urf · GUA5URF3 · 2007-01-01 00:00:00 — ska enligt sin instruktion bl.a. nationellt ansvara för övergripande information om forskning och forskningsresultat.6 En del i arbetet är information till regering och riksdag, myndigheter och berörda organisationer om forskning och forskningens villkor.7 uppgick kostnader för forskningsinformation till ca , varav ca finansierades genom förvaltningsanslaget. Vid finns ett projekt, Expertsvar för politiker, som har tagit fram en rapport med bl.a. idéer om hur ett s.k. expertsvar för ledamöter skulle kunna utformas. Förebild för projektet har varit Expertsvar för journalister, vilket har funnits och som upplevs vara framgångsrikt. En bakgrund till projektet är att rådet har observerat att forskare blir alltmer specialiserade, som ledamöter får alltmer att göra, vilket medför att gapet mellan forskare och politiker växer. Syftet med det nya expertsvaret är att förbättra kommunikationen och kunskapsöverföringen mellan forskare och ledamöter. Genom den nya tjänsten ska ledamöterna kunna få snabba svar på korta faktafrågor. Tjänsten syftar även till att ge ledamöterna forskningsöversikter och större sammanhang, och där bedöms det personliga mötet mellan politiker och forskare vara viktigast. avser bl.a. att utveckla en seminarieserie tillsammans med om bredare frågor. pågår även diskussioner om att tjänsten på lång sikt även ska ta upp idé- och framtidsfrågor och att bl.a. ett slags utbytesverksamhet, efter brittisk förebild, skulle introduceras, där ledamöter och forskare skulle mötas i varandras vardag. ser sig som en länk mellan ledamöter och forskare. Enligt uppgift kommer sannolikt en försöksverksamhet att inledas . Den kommer att inriktas på riksdagsledamöterna, men kommer sannolikt även att kunna användas av . Alla högskolor är uppkopplade mot tjänsten. Rådet avser att avsätta 1,5 tjänster för Expertsvar för politiker.8 Ett annat exempel på forskningsinformation är webbplatsen som är en nationell webbplats för forskningsinformation. Webbplatsen ägs och utvecklas av tio myndigheter och stiftelser som finansierar forskning. Redaktionen är placerad på . Nyheterna på webbplatsen kan komma från universitet, högskolor, forskningsfinansiärer, forskande myndigheter, forskningsinstitut och akademier. Nyheterna matas in av respektive organisation via Expertsvar. Det övergripande syftet med är att 6Förordning (2000:1199) med instruktion för . 8Möte med , , . 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR väcka intresse för forskning som källa till kunskap, insikt och utveckling för individen såväl som för samhället. Webbplatsen vill bl.a. bidra till att forskningsresultat ska komma till nytta i arbetsliv och samhälle och göra det enklare att hitta och förstå information om forskning.9 Enligt vår mening är det värdefullt att information om planerad, pågående och genomförd forskning i och internationellt på ett smidigt sätt kan göras tillgänglig för ledamöter och utskott. Det är enligt vår bedömning dock inte realistiskt att inom riksdagsförvaltningen bygga upp ett eget system för forskningsinformation. Vi bedömer därför att det arbete som inletts vid med att bygga upp Expertsvar för politiker är förtjänstfullt. Den nya tjänsten har förutsättningar att kunna svara mot det behov som påtalas i betänkande. Expertsvar bör därmed kunna bli en mycket viktig länk till både information och kontakter med forskare för såväl ledamöter som tjänstemän vid riksdagsförvaltningen. Vi föreslår därför att riksdagsförvaltningen utvecklar samarbetet med och ges möjlighet att delta i utformningen av Expertsvar för politiker. Vi har under vårt arbete mött en positiv hållning från sida gentemot ett sådant samarbete. När det gäller formerna för hur Expertsvar för politiker kommer att successivt byggas upp är detta en fråga för i första hand . Vi vill dock betona att det är viktigt att Expertsvar kan ge möjlighet till direktkontakt mellan forskare och politiker. Expertsvar bör även kunna utvecklas till att bli en viktig informationskälla för tjänstemän vid i första hand utredningstjänsten och utskottskanslierna. I avsnitt 2.2.9 utvecklar vi våra bedömningar av hur kan bidra till förbättrad information om pågående forskning. Det bör vara möjligt att ställa frågor till Expertsvar genom en frågefunktion på intranät Helgonät. Vi föreslår att informationsenheten ges i uppdrag att ta fram en sådan frågefunktion. 2.2.7 Internationellt samarbete m.m. Inom många utskottsområden ordnas såväl nationellt som internationellt olika konferenser och symposier där aktuella forskningsrön behandlas. Möjligheterna för ledamöter och tjänstemän i att ta del av detta kunskapsutbyte är ofta begränsat, inte minst på grund av bristande tid. Många konferenser har också en annan målgrupp än parlamentet, som information i vissa fall med fördel kan inhämtas i efterhand från deltagande myndigheter, organisationer m.m. 9 Se webbplatsen . 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR Det finns även ekonomiska hinder för att delta i konferenser, bl.a. vad gäller att finansiera ledamöters och tjänstemäns deltagaravgifter. Diskussion kan dessutom förekomma om ledamöters eventuella deltagande ska betraktas som en del av deras politiska uppdrag och därmed deltagaravgiften bekostas av partimedel eller ses som en del av utskottets kunskapsinhämtning och följakligen finansieras av utskottets medel. För konferenser och seminarier som spänner över flera utskottsområden kan vidare frågor uppkomma om och hur bör representeras. I syfte att utbyta erfarenheter av att arbeta med forskningsfrågor i parlamentsmiljö anser vi att initiativ bör tas till olika former av kontakter med forskningsenheter vid andra parlament i syfte att bygga upp informella nätverk på såväl politikersom tjänstemannanivå. Stödfunktionen har här en viktig uppgift. För att ska kunna ta aktiv del i forskningsfrågor är det angeläget att såväl ledamöter som tjänstemän ges utrymme för att delta i för beredningsområdena angelägna konferenser och seminarier. Vid utskottens planering bör därför intressanta konferenser söka identifieras och om möjligt tid reserveras i utskottsarbetet för deltagande. Klargörande bör lämnas för hur deltagaravgifter och andra kostnader förenade med deltagande kan finansieras. synes praxis skifta. Vi anser det vidare viktigt med en stärkt och mer strukturerad samordning mellan utskotten vid konferensplanering när ämnesområdet sträcker sig över flera beredningsområden. För konferensdeltagande som finansieras med riksdagsmedel bör krav finnas på återrapportering. anordnade en forskningsdag där alla utskott och anordnade utfrågningar med forskare. En arbetsgrupp under riksdagsdirektörens ledning svarade för samordningen. Forskardagen utföll väl, både ledamöter och utskottskanslier uttryckte stor uppskattning av dagen. Kritiska synpunkter fanns dock på att förlägga alla aktiviteter till en och . Vidare framhöll utskottskanslierna att det krävdes en hel del arbete med att ordna utfrågningarna, varför fler än en sådan aktivitet skulle bli betungande. Vi anser att huvudspåret för fördjupade hantering av forskningsfrågor bör vara utskottsinriktat. Det finns dock behov från tid till annan att särskilt anordna en mer övergripande behandling av forskningsfrågor. Det kan särskilt gälla behandling av mer utskottsövergripande frågor eller forskningsfrågor av mer generell karaktär. Som exempel på en tänkbar aktivitet kan 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR nämnas anordnande av en forskningsdag i samband med behandling av en mer övergripande forskningspolitisk proposition. Vi anser därför att en forskningsdag bör söka anordnas . Det bör vara en uppgift för den särskilda stödfunktionen att lämna närmare förslag om tidpunkt och inriktning. Samråd bör här sökas med . 2.2.9 Sällskapet riksdagsmän och forskare () Sällskapet riksdagsmän och forskare () bildades . är ett forum för kontakt och dialog mellan riksdagsledamöter och forskare med uppgift att på ett tidigt stadium identifiera och aktualisera frågor som på grund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen blir betydelsefulla i arbete. Verksamheten omfattar bl.a. möten med föredrag av ledande forskare kring aktuella teman och med efterföljande allmän diskussion, seminarieserier kring valda områden och studiebesök vid forskningsinstitutioner eller företag. är associerad medlem i organisationen () som beskrivs i avsnitt 2.3.2. Föreningen hade 283 betalande medlemmar . Av dem var 56 riksdagsledamöter. Övriga medlemmar är forskare och före detta riksdagsledamöter. har en styrelse som består av 12 ordinarie ledamöter med representanter från samtliga riksdagspartier (7) och forskarvärlden (5) samt 10 suppleanter. Ledamöterna väljs , perioden marsmars. Sekretariatsfunktionen finns hos () men har varit knuten till riksdagsförvaltningen. erhåller för detta ändamål ett bidrag från . var bidraget , vilket finansierar merparten av verksamheten. Rifos sekreterare är anställd på heltid av IVA och av arbetstiden används för arbetet med . För viss ekonomihantering och en del administrativt arbete tar man hjälp av annan personal på IVA. Sekreterarens uppgifter består i att, i samråd med styrelseledamöterna, hitta och ta kontakt med de forskare som kan vara aktuella för de ämnen som styrelsen föreslagit och att sedan sköta administrationen runt de olika aktiviteterna. Rifos sammankomster sker oftast i och mestadels på kvällstid, detta för att göra det möjligt för så många ledamöter som möjligt att delta. Alla riksdagsledamöter, också de som inte är medlemmar, får inbjudningarna. Med undantag för den årliga mottagningen på med information om forskningsläget inom olika områden uppges att antalet deltagande aktiva riksdagsledamöter är begränsat. Något direkt utbyte med utskotten finns inte. Här kan också nämnas att tjänstemän inte per automatik blir inbjudna till de olika aktiviteterna men att de som är intresserade av att delta brukar, efter kontakt med , få möjlighet till det. har i ökad utsträckning samarbetat med andra organisationer när det gäller t.ex. föreläsningar och seminarier. 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR samarbetande organisationer är , och . Vi bedömer att fyller en funktion som mötesplats för riksdagsledamöter och forskare. Dess verksamhet bidrar därmed till att synliggöra forskningen. Vi bedömer vidare att kan få en betydelsefull roll när det gäller att öka dels intresset bland ledamöterna för forsknings- och framtidsfrågor, dels forskarnas intresse och förståelse för . Detta kräver dock att fler ledamöter deltar i Rifos verksamhet och att en närmare koppling sker till beslutsprocess. kan också fungera som en samlingspunkt för framtidsfrågorna. Vi anser således det viktigt att kontakten och dialogen mellan , utskotten och utredningstjänsten ökar. För att öka kontakterna menar vi att också tjänstemännen i bör bjudas in att delta i Rifos aktiviteter. Tjänstemännen får då också en möjlighet att etablera direkta kontakter med forskarvärlden. När det gäller sekretariatsfunktionen föreslår vi att den återförs till riksdagsförvaltningen och att den knyts till den föreslagna stödfunktionen för utskottens forsknings- och framtidfrågor. Vår bedömning är att sekretariatet för kan inrymmas i de två nya tjänster som föreslås till stödfunktionen. En återknytning till skulle innebära att Rifos verksamhet på ett tydligare sätt skulle komma att betraktas som en del i arbete med forsknings- och framtidsfrågor. Det finns enligt vår mening många fördelar med att sekretariatet är knutet till stödfunktionen. Då stödfunktionen för forsknings- och framtidsfrågor kommer att ligga nära den uppföljnings- och utvärderingsfunktion som finns på utredningstjänsten kommer kontakten mellan och utredningstjänsten att bli mer konkret. Stödfunktionen kommer också att bistå utskotten i deras arbete med forsknings- och framtidsfrågor, och på det sättet finns stora möjligheter till samarbete och insyn i varandras arbeten. Samarbete med utskotten och utskottens kanslier kan också bidra till att öka intresset för Rifos aktiviteter genom att man då har möjlighet att på ett tidigt stadium se vilka frågor som är aktuella i utskottens beredning. Det planerade samarbetet mellan och och arbetet med expertsvar för politiker talar också för att Rifos sekretariat integreras i den föreslagna stödfunktionen. På detta sätt finns möjlighet för att fånga upp aktuella och intressanta frågeställningar som kan bli föremål för ytterligare belysning i form av t.ex. föredrag och seminarier. Det är självklart också viktigt att har ett stort kontaktnät inom forskarvärlden. Genom ökat samarbete mellan dessa aktörer kan man också undvika att flera parter arbetar med samma frågor utan varandras vetskap. Vi anser att det kan vara bra att redan i början av mandatperioden informera om Rifos verksamhet så att både gamla och nya riksdagsledamöter uppmärksammas på dess arbete. 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR saknar resurser för att göra dokumentationer av de olika aktiviteterna. Vi anser att det skulle vara värdefullt om det gjordes. Bra och lättillgängliga sammanfattningar kan också vara ett sätt att skapa intresse för Rifos verksamhet. Hur mycket tid som stödfunktionen kommer att ägna åt arbetet med är svårt att beräkna men det är rimligt att anta att det med en förhöjd ambitionsnivå kommer att krävas mer tid för detta arbete. Vi återkommer i avsnitt 4 till de ekonomiska och organisatoriska konsekvenserna. har ingen egen hemsida men enligt uppgift är en sådan under utveckling. Det är viktigt att informationen om Rifos verksamhet finns lättillgängligt via hemsida och intranät så att riksdagsledamöter, forskare och tjänstemän lätt kan orientera sig i vilka frågor som arbetar med, vilken roll det har i arbete med forsknings- och framtidsfrågor och hur man kommer i kontakt med sällskapet. I samband med att det byggs upp ett expertsvar för politiker bör det övervägas att lägga all information om forskningsfrågor, däribland , på ett och samma ställe för att uppnå en hög användarvänlighet. har en viss tyngdpunkt på teknisk-naturvetenskaplig forskning. Vi anser det angeläget att verksamheten breddas så att även andra discipliner får större utrymme i verksamheten. Genom det ökade samarbetet med bl.a. utskotten bör de ämnen som väljs kunna få en tydlig förankring i övriga arbete. Det samarbete som har med andra organisationer är viktigt, och det bör utvecklas ytterligare. Vi är medvetna om att är en självständig ideell förening med en egen beslutande styrelse och egna stadgar och att detta innebär en balansgång när det gäller hur anknytningen till och beslutsprocessen bör utformas. Enligt vår mening är det viktigt att Rifos funktion som ett informellt kontaktorgan mellan forskare och politiker kan bestå. Vår förhoppning är dock att de förslag vi lämnat ovan kan inspirera i det fortsatta arbetet och att den nya stödfunktionen, sekretariatet och tillsammans ser över hur Rifos verksamhet kan utvecklas ytterligare och vilka metoder som kan användas för att öka intresset hos ledamöterna. 2.3 Våra överväganden framtidsfrågor 2.3.1 Framtidsanalyser och teknikutvärdering Praktisk tillämpning av framtidsbedömningar har viss tradition i , bl.a. inom de ekonomiska långtidsutredningarna och när det gäller underlagen för försvarsbesluten. uppstod ett intresse för systematiska studier . Sociala och politiska förändringar, med ökad medvetenhet om bl.a. miljöförstöring och överbefolkning, ledde till att intresset för framtidsstudier växte. etablerades särskilda i många länder. 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att undersöka framtidsstudiernas former. I utredningen välja framtid Ett underlag för diskussion och överväganden om framtidsstudier i (SOU 1972:59) behandlades ett flertal grundläggande aspekter. Regeringen följde utredningens rekommendationer, och 1973 inrättades Sekretariatet för framtidsstudier, som till en början var underställt Statsrådsberedningen. beslutade regeringen att inrätta ett fristående och den nuvarande självständiga stiftelsen, , etablerades. Institutet erhåller statliga bidrag (18,) och dess styrelse utses av regeringen. Vid institutet bedrivs framtidsstudier på vetenskaplig grund. Projekten är tvärvetenskapliga och enligt uppgift läggs stor vikt vid utåtriktad kommunikation och samarbete med andra aktörer. Studierna bedrivs i egen regi eller i samarbete med andra i syfte att stimulera till en öppen och bred diskussion om framtida hot och möjligheter i samhällsutvecklingen. Det är institutets uppgift att främja framtidsperspektiv i svensk forskning och att förvalta och utveckla teori och metod inom framtidsstudiernas område. Institutets nuvarande forskningsprogram, Framtidens samhälle, är det femte i ordningen. Det första programmet var främst inriktat på framtidens arbetsliv, energiförsörjning och naturresurser. Det andra handlade om kommuner och glesbygd, framtidens vårdbehov samt folkrörelser. Det tredje koncentrerades kring K-samhället: kommunikationer, kunskap, konst och kreativitet. Det fjärde, Människan , baserades på demografiska studier kring det åldrande samhället. Institutets forskningsperspektiv har alltmer kommit att präglas av samhällsvetenskapliga och historiska perspektiv, snarare än av teknologiska visioner.10 är ingen myndighet och arbetar inte på uppdrag från regeringen. Detta skiljer institutet från motsvarande institutioner i andra länder, bl.a. och . I dessa länder arbetar instituten på uppdrag från regeringen. I har framtidsinstitutet ett litet kansli som kallar till sig forskare för att ta fram korta underlag som rådgivning till regeringen och premiärministern. I arbetar institutet på uppdrag av regeringen. Det finns ett litet kansli som använder forskare för att ta fram en årlig rapport, vars inriktning bestäms av institutet. Regeringen måste svara på rapporten.11 I bedrivs framtidsstudier vid . har framtidsstudier även kommit att ingå i dialogen mellan den finländska och regeringen. Regeringen ska en gång per mandatperiod lämna en redogörelse om landets utvecklingsalternativ på lång sikt. Initiativet till detta väcktes av och innebär att regeringen ska lämna åtminstone en redogörelse per mandatperiod. Denna framtidsredogörelse bereds av det särskilda utskott för framtidsfrågor som har inrättats i 11Möte med , , . 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR bereder till utskottet remitterade riksdagsärenden, ger på begäran utlåtanden till andra riksdagsutskott i frågor som gäller framtiden, behandlar frågor kring framtidsutvecklingen i landet, genomför utredningar som har med framtidsforskning att göra samt är det parlamentariska organet för utvärderingar av den tekniska utvecklingen och dess konsekvenser för samhället.12 En metod för att arbeta med framtidsfrågor är s.k. teknikutvärderingar. I parlamentariska sammanhang menas med teknikutvärdering (technology assessment, TA) ofta en bedömning av de samhälleliga konsekvenserna av forskningsresultat och införande av ny teknik. Utgångspunkten är de frågor och behov som framkommer i parlamentet. Det finns, som tidigare nämnts, en europeisk organisation för parlamentariska organ eller organ med anknytning till ett parlament, vilka är verksamma inom teknikutvärderingsområdet, EPTA. Inom har frågan om de nationella parlamentens TA-verksamhet behandlats vid olika tillfällen (1987, 1996 och 2004). antog en resolution13 där dess parlamentariska församling uppmanar de nationella parlamenten till följande åtgärder: i.to promote parliamentary practices, which would enlarge and extend the evaluation of future perspectives and to develop science and technology assessment procedures; ii.to study and base themselves on existing good practice in order to establish science and technology committees, in particular in the parliaments of emerging democracies; iii.to co-operate within the ; iv.to enhance formal and informal interaction between parliamentarians and scientists by setting up associations of members of parliament and scientists. Ett exempel på hur ett parlament kan arbeta med TA-frågor kan hämtas från . har framtidsutskottet organiserat och koordinerat den finländska teknikutvärderingar. Utskottet utvärderar och besvarar regeringens framtidsrelaterade rapporter. behandlar utskottsrapporterna i kammaren och antar dem med eventuella korrigeringar, varefter de blir riksdagsbeslut som är bindande för regeringen. Målet för teknikutvärderingar har varit att skaffa fram information som berör inverkan av forskningen och den nya tekniken på samhället i den form som lämpar sig för riksdagsledamöterna. I detta ingår att utvärdera teknikens samhälleliga konsekvenser. Som stöd för sitt arbete beställer utskottet utredningar från forskningsinstitutioner. Utskottet har bl.a. grundat ett TA-nätverk som expertforum för teknikutvärdering. 12Möte med och , framtidsutskottet, . 13Parlamentariska församlingens resolution , se webbadressen (). 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR senaste teknikutvärderingar gäller den finländska modellen för informationssamhället, det sociala kapitalet, framtiden för hälso- och sjukvården och regional innovationsverksamhet. Ett annat exempel rör geronteknologin14, där utvärderingsprocess inleddes . En ledningsgrupp bestående av sex riksdagsledamöter utnämndes till utvärderingsprojektet. Bakgrunden var att hade insett att det snabbt behövdes en framtidspolicy för den åldrande befolkningen. I utvärderingen utarbetades alternativa scenarier och olika underrapporter summerades. Utskottet kom fram till ett antal slutsatser och mål som baserades på utvärderingen. Ett syfte med utvärderingen var att få en gemensam process för riksdagsledamöter och andra relevanta parter som fattar beslut om de tekniska valen.15 På EU-nivå kan nämnas att har en särskild TA-enhet (Scientific and Technological Options Assessment, STOA). Som bakgrund till bildandet av enheten anges följande: Today many of the issues coming before Parliament have a scientific or technological theme. They may be proposals directly relating to research or innovation policy, or measures concerning the many ways in which science and technology impact on society, the economy or the environment. Uppgiften för STOA är att på uppdrag av utskotten ta fram rapporter som underlag för utskottens arbete. Från STOA betonas att parlamentets position i teknik- och forskningsfrågor slås fast i olika utskottsbetänkanden. Om utskotten som ett underlag för sitt politiska arbete behöver få olika vetenskapliga och oberoende värderingar av olika vetenskapliga och tekniska möjligheter kan STOA ge stöd i detta arbete. Uppdragen läggs ut på extern expertis. Enheten är en del av , men dess arbete utförs i samarbete med externa aktörer (forskningsinstitut, universitet, laboratorier, konsulter eller enskilda forskare som upphandlas för olika projekt). Det blir alltmer vanligt att anordna rundabordsdiskussioner, konferenser och workshops med deltagande från olika håll. Framtidsfrågor är inget utpekat sakområde som kan hänföras till ett särskilt utskotts beredningsområde. Mer övergripande framtidsfrågor har därmed inte samma förutsättningar att hanteras i beslutsprocess som i med dess framtidsutskott. synes heller inte utgöra någon viktigare arena för behandling av övergripande strategiska framtidsfrågor. gäller dock att en rad framtidsfrågor behandlas inom respektive utskotts beredningsområde. Som exempel på en mer samlad hantering i av 14Geronteknologi är en kombination av studiet av åldrandet (gerontologi) och forskning i och utveckling av teknik och produkter (teknologi). Se teknikutvärdering 9/2001, FrU. {tetunnus}=tuv01&{kieli}=ru. 2 FORSKNINGS- OCH FRAMTIDSFRÅGOR framtidsfrågor kan dessutom nämnas de särskilda framtidsdagar som anordnades . Vi bedömer att arbetet med framtidsfrågor, bl.a. framtidsanalyser och teknikutvärdering, till stor del är av utskottsövergripande natur. Både studier och analyser av olika framtida scenarier samt bedömningar av samhälleliga konsekvenser och införande av ny teknik är frågor som är svåra att knyta till explicita ärenden vid utskotten.