ny verksamhet fastställs med hänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall.36 Avdrag för kvittning görs som ett allmänt avdrag, vilket innebär att det görs efter att inkomsten från tjänst har beräknats. Det allmänna avdraget påverkar därför inte underlaget för de sociala avgifterna eller den särskilda löneskatten. När avdraget görs mot inkomst av tjänst har arbetsgivaren redan betalat arbetsgivaravgifter på lönen. Den skattskyldiges inkomst från den andra näringsverksamheten har fastställts före det allmänna avdraget, och därmed har också underlaget för egenavgifter eller löneskatt fastställts. Konstruktionen som allmänt avdrag innebär i gengäld att de förmånsgrundande inkomsterna inte sänks.37 35Se bl.a. , 2004. 37Eriksson, 2006. 3 Kvittningens omfattning och fördelning I detta avsnitt görs en genomgång av omfattningen på avdragen för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. I avsnittet redovisas bl.a. att kvittningens omfattning är relativt stor. Både antalet skattskyldiga som yrkat avdrag för kvittning och avdragsbeloppens omfattning har ökat. Dessutom görs en genomgång av hur avdragen fördelar sig på olika branscher, inkomstlägen, län, kön och åldersgrupper. Företagstjänster är den bransch som har flest avdrag för kvittning, medan jordbruk är det område som har högst avdragsbelopp. En tredjedel av de personer som kvittar har en sammanlagd årsinkomst som överstiger . Avsnittet inleds med en allmän genomgång av den enskilda näringsverksamhetens omfattning i som bakgrund till de uppgifter som presenteras i kapitlet. 3.1 Den enskilda näringsverksamhetens omfattning i Det finns flera olika sätt att beskriva hur många företag respektive näringsidkare som det finns i Sverige.38 Enligt () företagsregister fanns det totalt ca 900 000 företag i . Av dessa drevs knappt 509 000 av fysiska personer och knappt 74 000 som handels- eller kommanditbolag (se bilaga 2). Många företagare har flera företag, varför antalet företagare är mindre än antalet företag. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning uppgår antalet personer som har företag som sin huvudsyssla till drygt 250 000 personer. Av statistik från framgår att ca 593 000 fysiska personer redovisade någon typ av enskild näringsverksamhet, oavsett omfattning. Vidare fanns det ca 116 000 fysiska personer som redovisade inkomst av näringsverksamhet i sin egenskap av delägare i handelsbolag. Vissa av dessa ingick även i den grupp som redovisar inkomst av enskild näringsverksamhet. fanns det ca 490 000 enskilda näringsidkare som redovisade moms i särskild skattedeklaration (omsättning överstigande ).39 uppgick den redovisade omsättningen enligt lämnade momsdeklarationer till ca vad gäller enskild näringsverksamhet. Detta utgör enligt statistik av den redovisade omsätt- 38Se bl.a. , 2005 och , 2006c. 39Skatteverket, 2006b. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING ningen i samtliga företag. För handelsbolag uppgick omsättningen till ca , vilket även detta motsvarar av den totala omsättningen i alla företagsformer.40 De flesta företag i är enmansföretag, dvs. företag utan någon utomstående anställd. Antalet företagare utan anställda (exkl. företagare inom jord-, skogsbruk och fiske) har ökat . har antalet företagare omfördelats mellan olika näringsgrenar. Framför allt har antalet företagare inom tjänstesektorn ökat. har antalet kvinnor som blir företagare ökat. En orsak till den ökade andelen små företag är att större företag väljer att lägga ut produktion utanför företaget och köpa tjänster i stället för att ha egna anställda.41 Överskott eller underskott av enskild näringsverksamhet Som framgått ovan redovisade ca 593 000 fysiska personer någon form av enskild näringsverksamhet. Två tredjedelar var aktiv och en tredjedel passiv näringsverksamhet. Av statistik från framgår att av de enskilda näringsidkarna redovisar överskott av sin verksamhet, medan redovisar underskott. För aktiva näringsidkare uppgick det samlade överskottet till och det samlade underskottet till . av de aktiva näringsidkarna med överskott redovisade ett överskott som var , medan av de aktiva näringsidkarna med underskott redovisade ett underskott som var . Det största samlade taxerade underskottet återfinns inom jordbruk, skogsbruk och fiske, där ca 54 200 näringsidkare hade ett ackumulerat underskott på . Två andra stora grupper med underskott är näringsidkare inom handel (ca 11 200) samt fastighetsförvaltning och företagstjänster (ca 14 700 näringsidkare). Bland de enskilda näringsidkare som redovisade ett underskott deklarerade männen större underskott än kvinnorna. Män redovisar enligt SCB överlag större överskott av enskild näringsverksamhet än kvinnor.42 Personer som är både anställda och företagare I är ca 4 miljoner människor anställda i någon form. Som framgått ovan kan antalet företagare beräknas på olika sätt. Enligt har en tredjedel av dem som startat eget också anställning. Verket anser att allt fler startar sitt företag vid sidan av annan sysselsättning. anser också att deltidsföretagarna visar prov på många entreprenörsegenskaper, t.ex. stor kapacitet och stark inre drivkraft.43 Enligt ITPS kombinerade ungefär varannan nyföretagare inom tjänstesektorn företaget med att även ha 40Skatteverket, 2006b. 41Hult, 2005 samt Ds 2003:27. 42Statistiska centralbyrån, 2005. 43Nutek, 2000. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING Statistik från SCB44 visar att av de enskilda näringsidkare som redovisade överskott av näringsverksamhet hade arbetsinkomst från annat håll än sin näringsverksamhet. Bland dem som deklarerade ett underskott av näringsverksamhet hade de flesta enligt SCB en arbetsinkomst från annat håll.45 Av en utredning framgår att antalet personer som kombinerar anställning och företagande uppgick till 81 800 (exkl. jordbruk, skogsbruk och fiske). De flesta, , har anställningen som huvudsyssla och företagandet som bisyssla. En tredjedel av deltidsföretagarna är kvinnor. En betydligt större andel av deltidsföretagarna har eftergymnasial utbildning, jämfört med både företagare och anställda. Av utredningen framgår vidare att deltidsföretagarna i högre utsträckning än andra företagare driver sin verksamhet inom finansiell verksamhet, företagstjänster, personliga och kulturella tjänster samt renhållning. I utredningen antas att många av dem är bl.a. konsulter. Av dem som startade nytt företag har ungefär en tredjedel en hel- eller deltidsanställning vid sidan av sitt företag. Av utredningen framgår vidare att de flesta som blir deltidsföretagare har varit enbart anställda. Det finns olika motiv till att företagarna inte enbart driver sitt företag. De flesta uppger sig vara nöjda med att kombinera företagandet med anställning eller så kan de inte driva enbart företaget till följd av otillräcklig finansiering, lönsamhet eller efterfrågan. En mindre andel uppger att de vill ha kvar det sociala skyddsnätet. Kvinnor är i högre utsträckning än män nöjda med att kombinera företagandet med anställning.46 Statistik från ITPS visar att av de personer som startade ett nytt företag hade drygt en tredjedel varit anställda inom en annan bransch än det nya företagets verksamhetsbransch innan de startade företaget. En knapp tredjedel hade varit anställda inom samma bransch som företaget och var tionde nyföretagare hade varit arbetslös innan de startade det nya företaget. Av de nystartade företagen 2005 bedrevs på heltid. av företagarna ledde även ett annat företag och bedrev även studier. Andelen som var anställda varierar från inom byggverksamhet och transporter till inom utbildning m.m.47 Enligt lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet har en arbetstagare rätt till hel ledighet från sitt arbete för att själv eller genom juridisk person bedriva näringsverksamhet. Arbetstagarens verksamhet får dock inte konkurrera med arbetsgivarens verksamhet. Ledigheten får inte heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet (se även bilaga 1). 44SCB:s företagsregister och individdatabas (). 45Statistiska centralbyrån, 2005. 47ITPS, 2005a och 2006a. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING har antalet skattskyldiga som gjort avdrag för underskott av näringsverksamhet ökat, liksom avdragets omfattning i kronor, vilket framgår av tabellen nedan. Enligt Skattestatistisk årsbok gjorde ca 20 000 personer avdrag för kvittning av underskott av näringsverksamhet mot inkomst av tjänst för , vilket var nästan dubbelt så många som . Sammanlagt uppgick avdragen till ca , vilket var en tredubbling jämfört med år 1996.48 Tabell 1: Kvittning av underskott av näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, antal individer och dödsbon samt totalt belopp och genomsnittligt belopp per individ Belopp (mnkr) Belopp/individ (kr) Källa: , Skattestatistisk årsbok 19982006. Antal allmänna avdrag för kvittning Av de databearbetningar som har utfört på skatteutskottets uppdrag framgår att antalet individer som yrkar avdrag för kvittning av underskott i nystartad aktiv näringsverksamhet har varierat mellan ca 17 000 och 20 700 individer per år.49 Av dem som har yrkat avdrag har mellan ca 1 500 och 2 400 personer fått sina avdragsyrkanden helt underkända, vilket motsvarar av antalet avdragsyrkanden. Enligt uppgift från har 48Skatteverket, 2006b. 49Det bör observeras att databearbetningar inte omfattar individer/företag med konstnärlig, litterär eller artistisk verksamhet eftersom dessa inte ingår i skatteutskottets uppföljning. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING verket inte tillgång till statistik som kan användas för att jämföra detta med andelen underkända yrkanden för andra avdrag.50 Av databearbetningar framgår att de yrkade avdragsbeloppen för uppgick till , varav avdrag om knappt 0,6 miljarder blev helt eller delvis godkända och avdrag om drygt 0,1 miljarder blev helt underkända. Andelen helt underkända yrkanden varierade mellan och . Det genomsnittliga beloppet för de helt eller delvis godkända avdragen för kvittning har ökat från i genomsnitt ca till ca per individ/företag och år. Tabell 2: Yrkade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, procentuell fördelning av antal avdrag och avdragsbelopp Andel av antal yrkade Andel av yrkade av- Summa antal/tkr Källa: datakörningar. Andel av nya företag som gör avdrag för kvittning har mellan ca 34 000 och 41 000 företag startats i . Det har inte varit möjligt att inom ramen för denna uppföljning fastställa hur stor andel av de nya företagen som har gjort avdrag för kvittning. Enligt uppgift från går det inte att ta fram dessa uppgifter ur verkets databaser. De underlag som har kunnat ta fram visar att ca 8 000 individer/företag för genomförde kvittning . Det bör observeras att detta inte är liktydigt med att företagen startades , eftersom kvittning får göras . Detta kan jämföras med statistiken om nyföretagandet i . Enligt statistiken från ITPS uppgick antalet nystartade företag till knappt 36 000 (exklusive företag inom 50 , e-brev . 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING jord- och skogsbruk), varav var aktiebolag, enskild näringsverksamhet och handels- eller kommanditbolag.51 3.3 Kvittningens fördelning på branscher som gjort avdrag för kvittning Av underlagen från framgår att av de individer som gjorde avdrag för kvittning hade sina företag inom området företagstjänster, dvs. konsultverksamhet, forskning och utveckling, rådgivning, marknadsföring, lokalvård och liknande. Andra stora branschgrupper var handel och reparationer, personliga tjänster samt jordbruk. har antalet individer som gör avdrag inom området personliga tjänster nästan fördubblats, från ca 950 till 1 850 individer . Inom jordbruksområdet har en 50-procentig ökning skett, från ca 1 200 till ca 1 800 individer. Inom handel och reparationer har det däremot skett en drygt 10- procentig minskning, från ca 2 400 till ca 2 100 individer.52 Om man i stället ser till hur det totala avdragsbeloppet i kronor fördelar sig mellan branscherna framträder en något annorlunda bild. Den bransch som har störst andel av avdragen beloppsmässigt är jordbruk (). Därefter följer handel och reparationer, företagstjänster och personliga tjänster. har handel och reparationer minskat sin andel, medan personliga tjänster har ökat sin andel av avdragsbeloppet (se bilaga 2). En genomgång av vilka individer/företag som har fått underkända avdrag för kvittning visar att även här är området företagstjänster det största området (av företagen ). Andra stora områden är handel och reparationer (), jordbruk () och personliga tjänster (). 51ITPS, 2001. 52Det bör observeras att ett stort antal verksamheter saknar s.k. SNI-kod. har denna andel varierat mellan och . 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING Tabell 3: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända), antal avdrag samt avdragets omfattning i kronor, procentuell fördelning på branscher53 Andel av antal bevil- Andel av beviljade av- Jord, skog och fiske Summa antal/tkr Källa: datakörningar. De ovan redovisade uppgifterna om kvittningens fördelning på branscher kan jämföras med uppgifterna i statistiken om nyföretagandet i . Enligt ITPS startades av de nya företagen inom tjänstenäringarna. Den enskilt största branschgruppen var finansiell verksamhet, inom vilken av de nya företagen startades (se bilaga 2). Det bör observeras att företag inom jord, skog och fiske inte ingår i ITPS statistik. 53 I bilaga 4 definieras den branschindelning som använts i bl.a. underlag. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING 3.4 Fördelning på inkomstlägen Av de underlag som tagits fram av framgår att en knapp tredjedel av de personer som beviljades avdrag för kvittning hade en sammanlagd inkomst . Som framgår av tabellen nedan har denna inkomstgrupps andel fördubblats . Andelen personer med årliga inkomster understigande har minskat betydligt, medan däremot gruppen med inkomstläget haft en förhållandevis andel.54 När det gäller avdragsbeloppen visar datakörningar att av avdragen gjordes av personer med en årlig inkomst överstigande . Denna grupps andel har mer än fördubblats. In- uppgick det genomsnittliga avdraget per individ till . Det genomsnittliga avdraget var högst i inkomstgruppen () och lägst i inkomstgruppen (). Tabell 4: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända avdrag), procentuell fördelning av dels antal individer, dels avdragsbeloppet, uppdelat på de skattskyldigas inkomstlägen Andel av antal avdrag Källa: datakörningar. I inkomst av tjänst ingår bruttolön och pensioner. Som en referens till kvittningens fördelning på inkomstlägen kan nämnas hur den taxerade förvärvsinkomsten är fördelad på olika inkomstlägen. Av SCB:s taxeringsregister framgår att av de folkbokförda hade en taxerad förvärvsinkomst på , mellan och och mellan och . av de folkbokförda hade en taxerad förvärvsinkomst på över 300 000 kr.55 54I inkomsten ingår bruttolöner och pensioner. Jämförelsen är gjord i löpande priser. 55Taxerad förvärvsinkomst är summan av överskotten i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet minskat med allmänna avdrag. Uppgifterna avser dem som var folkbokförda i riket. Barn som saknar sammanräknad förvärvsinkomst ingår inte i populationen. Som referens kan även anges att konsumentprisindex enligt SCB steg från 257 till 279 (fastställda årsmedeltal, 1980=index 100). 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING 3.5 Fördelning på län Av underlagen från framgår att avdrag för kvittning görs i alla län. En knapp fjärdedel av avdragen för kvittning görs i , i och knappt en femtedel i län. En närmare genomgång av den regionala fördelningen av kvittningen visar att och län har en högre andel av både antalet kvittningsavdrag och av det totala avdragsbeloppet jämfört med länens andel av den totala befolkningen i riket. Jämfört med länens andel av nyföretagandet har dock en lägre andel av kvittningen, medan län har en högre andel. Av statistik från framgår att ungefär en tredjedel av de nya företagen startades i , i och i län.56 Antal avdrag för kvittning har ökat särskilt i , , , , och . I bl.a. har det ägt rum en minskning av antalet avdrag för kvittning (se bilaga 2). 56 ITPS, 2005a och 2006b. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING Tabell 5: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända avdrag), länsmässig fördelning av antal individer och avdragsbelopp Källa: datakörningar. Beräkning av länens andel av rikets befolkning avser (källa: SCB). Beräkning av länens andel av antalet nystartade företag avser (källa: ITPS, 2006b). 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING 3.6 Fördelning på kön Av de underlag som tagits fram av framgår att av de individer som beviljats avdrag för kvittning är män och är kvinnor. Fördelningen är densamma även då avdragsbeloppen jämförs. Denna fördelning har varit relativt 19982004. Tabell 6: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, fördelning av antal avdrag och avdragsbelopp på män och kvinnor Antal avdrag för kvittning Källa: datakörningar. Kvittningens fördelning på kön kan jämföras med statistiken för nyföretagandet i som visar att av de nystartade företagen startades av en man. Högst andel kvinnliga företagare, , fanns enligt nyföretagandestatistiken inom utbildning m.m. De högsta andelarna manliga företagare åter- fanns inom byggverksamhet och transport där respektive var män.57 Av en studie av hur individer med akademisk utbildning inom naturvetenskap, teknik och medicin är involverade i företagande framgår att kvinnor är mindre benägna att starta företag, men att skillnaderna mellan könen minskar.58 3.7 Fördelning på åldersgrupper När det gäller åldersfördelning visar underlagen från att ungefär fyra av tio av de individer som beviljats avdrag för kvittning är och drygt tre av tio . Av underlagen framgår vidare att allt fler personer gör avdrag för kvittning och att denna åldersgrupps andel har ökat från till . Avdrag för kvittning används i liten utsträckning av företagare inom den yngsta ål- 57ITPS, 2005a och 2006b. 58Delmar, , 2003. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING dersgruppen (upp t.o.m. ). Detta kan jämföras med statistiken för nyföretagandet i , av vilken framgår att andelen nyföretagare upp t.o.m. uppgick till . av antalet nystartade företag startades av en person mellan 26 och 40 år.59 Tabell 7: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända), procentuell fördelning av antal avdrag och avdragsbelopp på de skattskyldigas ålder Andel av antal avdrag Källa: datakörningar. 3.8 Sammanfattning och diskussion Kvittningens omfattning är relativt stor. I skatteutskottets uppföljning har framkommit att antalet skattskyldiga som yrkat avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet har ökat. yrkar mellan 17 000 och 20 700 individer avdrag för kvittning. Även avdragsbeloppens omfattning har ökat. Det kan konstateras att det inte har varit möjligt att utifrån databaser redovisa hur stor andel av de nystartade företagen som gör avdrag för kvittning. I uppföljningen har företagen som startades belysts närmare. Detta år startades enligt ITPS ca 29 000 företag som enskild näringsverksamhet, handels- eller kommanditbolag (exklusive jord- och skogsbruk). gjorde ca 8 000 individer/företag sitt första avdrag för kvittning. Olika undersökningar visar att många av dem som startar företag har kvar sina anställningar. En stor del av de individer som gör avdrag för kvittning har sina företag inom olika tjänstenäringar. Detta kan vara en naturlig följd av att många nya företag startas inom just tjänstenäringarna. Generellt sett finns större barriärer när det gäller att starta företag inom tillverkningsindustrin än inom tjänstenäringarna. En anledning till detta kan vara att investeringskost- 59 ITPS, 2005a och 2006b. 5B3 KVITTNINGENS OMFATTNING OCH FÖRDELNING naderna är mycket högre inom tillverkningsindustrin än inom tjänstenäringarna. Detta innebär att det också är större barriärer mot att avveckla tillverkningsföretag eftersom mer kapital är uppbundet i maskiner och andra anläggningstillgångar.60 Det kan också vara enklare att behålla en anställning som man startar ett nytt företag inom tjänstesektorn. Företagstjänster är den bransch som har flest avdrag för kvittning, medan jordbruk är det område som har högst avdragsbelopp. En tredjedel av de personer som kvittar har en sammanlagd årsinkomst som överstiger . Denna inkomstgrupps andel av avdragen har ökat , medan andelen för dem som har en lägre årsinkomst än har minskat betydligt. Jämfört med länens befolkning har och län en högre andel av kvittningen. Jämfört med länens andel av nyföretagandet har en lägre andel av kvittningen, medan län har en högre andel. av de personer som beviljas avdrag för kvittning är män och är kvinnor. Mer än fyra av tio av dem som fick avdrag var i åldrarna . Få i gruppen upp t.o.m. använder kvittningsmöjligheten, vilket delvis kan hänga ihop med att nya företagare inom denna åldersgrupp inte har någon tjänsteinkomst att göra avdrag mot. 60 Se bl.a. , , 2003. 4 Utvecklingen för företag som har gjort avdrag för kvittning I detta avsnitt beskrivs inledningsvis överlevnadsgraden för nystartade företag i . Därefter beskrivs utvecklingen för företag som har gjort avdrag för kvittning. Beskrivningen omfattar de företag som gjorde sitt första avdrag 1999. I avsnittet redovisas att av dessa företag fortfarande redovisade näringsverksamhet och . redovisade överskott och underskott av näringsverksamhet, medan fortfarande gjorde avdrag för kvittning. Den högsta andelen överskott redovisades inom samhällstjänster och byggverksamhet, medan den högsta andelen underskott redovisades inom jord- och skogsbruk samt fiske.