eunbil · GV0N9002 · 2007-11-30 00:00:00 — EPSCO rådets möte dagordningspunkt 8. Förslag till och rådets förordning för tillämpning av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Dokument: 15211/07 SOC 458 CODEC 1255 dokument: KOM (2006) 16 final, KOM (2006) 7 slutlig, fakta-PM 2005/2006 FPM76 Bakgrund och rådet antog en ny förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. I artikel 89 i denna förordning anges att tillämpningsföreskrifter till förordningen måste utfärdas innan förordningen kan börja tillämpas. En arbetsgrupp i rådet har under det portugisiska ordförandeskapet fortsatt behandlingen i kapitlen V och VI arbetslöshetsförmåner och familjeförmåner samt återbetalning av arbetslöshetsförmåner enligt kapitel II enligt artikel 69 i förordningen. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 42 och 308 i EF. Enhällighet och medbeslutande EP Svensk ståndpunkt Familjeförmåner: stöder förslaget och är öppna till båda alternativen till beräkning av tilläggsbeloppet. Arbetslöshetsförsäkring: stöder förslaget. inställning Inte känd. Förslaget Förslaget avser att slutföra moderniseringen av samordningsbestämmelserna för social trygghet i förordningen 883/2004 genom att införa en ny tillämpningsförordning som skall ersätta den nu gällande tillämpningsförordningen 574/72. Under det portugisiska ordförandeskapet har enighet nåtts om avsnitten om arbetslöshetsförmåner och familjeförmåner. Reglerna berör främst den administrativa hanteringen av förmånsslagen och samarbetet mellan myndigheterna. Målsättningen är att rådet ska anta ett delbeslut om dessa avsnitt. Familjeförmåner På familjeförmånernas område handlar det om samordning av familjeförmåner i situationer där föräldrar bor och arbetar i olika medlemsstater. Beroende på var familjemedlemmarna arbetar eller var barnen är bosatta gäller olika regler för vilket lands försäkring som gäller i första hand. Om ersättningen är högre i den medlemsstat som är ansvarig i andra hand ska den medlemsstaten betala ut ett tilläggsbelopp. Tilläggsbeloppet är skillnaden mellan de sammanlagda familjeförmånerna i de båda medlemsstaterna. När det gäller tilläggsbeloppet för familjeförmånerna har nya förutsättningar skapats för att kunna dela upp familjeförmånerna så att föräldrapenning som är kopplad till inkomstförlust när en förälder avstår från förvärvsarbete för att vårda ett barn ska samordnas separat och de mer allmänna bidragen till en familj som t.ex. barnbidrag ska samordnas separat för sig. Avsikten med uppdelningen är att få en bättre överensstämmelse mellan olika typer av förmåner då olika slags förmåner läggs samman för jämföra vilket belopp som är högst. När det gäller metoden att fastställa tilläggsbeloppet enligt artikel 59 a har enighet inte kunna uppnås på rådsarbetsgruppsnivå varför frågan lämnas över till COREPER. Ett antal medlemsstater (5 stycken) anser att tilläggsbeloppet beräknas genom att jämföra alla förmåner per familj är det som ger bästa resultat. Ett antal medlemsstater och kommissionen är däremot emot att beräkningen görs per familj eftersom denna modell kan missgynna familjer i vissa fall. De vill istället att jämförelsen skall göras per barn vilket är den modell som tillämpas enligt gällande förordning. Majoriteten av medlemsstaterna är emellertid flexibla och kan tänka sig beräkningar enligt båda metoderna. Arbetslöshetsförmåner Avsnittet om arbetslöshetsförmåner avser i huvudsak tre olika frågor. Det handlar om beräkningen av förmånens storlek för gränsarbetare som vid arbetslöshet byter försäkringstillhörighet från arbetslandet till bosättningslandet. Det handlar om kontroll av arbetslösa personer som behåller sin rätt till ersättning när de vistas i en annan medlemsstat för att söka arbete där. Det handlar även om ersättning för utbetalda förmåner mellan medlemsstaterna när en arbetslös gränsgångares försäkringstillhörighet övergår från arbetslandets försäkring till bosättningslandet. Enligt reglerna i förordning nr 883/04 ska det före detta arbetslandet ersätta bosättningslandet för kostnaderna för den ersättning som utbetalas . Återbetalningarna kan göras enligt olika alternativ, antingen som verkliga kostnader eller som genomsnittskostnader, eller på annat sätt som medlemsstaterna kan avtala om sinsemellan. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Ekonomiska konsekvenser Inga kända Övrigt