urf · GUA5URF3 · 2007-01-01 00:00:00 — Vi menar därför att framtidsarbete till stor del bör ske på en utskottsövergripande nivå. Enligt vår mening är det angeläget att förutsättningarna förbättras för att behandla mer utskottsövergripande och strategiska framtidsfrågor inom . För att stärka roll är det viktigt att folkets främsta företrädare ges möjlighet att behandla långsiktiga utskottsövergripande framtidsfrågor genom att dessa förs högre upp på den politiska dagordningen. Det kan i det fortsatta arbetet med framtidsfrågor övervägas om en framtidsskrivelse från regeringen som behandlar de framtidsfrågor som önskar få belysta skulle kunna ge framtidsfrågorna en ökad politisk relevans. Vi menar att initiativen till utskottsövergripande framtidsanalyser och teknikutvärderingar i första hand bör tas i samverkan mellan utskotten. I detta arbete har utskottskanslierna en viktig uppgift att på olika sätt ge stöd till sina ledamöter, bl.a. genom att ta fram underlag. Utskottens förslag, önskemål och idéer överlämnas till den tidigare föreslagna stödfunktionen som ges i uppdrag att bistå ledamöterna i genomförandet och hanteringen av både framtidsanalyser och teknikutvärderingar. På så sätt ges förutsättningar för en samlad hantering av framtidsfrågor i . Underlagen bör i första hand tas fram av forskare eller annan extern expertis inom respektive område. Vi föreslår därför att särskilda medel avsätts för att upphandla forskare och annan extern expertis när det gäller att ta fram framtidsrelaterat material (se avsnitt 4.2). Upphandlingen bör skötas av den föreslagna stödfunktionen. Arbetet inom med att ta fram utskottsövergripande teknikutvärderingar och framtidsanalyser bör inledas i början av mandatperioden 20062010. Även andra delar av riksdagsförvaltningen har viktiga uppgifter när det gäller stödet till mer allmänna, utskottsövergripande arbete med framtidsfrågor. Förutom utskottskanslierna och stödfunktionen har även bl.a. utredningstjänstens olika sektioner, samt informationsenheten olika uppgifter. Vi föreslår att en särskild grupp bildas för samverkan mellan förvaltningens olika delar när det gäller framtidsfrågor. Rifos sekretariat bör ingå i denna grupp. Detta arbete bör inledas . Från har framförts att man kan göra en stor insats vid behandlingen av tvärvetenskapliga frågeställningar genom att erbjuda seminarier och föreläsningar i linje med de framtidsfrågor som anses vara de viktigaste. Våra förslag vad gäller utskottsövergripande framtidsfrågor innebär dock inte att utskotten ska avstå från att behandla framtidsfrågor och teknikutvärderingar inom sina respektive beredningsområden. Som framgår av genomgången i bilaga 3 har t.ex. valt att knyta framtids- och teknikutvärderingsfrågorna till fackutskottens arbete. En central, politiskt ledd 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR enhet ger stöd till utskotten i detta arbete. Vi menar att det i högsta grad är naturligt att även den svenska olika utskott behandlar framtidsanalyser. Här har utskottskanslierna och den föreslagna stödfunktionen en viktig roll när det gäller att ge respektive utskott stöd. Framtidsfrågorna bör till viss del kunna integreras i arbetet med betänkandehantering, forskningsfrågor, EU-frågor samt uppföljning och utvärdering. I samband med behandlingen av större mer avgörande riksdagsbeslut kan det därför vara lämpligt att utskottet söker uppmärksamma framtidsfrågor. Det kan exempelvis ske genom särskilda utfrågningar och seminarier eller framtagande av olika scenarier och analyser. Angeläget är därvid att ha en långsiktig plan. För att tydliggöra framtidsfrågorna i utskottsarbetet bedömer vi att en utskottsspecifik strategi kan vara en lämplig metod. I bilaga 1 skisseras hur en sådan kan utformas för behandling av forsknings- och framtidsfrågor. 2.3.2 Internationellt samarbete och EPTA Assessment (EPTA) har följande fyra mål:16 advise parliaments on the possible social, economic and environmental impact of new sciences and technologies. The common aim is to provide impartial and high quality accounts and reports of developments in issues such as bioethics and biotechnology, public health, environment and energy, ICTs, and R&D policy. Such work is seen as an aid to the democratic control of scientific and technological innovations, and was pioneered in the 1970s by the Office of Technology Assessment (OTA) of . EPTA aims to advance the of technology assessment as an integral part of policy consulting in parliamentary decision making processes in Europe, and to strengthen the links between TA units in Europe. EPTA bildades och är organiserat som ett nätverk. Det finns ett råd () som fungerar som styrgrupp bestående av parlamentsledamöter eller representanter för de rådgivande organen. Dessutom har ledningarna för EPTA:s medlemsorganisationer regelbundna möten. EPTA:s ordförandeskap flyttar mellan de olika medlemsländerna. Ordförandeskapet ska bl.a. samordna nätverkets aktiviteter och anordna den årliga konferensen, rådsmötet och ledningsmötet. Medlemmar i är europeiska organisationer som utför på uppdrag av parlament. Hur parlamentariska är organiserade ser olika ut i olika länder. Det finns dessutom ett antal associerade medlemmar 16 EPTA:s webbplats: . 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR som endast har en informell länk till parlamenten. Dessa är engagerade i EPTA:s olika aktiviteter, men ingår inte i . blev associerad medlem av EPTA, vilket innebär att medverkar i möten i EPTA:s regi. är inte formellt fullvärdig medlem i EPTA som t.ex. framtidsutskottet i är. Medlemskap i kan fås av en organisation som bedriver TA-aktiviteter och som -verkar i , -ägnar sig åt teknikutvärderingar eller jämförbara aktiviteter, -servar parlamentet, -har en egen budget och ett eget sekretariat, -har kompetens när det gäller ämnen med vetenskapligt och teknologisk inriktning, -lämnar en skriftlig medlemsansökan. Medlemsorganisationer i är följande organ: Scientific and Technological Options Assessment (STOA), Vlaams Instituut voor Wetenschappelijk en technologisch apectenonderzoek (viWTA), flamländska parlamentet, Office Parlementaire d'evaluation des choix scientifiques et technologiques (OPECST), Büro für Technikfolgen-Abschätzung beim Deutschen Bundestag (TAB), förbundsdag Comitato per la Valutazione delle Scelte Scientifiche e Tecnologiche (VAST), parlament Zentrum für Technologiefolgen-Abschätzung, Parliamentary Office of Science and Technology (POST), Comissió Assessora de Ciències i Tecnologia, , . Som associerade medlemmar i ingår följande organ: Sub-Committee on Science and Ethics, , Institut für Technikfolgenabschätzung (), Belgian Federal Office for Scientific, Technological and Cultural Affairs (OSTC), . I syfte att stärka det internationella erfarenhetsutbytet av att arbeta med framtidsfrågor i parlamentsmiljö föreslår vi att initiativ tas till olika former av 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR kontakter med framtidsutskott och TA-enheter vid andra parlament. Det är viktigt att möjligheterna till internationellt samarbete tas till vara och att både ledamöter och tjänstemän skapar sig kontaktnät. Vi anser därmed att bör arbeta för att uppnå fullvärdigt medlemskap i . Från har till oss framförts att man ser det som väsentligt att ska kunna uppnå fullvärdigt medlemskap i . Genom den av oss förordade verksamhetsförändringen med inriktning bl.a. mot teknikutvärderingar (TA) bör också förutsättningarna för fullvärdigt medlemskap kunna uppfyllas. Vi vill också peka på att ett medlemskap i kan innebära ytterligare arbetsuppgifter för Rifos sekretariat och kostnader för bl.a. resor och seminarier, vilket bör beaktas när det gäller resursdimensioneringen. anordnade framtidsdagar där utskottsseminarier med forskare anordnades. genomfördes i samarbete med och . En arbetsgrupp under riksdagsdirektören svarade för samordningen. Erfarenheterna från framtidsdagarna är i huvudsak positiva. Det gäller exempelvis den behandling som möjliggjordes av strategiska utskottsövergripande frågor. Vi menar att gemensamma, utskottsövergripande aktiviteter även fortsättningsvis kan bidra till att engagemang för framtidsfrågor får tydligare fokusering och genomslag. Genom framtidsdagarna får och dess ledamöter även en möjlighet att gentemot externa intressenter, såsom forskare och medier, visa engagemang i utskottsövergripande forsknings- och framtidsfrågor. Målet för framtidsdagar bör vara att intresset inom utskotten och bland ledamöterna för framtidsfrågor ökar och synliggörs. Ett annat mål är att forskarnas intresse och förståelse för ska öka. Vi vill särskilt betona vikten av att dagarna ges en utskottsövergripande inriktning och att särskilt framtidsfrågorna fokuseras. Frågor som mer tydligt är inriktade på ett enskilt utskott bör i stället behandlas i utskottets normala arbete med forskningsfrågor. Vi föreslår därför att framtidsdagar fortsättningsvis genomförs en gång per mandatperiod. Aktiviteterna ges en utskottsövergripande inriktning med fokus på framtidsfrågor. Den föreslagna stödfunktionen ges i uppdrag att under riksdagsdirektörens ledning vara drivande och initiera arbetet med framtidsdagarna. Vi föreslår att arbetet leds av en projektgrupp under riksdagsdirektörens ledning med deltagare från bl.a. utskottskanslierna, stödfunktionen, och utredningstjänsten. Utgångspunkten bör vara att framtidsdagar anordnas . 3 Uppföljning och utvärdering 3.1 Mål och riktlinjer beslutade att godkänna riktlinjerna för arbete med uppföljning och utvärdering (förslag 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). Vidare beslutade om en ändring i riksdagsordningen, vilken innebär att i utskottens beredning av ärenden ska ingå uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom de ämnesområden som anges för varje utskott. beslutade om nya riktlinjer för arbete med uppföljning och utvärdering. Av riktlinjerna framgår att uppföljning och utvärdering inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Uppföljning och utvärdering bör användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas. Av riktlinjerna framgår vidare att det fortsatta arbetet med uppföljning och utvärdering bör vara en naturlig del i det löpande utskottsarbetet. Vårt förslag till mål och insatser Utifrån de riktlinjer som har beslutat om föreslår vi följande mål för riksdagsförvaltningens stöd till utskottens uppföljning och utvärdering: Målet för riksdagsförvaltningens stöd till ledamöter och utskott är att arbete och beslut ska grundas på bästa möjliga kunskapsunderlag. Som ett led i beredningen av propositioner, skrivelser och motioner ska därför ledamöter och utskott ges tillgång till kunskap om resultatet av redan fattade riksdagsbeslut. För att konkretisera detta övergripande mål föreslår vi att följande bör uppnås : Uppföljning och utvärdering ingår som en integrerad del i utskottens verksamhetsplanering i syfte att bl.a. underlätta planeringen av riksdagsförvaltningens resurser. Arbetsformer utvecklas som i ökad utsträckning involverar ledamöterna. Alla utskott och ledamöter får introduktion till uppföljning och utvärdering i början av en ny mandatperiod. Förvaltningens stöd möjliggör att alla utskott genomför tematisk uppföljning och utvärdering. Tematiska uppföljningar bör i en långsiktig verksamhetsplan integreras med utskottets övriga ärendeberedning. Förvaltningen ger sådant stöd att alla utskott , som en del i beredningen av budgetpropositionen, resultatskrivelser och andra propositioner och skrivelser med mål- och resultatinformation, har möjlighet att följa upp och analysera de resultat som regeringen redovisar i förhållande till av 3 UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 2006/07:URF3 beslutade mål och anslag. stöder utskotten att fortsätta utveckla en dialog med regeringen i syfte att utveckla och utskottsanpassa mål- och resultatinformationen i budgetberedningen. Motioner och erfarenheter från JO:s verksamhet används som uppslag till uppföljningsprojekt. Riksdagsbeslut med bl.a. tillkännagivanden följs upp tydligare. Riksdagsfövaltningen främjar ett fördjupat utbyte mellan utskottens ledamöter och ordföranden samt tjänstemän när det gäller uppföljning och utvärdering. Utbytet med andra länders parlament och andra aktörer utvecklas. Tydlig redovisning av utskottens uppföljningsverksamhet. Extern och intern information om utskottens uppföljning och utvärdering byggs ut. 3.2 Vad är utskottens uppföljning och utvärdering? Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering handlar i första hand om att få information om resultatet av olika insatser inom både regelstyrning och ekonomisk styrning och att använda denna information som underlag till de beslut om lagstiftning och budget som fattar. I riktlinjer görs en åtskillnad mellan dels löpande uppföljning och utvärdering, dels tematisk uppföljning och utvärdering. 3.2.1 Löpande uppföljning och utvärdering Med utskottens löpande uppföljning och utvärdering avses verksamhet som kan sägas pågå eller kontinuerligt som en del i utskottets normala rutiner i samband med utskottets beredning av förslag om t.ex. förändringar i lagstiftningen eller kommande års budget. Ett flertal olika verksamheter kan betecknas som löpande uppföljning och utvärdering, bl.a. följande: 1.Resultatuppföljning: En typ av löpande uppföljning och utvärdering är inriktad på att följa upp och analysera resultaten av de statliga insatserna. Denna mål- och resultatanalys sker huvudsakligen inom ramen för den årliga budgetprocessen. Här analyserar utskotten regeringens årliga redovisning av resultaten av den statliga verksamheten i förhållande till av beslutade mål och anslag. Exempel på detta är bostadsutskottets, miljö- och jordbruksutskottets samt trafikutskottets genomgångar av regeringens resultatredovisning (bet. 2005/06:BoU1, MJU2 och TU1). 2.Löpande kontroll: En annan typ av löpande uppföljning är utskottens bevakning av handläggning av riksdagsbeslut. Ett exempel är uppföljning av tillkännagivanden i beredningen av skrivelse 75, där även de andra utskotten anmodas att lämna yttranden (bet. 2005/06:KU34). Ett annat exempel är utrikesutskottets 2006/07:URF3 3 UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING uppföljning som innebär att utskottskansliet går igenom bl.a. regleringsbreven inom utskottets beredningsområde, årsredovisning för staten, revisionsrapporter och hur regeringen hanterat tillkännagivanden. 3.Områdesbevakning: En tredje typ av verksamhet som kan betecknas som löpande uppföljning är att genom områdesbevakning ta fram underlag till utskotten för att kunna följa upp riksdagsbeslut om lagstiftning och budget. Detta kan ske genom studiebesök, utfrågningar, studieresor eller genom att på annat sätt följa utvecklingen inom utskottets beredningsområde. Områdesbevakningen kan även ingå som en del i utskottets bevakning av forskningen. Ett exempel är arbetsmarknadsutskottets AU-Hänt, där utredningar, regeringsbeslut m.m. inom utskottets beredningsområde löpande bevakas. I nyhetsbladet finns korta notiser och länkar till t.ex. aktuella utredningar, statistik och projekt från regering och myndigheter som berör utskottets beredningsområde. AU-Hänt kommer ut ungefär och skickas till alla utskottets ledamöter och andra intressenter, t.ex. partikanslier och anställda på utredningstjänsten. 3.2.2 Tematisk uppföljning och utvärdering Utskottens tematiska uppföljnings- och utvärderingsinsatser är ofta engångsvisa och innebär insatser som vanligen genomförs i projektform som en del i utskottets kunskapsuppbyggnad inför behandlingen av ett propositions- eller motionsärende. Av riktlinjer för uppföljning och utvärdering framgår att dessa insatser ska ses som en integrerad och naturlig del i utskottens ärendeberedning. De bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Exempel på insatser redovisas i avsnitt 3.4.1. 3.3 Våra överväganden löpande uppföljning och utvärdering 3.3.1 Mål- och resultatanalys Genom kompletteringsproposition inleddes ett omfattande förnyelsearbete kring mål- och resultatstyrning, vilket var inriktat på myndigheternas redovisningar av resultat till regeringen. Genom beslut om införandet av en lag om statsbudgeten blev det lagreglerat att regeringen ska redovisa mål och uppnådda resultat till . Från och med slutet av redovisar regeringen mål- och resultatinformation till i budgetpropositionen. redovisar och bedömer regeringen den statliga verksamhetens resultat i förhållande till av beslutade mål för politikområden. I enlighet med tillkännagivande lämnade regeringen sina första resultatskrivelser . 3 UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 2006/07:URF3 Ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits i syfte att ge riksdag och regering bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har frågan behandlats av bl.a. och varit föremål för insatser inom olika utskott. har på olika sätt drivit på utvecklingen av mål- och resultatstyrningen, bl.a. genom att utskotten har ställt krav på bättre resultatredovisningar från regeringen. Av riktlinjer för arbetet med uppföljning och utvärdering framgår att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta avser bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om fått avsedda effekter. Det har i olika sammanhang konstaterats att förutsättningarna för målstyrning och resultatredovisning skiljer sig åt mellan olika politikområden. Detta innebär att också utskottens krav på utformningen av mål- och resultatstyrningen skiljer sig åt mellan olika politikområden. Mot den bakgrunden har flera utskott betonat att utvecklingen av målen och resultatredovisningarna bör ske i dialog mellan riksdag och regering. Ett centralt dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de av regeringen redovisade resultaten i förhållande till av beslutade mål och anslagna medel. Ett annat slag av viktiga dokument är regeringens resultatskrivelser. Följande figur illustrerar de viktigaste dokumenten som ingår i styrningen och återföringen av information till bl.a. . Dessutom får information från sina egna organ, och JO. Figur 1: och den ekonomiska styrningen beslutar om mål för beslutar om mål för 2006/07:URF3 3 UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING Utskottens behandling av mål- och resultatinformation Inom riksdagsförvaltningen har vid olika tillfällen kartlagts hur utskotten har behandlat mål- och resultatinformation från regeringen. I den senaste budgetberedningen () tog flertalet utskott upp frågor som på olika sätt rörde såväl de av beslutade målen för politikområdena som andra mål. Hälften av utskotten hade förslag till riksdagsbeslut som rörde målen och ytterligare några utskott behandlade målen i betänkandetexterna. I några fall behandlade utskotten förslag om mål från regeringen. För ett flertal politikområden behandlade utskotten motionsyrkanden kring innehållet i politikområdesmålen, men även för andra mål som finns formulerade för den statliga styrningen. Utskotten tillstyrkte regeringens förslag till ändrade mål och avstyrkte motionsförslagen om ändringar av mål. Flera utskott diskuterade även frågor kring målens utformning i betänkandetexterna, och flera utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rör utformningen av mål. Bland utskotten betonades bl.a. vikten av att målen är uppföljningsbara, tydliga och ändamålsenliga (se bl.a. bet. 2005/06:AU1, FiU1, FöU1, KrU1 och MJU2). I budgetberedningen gjorde flera utskott i betänkandetexterna bedömningar av det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser inom politikområdet. Några utskott lyfte även fram dessa bedömningar i rutor. Ett antal utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rörde utformningen av regeringens resultatredovisning till . Dessutom gjorde flera utskott bedömningar av resultatredovisningarna i betänkandetexterna, varav några även lyfte fram detta i rutor. Några utskott jämförde resultatredovisningen och pekade på både genomförda förbättringar och ytterligare förbättringsmöjligheter. Behovet av resultatindikatorer lyftes fram av ett antal utskott, liksom att utvecklingsarbetet bör ske i dialog mellan departement och utskott. Några utskott lyfte även upp frågan om bristande överensstämmelse mellan indelningen i utgiftsområden och politikområden. Som exempel kan nämnas att det framfördes behov av fortsatta ansträngningar för att utveckla indikatorernas koppling till mål, statliga insatser och resultatbedömningen (bet. 2005/06:BoU1), krav på att resultatredovisningen bör återfinnas på det område som finansierar verksamheten i fråga och därmed även hos det utskott som behandlar förslag om verksamhetens ändamål och finansiering (bet. 2005/06:KrU1) samt att det behövs resultatinformation som är både tydlig och rättvisande för att utskottet ska ha möjlighet att följa upp, kontrollera och ompröva verksamheter (bet. 2005/06:TU1). Regeringen angav i budgetpropositionen att det finns anledning att noga överväga hur intentionerna i budgetlagen om regeringens resultatredovisning och behov av återrapportering på bästa sätt kan tillgodoses. Regeringen meddelade att man hade för avsikt att överväga den fortsatta inriktningen av arbetet med att ta fram en ändamålsenlig form för redovisning av resultatinformation. Regeringen angav i propositionen att den har för avsikt att återkomma till med en redogörelse för den närmare 3 UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING inriktningen av förestående utvecklingsinsatser inom området ekonomisk Som framgått ovan har utskott pekat på olika problem och utvecklingsområden vad gäller regeringens resultatredovisningar I budgetbetänkandena lämnades kommentarer av utskotten kring det fortsatta utvecklingsarbetet. Som exempel kan nämnas att angav att utskottet utgår från att regeringen i det fortsat- ta utvecklingsarbetet av mål- och resultatredovisningen beaktar vad utskottet tidigare uttalat om uppföljningsbara mål, strukturer och resultatindikatorer. 2005/06:KU1). Bland annat bostadsutskottet pekade på betydelsen av en fortlöpande dialog med regeringen i dessa frågor (bet. 2005/06:BoU1). revisionen har konstaterat att de mål som regeringen formulerar är alltför otydliga och svåra att följa upp. Därtill kommer att otydliga återrapporte- ringskrav försvårar för regeringen, och i förlängningen även för , att bedöma verksamhetens resultat (RiR 2005:13). anordnades på inbjudan av riksdagsdirektören ett gemen- samt seminarium mellan och riksdagsförvaltningen angå- ende redovisning av resultat i budgetpropositionen och resultatskrivelser. seminariet uppmärksammades från riksdagsförvaltningen vikten av dialog och behovet av ett utvecklat utbyte på tjänstemannanivå kring resultatredovis- Som viktiga frågor att diskutera vidare kring lyftes hur styrningen kan göras tydligare, hur resultatredovisningen ska kunna ges ökad relevans samt formerna för den fortsatta utvecklingen och hur man kan gå vidare. lyftes fram problem med otydliga mål, frånvaro av resultatmått/-indikatorer, bristande koppling mellan resultatredovisning och förslag till anslag, politikområden som skär över utskottens ansvarsområden samt att resultatskrivelser endast används i begränsad omfattning. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att utvärdera styrformen resultatstyrning. I direktiven framför regeringen bl.a. att den svenska förvaltningsmodellen, med en hög grad av delegerat ansvar för myndigheterna, inte ska ändras. Resultatstyrningen ska även i fortsätt- ningen ses som en del av den ekonomiska styrningen och bör även utgöra ett centralt inslag i den statliga budgetprocessen.