rfr · GU0WRFR8 · 2007-07-09 00:00:00 — 4.1 Överlevnadsgraden för nystartade företag i har mellan 34 000 och 42 000 nya företag startats i . avvecklas också företag. Dessa s.k. ingångar och utgångar från företagandet har undersökts av bl.a. , (2003). I studien pekas på att få in- och utgångar innebär att individerna är näringsidkare . På makronivå kan en sådan stabilitet enligt forskarna ses som en indikator på en rigid arbetsmarknad där det finns hinder för in- och utgångar, att detta kan medföra att området utsätts för mindre konkurrens och att den ekonomiska utvecklingen därmed kan hämmas. På mikronivå kan detta vara positivt eftersom de enskilda näringsidkarna då har en större sannolikhet att överleva. I studien problematiseras också frågan hur man ska mäta ett företags överlevnad. Att en person slutar som företagare och återgår till anställning är inte alltid detsamma som att företaget upphör. När det gäller utvecklingen för nystartade företag i gör bl.a. ITPS uppföljningar av överlevnadsgraden vid olika tillfällen. Enligt den senaste uppföljningen från ITPS var av de företag som startades fortfarande verksamma efter start. Det innebär en ökning av överlevnadsgraden jämfört med nystartade företag. Överlevnadsgraden var enligt ITPS störst bland företag med verksamhet inom industrisektorn, där av de nystartade företagen var verksamma efter start. Motsvarande siffra för tjänstesektorn var . Överlevnadsgraden bland enskilda näringsidkare var , medan av handels- och kommanditbolagen fortfarande var verksamma efter start. Hög överlevnadsgrad återfanns också bland dem som hade erfarenhet inom 2006/07:RFR8 6B4 UTVECKLINGEN FÖR FÖRETAG SOM HAR GJORT AVDRAG FÖR KVITTNING företagets verksamhetsområde, där av de nystartade företagen fortfarande var verksamma efter start. Av ITPS uppföljning framgår att av de företag som startade hade avslutat verksamheten efter företagsstarten. Bland de företag som inte var verksamma efter start hade en fjärdedel av företagarna även en heltidsanställning för starten. Detta är högre än för företag som fortfarande var verksamma efter start, där även hade en heltidsanställning. av de inte längre verksamma företagarna hade inte någon annan sysselsättning för starten. I detta fall är denna siffra lägre än för fortfarande verksamma företag, där inte hade någon annan sysselsättning för starten. På frågan om varför de valt att kombinera företagandet med en anställning svarade av företagarna i de nedlagda företagen att det berodde på att det inte fanns tillräcklig finansiering, lönsamhet eller efterfrågan. Motsvarande siffra för de fortfarande verksamma företagen var . Av de ej verksamma företagen svarade att de ville testa affärsidén eller prova på att driva ett företag, vilket var högre än för de företag som fortfarande var verksamma efter start. Bland de företag som hade fått stöd till start av näringsverksamhet var fortfarande verksamma efter start. Motsvarande siffra för företag som inte hade fått stöd till start av näringsverksamhet var . De företag som hade den högsta överlevnadsgraden återfanns bland dem som inte hade något annat arbete vid sidan av företaget under det första verksamhetsåret. av dessa företag var fortfarande verksamma efter start. Motsvarande siffra för dem som även hade en hel- eller deltidsanställning var respektive 73 %.61 En utredning som studerat utvecklingen för företag där företagaren kombinerar företagandet med att vara anställd har kommit fram till att de flesta individer som slutar med att vara deltidsföretagare övergår till att bli enbart anställd. Enligt utredningen ökar dock andelen som övergår från att vara deltidsföretagare till att bli företagare på heltid.62 En annan studie som kan vara intressant att referera i detta sammanhang handlade bl.a. om hur länge som personer var företagare. Där kunde konstateras att fortfarande var aktiva . I studien framkom även att av företagarna hade sitt företag som en sekundär inkomst, vilket innebar att deras huvudsakliga inkomst kom från en anställning.63 61ITPS, 2006a. 63Delmar, , 2003. 6B4 UTVECKLINGEN FÖR FÖRETAG SOM HAR GJORT AVDRAG FÖR KVITTNING 2006/07:RFR8 4.2 Utveckling för företag som kvittade I denna uppföljning har ingått att följa utvecklingen för de företag som har beviljats avdrag för kvittning. I uppföljningen görs denna analys för de individer/företag som gjorde sitt första avdrag 1999. Genomgången bygger på de databearbetningar som har utfört på skatteutskottets uppdrag. Enligt var det sammanlagt 8 062 individer/företag som gjorde sitt första avdrag 1999. Av dessa redovisade 213 individer även ett överskott av näringsverksamhet (t.ex. för näringsverksamhet inom ramen för ett handelsbolag) och 1 602 individer redovisade även ett underskott av aktiv näringsverksamhet (s.k. rullning). Det bör observeras att kartläggningen i detta avsnitt endast avser de företag som gjorde sitt första avdrag för kvittning under ett enda år. Detta gör det svårt att uttala sig mer generellt kring utvecklingen för företagare som har gjort avdrag för kvittning. Det kan antas att företagens överlevnadsgrad varierar över tiden beroende av t.ex. om ett företag startades under en låg- eller högkonjunktur.64 Knappt en femtedel av de 8 062 individer/företag som kvittade första gången redovisade 20002004 ett överskott av aktiv näringsverksamhet.65 efter det att det första avdraget för kvittning hade gjorts redovisade av individerna/företagen ett överskott. Vid en genomgång av de olika branscherna framkommer att företagstjänster är den bransch som har störst antal individer/företag som efter första kvittningen redovisar överskott av aktiv näringsverksamhet (292 individer). Högst andel som redovisar överskott återfinns dock inom samhällstjänster (), byggverksamhet () och transporter (). Drygt en femtedel av de 8 062 individer/företag som kvittade första gången redovisade 20002004 ett underskott av aktiv näringsverksamhet (rullning).66 efter det att det första avdraget för kvittning hade gjorts redovisade av individerna/företagen ett underskott. Jordbruk är den bransch där störst antal individer/företag redovisar underskott av aktiv näringsverksamhet efter första kvittningen (352 individer). Detta gör också jordbruk till den bransch som har högst andel av de 64En diskussion om sådana s.k. kohorteffekter förs i , , 2003. 65Överskott avser ruta 100 och 117 på deklarationsblanketten. 66Underskott avser ruta 125 och 129 på deklarationsblanketten. 2006/07:RFR8 6B4 UTVECKLINGEN FÖR FÖRETAG SOM HAR GJORT AVDRAG FÖR KVITTNING individer som kvittade första gången som för redovisar underskott (). Även inom skogsbruk och fiske redovisar en hög andel av de undersökta individerna/företagen underskott av näringsverksamhet (). Fortsatta avdrag för kvittning Andelen av de 8 062 individer/företag som kvittade första gången och som sedan fortsatte att redovisa avdrag för kvittning minskade . Av de företag som första gången beviljades avdrag 1999 redovisade ett sådant avdrag även . redovisade avdrag även , och . Av de individer/företag som gjorde sitt första avdrag 1999 redovisade även ett sådant avdrag , dvs. , vilket strider mot reglerna för kvittningsmöjligheten. Från framförs att det kan finnas tre tänkbara orsaker till detta. Bland de individer som saknar SNI-kod (139 individer) kan vissa tillhöra konstnärskategorin och därmed ha rätt till kvittning mot inkomst av tjänst eftersom det inte finns någon tidsbegränsande regel för denna företagskategori. En annan orsak kan enligt vara att personen kan ha påbörjat en ny verksamhet som inte är den ursprungliga som man fick avdrag för . En tredje orsak kan vara att avdragen har gått igenom fast den skattskyldiga inte hade rätt till avdraget år 2004.67 Av de 8 062 individer/företag som första gången beviljades avdrag 1999 var det som nästföljande år inte längre redovisade någon näringsverksamhet. Som framgår av tabellen nedan ökar denna andel för . efter det att det första avdraget för kvittning hade gjorts, redovisade av individerna inte längre någon näringsverksamhet. De högsta andelarna finns inom hotell och restaurang (), handel och reparationer () samt finans och försäkring (). Lägst andel finns inom jordbruk (), skogsbruk och fiske () samt samhällstjänster (). Enligt har det inte varit möjligt att ta fram uppgifter om dessa verksamheter har upphört eller om de har övergått till annan verksamhetsform, t.ex. aktiebolag.68 67Skatteverket, e-brev . 68Skatteverket, intervju . 6B4 UTVECKLINGEN FÖR FÖRETAG SOM HAR GJORT AVDRAG FÖR KVITTNING 2006/07:RFR8 Tabell 8: Utvecklingen för enskilda individer (företag) som första gången beviljades avdrag 1999 vad gäller om de redovisar överskott, underskott eller ingen näringsverksamhet för inkomståren 20002004 Antal individer som redo- visat avdrag för kvittning Andel av summa indivi- Antal individer som redo- visat underskott av aktiv Andel av summa indivi- Antal individer som redo- visat överskott av aktiv Andel av summa indivi- Antal individer som inte Andel av summa indivi- Källa: datakörningar. Överskott av aktiv näringsverksamhet redovisas i ruta 100 och 117 på deklarationsblanketten; underskott av aktiv näringsverksamhet redovisas i ruta 125 och 129; underskott av aktiv näringsverksamhet som får kvittas mot förvärvsinkomst i form av allmänt avdrag redovisas i ruta 45 på deklarationsblanketten. Observera att flera av individerna/företagen både har redovisat avdrag för kvittning och gjort avdrag för underskott, varför de ovan angivna procentsatserna inte summerar till . Den ovan redovisade utvecklingen för de företag som första gången beviljades avdrag 1999 kan jämföras med de uppföljningar av överlevnadsgraden för nystartade företag som har genomförts vid olika tillfällen. Av de företag som startade var fortfarande verksamma efter start. Bland de enskilda näringsidkarna var överlevnadsgraden och bland handels- och kommanditbolagen 58 %.69 69 ITPS, 2005b. 2006/07:RFR8 6B4 UTVECKLINGEN FÖR FÖRETAG SOM HAR GJORT AVDRAG FÖR KVITTNING 4.3 Sammanfattning och diskussion I skatteutskottets uppföljning har utvecklingen för de drygt 8 000 företag som gjorde sitt första avdrag 1999 undersökts. Av uppföljningen framgår att fortfarande redovisade näringsverksamhet och att redovisade näringsverksamhet . Det har inte gått att få fram hur många av dem som inte längre redovisar näringsverksamhet som hade upphört med verksamheten och hur många som hade övergått till annan verksamhetsform, t.ex. aktiebolag. Av dem som kvittade första gången redovisade överskott av näringsverksamhet och underskott av näringsverksamhet, medan fortfarande gjorde avdrag för kvittning. Den högsta andelen överskott redovisades inom samhällstjänster och byggverksamhet, medan den högsta andelen underskott redovisades inom jord- och skogsbruk samt fiske. Det bör betonas att uppföljningen i denna del endast omfattar företag som gjort sitt första avdrag för kvittning under ett enda år, varför det är svårt att bedöma om dessa resultat kan anses vara generella. Utifrån de uppgifter som framkommit i denna uppföljning är det svårt att uttala sig om överlevnadsgraden för de företag som gör avdrag för kvittning och hur den förhåller sig till företag som inte gör avdrag för kvittning. Statistik som belyser detta har inte gått att ta fram. Det material som tagits fram inom ramen för denna uppföljning indikerar dock att skillnaden i utvecklingen för nystartade företag i allmänhet och nystartade företag som gör avdrag för kvittning är begränsad. Från några av de aktörer som har ingått i uppföljningen har framförts att det eventuellt kan antas att överlevnadsgraden är lägre för företag som kvittar än för företag som går med överskott, bl.a. eftersom företag som från början går med överskott har en mer stabil grund att stå på och att företag som från början går med underskott men väljer att rulla detta framåt kan ha större framtidstro än de som väljer att kvitta. Det underlag som har tagits fram av kan dock inte ge något belägg för att så skulle vara fallet. För nystartade företag i allmänhet är överlevnadsgraden högre för industriföretag än för tjänsteföretag. Av de underlag som tagits fram i denna uppföljning framgår att lägst andel individer/företag som inte längre redovisar näringsverksamhet återfinns inom jordbruk, skogsbruk och fiske samt samhälleliga tjänster. Det kan även diskuteras hur relevant det är att använda företagens överlevnadsgrad som ett mått på hur framgångsrik en statlig åtgärd är. Kvittningen gör det möjligt att pröva en företagsidé , som den nya företagaren kan behålla sin anställning. Att verksamheten upphör behöver inte vara ett tecken på att den statliga åtgärden i sig är mindre lyckad från ett näringspolitiskt perspektiv. Det kan dessutom vara svårt att avgöra om ett företag eller en verksamhet har upphört. Verksamheten kan fortleva i annan verksamhetsform eller vara vilande . 5 Information till nya företagare om kvittning I detta avsnitt behandlas frågan om vilka insatser som staten gör för att informera och ge råd till blivande och nya företagare om möjligheten att kvitta eventuella underskott i nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Avsnittet inleds med en allmän introduktion till bl.a. myndigheters arbete med information. Därefter redovisas att information till blivande och nya företagare om kvittningsmöjligheten lämnas i första hand av och . I avsnittet berörs även frågan om informationen om avdragsmöjligheten når fram till individer som funderar på att starta företag och nyblivna företagare. Flera aktörer menar att kunskapen om kvittning inom företagarvärlden är liten. Uppföljningen ger indikationer på att information om kvittningsmöjligheten når företagarna först efter att företagen har startats. 5.1 Information och rådgivning Staten ger på olika sätt information om lagar, regler och statens åtgärder. Sådan information finns tillgänglig hos ett antal olika organisationer och omfattar ett brett spektrum av insatser och tekniker. Olika former av företagsservice har funnits . inrättades s.k. företagareföreningar som hade till uppgift att bistå små företag med råd och kapital. utvecklades småföretagspolitiken, där utgångspunkten är att de mindre företagen anses ha en begränsad benägenhet och möjlighet att utnyttja externa tjänster, varför det ur samhällets synvinkel finns skäl att stå för viss del av kostnaderna. En grundinställning har varit att offentligt finansierad företagsservice inte ska konkurrera med privata tjänsteföretag.70 En arbetsgrupp med representanter från , , , , och Statskontoret har i en rapport konstaterat att myndigheternas information till blivande företagare är omfångsrik och presenteras i många olika broschyrer och på olika webbplatser. Enligt rapporten uppfattar nyföretagare det som svårt att finna och sortera information som är nödvändig på vägen till ett eget företag. Arbetsgruppen konstaterar att det inte är bristen på information som är ett problem utan snarare bristen på en samlad och/eller målgruppsanpassad information. Enligt arbetsgruppen saknas en gemensam bild och helhetssyn när det gäller företagarens väg till eget 2001/02:4. 7B5 INFORMATION TILL NYA FÖRETAGARE OM KVITTNING En gemensam bild skulle enligt rapporten underlätta såväl för den som vill starta som för dem som medverkar vid start av nya företag.71 För att starta och driva företag krävs kunskap och information. Av Nuteks entreprenörskapsbarometer framgår att fyra av tio personer i åldern uppger sig veta vad som krävs för att starta företag. Vidare anser åtta av tio att de skulle klara av att starta ett företag. Hälften av samtliga personer från 18 till uppger sig veta vart man kan vända sig för att få information om att starta företag om det skulle bli aktuellt. Bland dem som vet vart de skulle vända sig för att få information om att starta företag skulle nästan åtta av tio vända sig till släkt och vänner i första hand. På andra och tredje plats i rangordningen hamnar och Arbetsförmedlingen. Därefter följer Ny- företagarcentrum och Nutek.72 har i en rapport pekat på att det finns indikationer på att individer som avser att starta företag som inte avses drivas på heltid inte alltid tas på allvar hos olika rådgivare. 5.2 information och rådgivning En central aktör när det gäller att lämna information till blivande och nya företagare om kvittningsmöjligheten är . Inom ramen för skatteutskottets uppföljning har information inhämtats från huvudkontoret samt från tre skatteverksregioner beträffande vilken information som verket ger till blivande och nya företagare. Inledningsvis kan konstateras att ger skriftlig information om kvittningsmöjligheten på sin webbplats och i broschyrer som vänder sig till näringsidkare, t.ex. Dags att deklarera. Dessutom kan nämnas att mer allmän information till blivande och nya företagare lämnas både på webbplatsen och i broschyrer. De olika skattekontoren anordnar dessutom s.k. nyföretagarträffar där man informerar om olika frågor, däribland kvittningsmöjligheten. Som exempel kan nämnas att norra region anordnar följande två typer av informationsträffar:73 Informationsträffar för personer som funderar på att starta eget företag. Där behandlas olika företagsformer, skatter och avgifter som uppstår när man startar sin verksamhet. Vid informationen går man bl.a. igenom hur man registrerar sitt företag, olika företagsformer, F-skatt och moms samt något om bokföring. Informationen pågår och är gratis. 71Nutek m.fl., 2005. 72Nutek, 2006. 73Ånge kommun, intervju och webbplats. 7B5 INFORMATION TILL NYA FÖRETAGARE OM KVITTNING Informationsträffar för personer som är nyblivna företagare med enskild firma eller handelsbolag. Vid träffarna ges information om bokföring, inkomstskatt (taxering), moms, F-skatt, avdragsrätt för kostnader i näringsverksamheten. Det finns möjlighet att ställa frågor. Informationsträffarna är kostnadsfria för nya företagare och pågår . Från norra regionen uppger en tjänsteman som arbetar med bl.a. extern information att ger förhållandevis omfattande information till de skattskyldiga angående möjligheten till kvittning. Informationen lämnas främst i samband med informationstillfällen som riktar sig till nya företagare, exempelvis efter en riktad inbjudan till dem som registrerat sin verksamhet i skatte- och avgiftsanmälan. Information om kvittningsmöjligheten lämnas också i samband med deklarationsseminarier, till vilka inbjudan skickas ut till alla dem som enligt register ska redovisa inkomst av näringsverksamhet . Från ett annat av skattekontoren i norra regionen uppges att man vid informationstillfällena talar om att företagarna har möjlighet att kvitta eventuella underskott mot inkomst av tjänst och vilka regler som gäller. Kontoret upplyser även om att den största skatteeffekten blir om man rullar underskottet vidare till kommande vinster, men att företagen själva måste välja det som är mest fördelaktigt för dem. De övriga två regioner som har ingått i uppföljningen ger en något annorlunda bild av informationsinsatser. Ett skattekontor menar att utrymmet för information om kvittningen inte är så stort vid informationsträffarna. Informatörerna brukar betona att det är intäkterna som är det väsentliga när det gäller näringsverksamhet. Ett annat skattekontor påpekar att någon riktad information inte lämnas angående de kvittningsmöjligheter som finns utöver vad som lämnas av informatörer vid företagsträffar och den information som finns på webbplats och i broschyrer. Förutom skriftlig information och informationsträffar har även en s.k. servicetelefon. Ett av skattekontoren framför i uppföljningen att information om kvittningsmöjligheten lämnas till blivande och nya företagare via telefon, i upplysningen och receptionen vid frågor.74 En annan central aktör när det gäller information till blivande och nya företagare är Verket för näringslivsutveckling (). har regeringens uppdrag att utveckla och driva webbplatsen Företagarguiden.75 Där ges information från myndigheter och andra aktörer i syfte att underlätta och förenkla för företagare och blivande företagare. Telefontjänsten Startlinjen är ett komplement till Företagarguiden. Den ska underlätta företagsstarten genom att ge information om vad som krävs för att starta företag, och att vägleda blivande 74I avsnittet Referenser redovisas från vilka skattekontor som underlag har inhämtats. 7B5 INFORMATION TILL NYA FÖRETAGARE OM KVITTNING var antalet besökare på Företagarguiden 195 000 och 8 200 kontakter registrerades för Startlinjen.76 Inom ramen för informationstjänsterna Startlinjen och Företagarguiden lämnas information om kvittningsmöjligheten till bl.a. blivande företagare. Det finns ingen statistik över hur många frågor som företagare ställer om detta till informationstjänsterna vid , men tjänstemän vid upp- skattar att de frågor som man får spontant angående detta inte överstiger 100 Enligt uppgift handlar frågorna om hur kvittningen fungerar, vilka belopp det rör sig om och vad skillnaden blir i pengar jämfört med om man rullar underskottet mot framtida vinst. Från uppges vidare att kvittningsmöjligheten är något som man in- formerar om relativt ofta när blivande företagare ställer frågor av t.ex. eko- En av de vanligaste frågorna som ställs rör val av företags- Frågan om kvittning blir ofta aktuell när det gäller fördelar och nackde- lar med respektive företagsform. Det gäller också vid den vanliga frågan om tillåter att man går med förlust och om man kan anmäla som nettointäkt i blankett Skatte- och avgiftsanmälan som ligger till grund för ansökan om F-skatt. Tjänstemän vid uppger att den erfa- renhet som man har från informationstjänsterna visar att det är många som inte känner till kvittningsmöjligheten när de kontaktar , bl.a. förstår man inte vad den innebär eller man har inte kunskap om i vilka företagsfor- mer den gäller. Det kan hända att får enstaka frågor angående kvittningsmöjligheten i Nuteks frågetjänst inom Företagarguiden. På webbplatsen finns det med en fråga och ett svar om kvittning under . frågorna som berör skatter går direkt till eftersom Företagargui- den är ett samarbete mellan flera myndigheter. Nuteks erfarenhet från infor- mationstjänsterna är att det uppfattas som mycket positivt av företagarna att denna möjlighet finns. Den som planerar att starta företag kan ofta få information och individuell rådgivning genom att kontakta ett lokalt , eller andra nyföretagaraktörer som kan finnas lokalt eller regionalt (se bilaga 1). Det kan handla om hjälp att diskutera och bedöma affärsidén, budget eller liknande. har som mål att fler innovativa idéer kommersialiseras framgångsrikt, att fler livskraftiga företag startas och utvecklas och att fler företag ökar sin konkurrenskraft och tillväxt. Individuell rådgivning till före- 2005/06:1, utg.omr. 77 , e-brev och . 7B5 INFORMATION TILL NYA FÖRETAGARE OM KVITTNING tagare erbjuds av under olika skeden, bl.a. i samband med företagsstart. Det sker i form av enstaka rådgivningstillfällen och ibland i form av särskilda utvecklingsprogram. genomförde drygt 33 000 individuella rådgivningsinsatser till personer som är på väg att starta företag. I uppföljningen har framkommit att kunskapen om kvittningsmöjligheten varierar inom . Från de tre regioner som har ingått i uppföljningen har skiftande svar framförts. Från ett av de regionala Almi-bolagen har framförts att man endast finansierar nya företag där entreprenören sysselsätts på heltid, varför kvittningsmöjligheten inte anses vara relevant. and Society/är en näringslivsdriven stiftelse som ger kostnadsfri rådgivning till den som ska starta eget företag.78 har i uppföljningen framfört att man inte lämnar information om kvittningsmöjligheten till blivande företagare. inriktar sin verksamhet på företagare som i sina kalkyler räknar med att gå med överskott. Om det sedan visar sig att det nya företaget ändå går med underskott så är det revisorerna som får ta vid och hjälpa företagen med deklarationsfrågor, bl.a. vad gäller möjligheten att kvitta underskott mot inkomst av tjänst.79