eunbil · GU0N2463 · 2007-05-25 00:00:00 — Gemensamberedning med S/SF, Fi/FMA, Fi/Skatt, UD/EIM, Fi/Ba, SB/EU, Fi/, Fi/KE, N/RS, A/EIS, Ju/L1, SB/, SB : Förslag till och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter Förslag till och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter 13686/05 SOC 412 ECOFIN 324 CODEC 933 + REV 1 (de, en). (Dokumentation inför rådsmötet har ännu ej skickats ut från rådssekretariatet.) behandlad vid samråd med Förslaget behandlades senast av inför rådsmötet . Kommissionens direktivförslag överlämnades . Förslaget innehåller regler avseende intjänande av tjänstepensionsrätt, bevarande av vilande tjänstepensionsrätt, flytt av tjänstepensionsrätt samt vilken information som skall lämnas om hur tjänstepensionen påverkas när en anställning upphör. Under det finska ordförandeskapet gjordes en omfattande omarbetning av förslaget. För svenskt vidkommande särskilt viktiga ändringar var att det infördes viss möjlighet för parterna att i kollektivavtal avvika från direktivets regler om intjänande av tjänstepensionsrätt. Reglerna om bevarande av vilande pensionsrätt gjordes därmed till det centrala i direktivet. Den föreslagna flytträtten ströks. Vidare infördes en möjlighet för medlemsländerna att senarelägga genomförandet av direktivet med . På rådsmötet diskuterades ordförandens kompromissförslag. Med tanke på hur långt medlemsländerna står från varandra i fråga om direktivförslaget var de flesta överens om att den inriktning som ordföranden hade föreslagit var den rätta. Kompromissförslaget lades därmed till grund för de fortsatta diskussionerna. Under det tyska ordförandeskapet har ytterligare bearbetningar föreslagits. Möjligheten för parterna att avtala om andra bestämmelser än dem som direktivet föreskriver föreslås gälla både för bestämmelserna om intjänande och bevarande av tjänstepensionsrätt, förutsatt att de ger minst samma skydd för berörda arbetstagare. Därtill har direktivförslaget tillförts ytterligare undantag samt klargjorts att direktivets regler endast skall tillämpas på anställningstid fr.o.m. tidpunkten för genomförande av direktivet. I de senaste diskussionerna om direktivförslaget har tanken om övergångsperioder slopats och att direktivet endast skall innehålla ett fast (ännu ej bestämt) datum för genomförande. Plenarbehandling avses bli efter rådsmötet. De viktigaste utestående frågorna inför rådsmötet rör direktivets räckvidd/undantag samt genomförandetidpunkt. På möte är syftet att nå en allmän inriktning. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 42 och 94 EGF. Rådet beslutar med enhällighet. är medbeslutande enligt artikel 251 EGF. Den text som föreligger inför rådsmötet är acceptabel för . övergripande prioritering på rådsmötet är att bevaka de framförhandlade möjligheterna för parterna att i kollektivavtal göra avsteg från direktivets regler om intjänande och bevarande av tjänstepension. En annan svensk prioritering är att det inte skall införas krav om flytträtt. Det är dock inte troligt att denna fråga åter väcks. Så länge dessa skrivningar står sig, kan vi vara flexibla och stödja ordföranden i dennes försök att lösa de utestående frågorna. Resultatet av omröstningen i sysselsättningsutskott blev ett yttrande som i väsentliga avseenden går i samma riktning som diskussionerna i rådet. Dock föreslår utskottet att det tillförs fler villkor för att parterna skall kunna avtala om andra bestämmelser i kollektivavtal. Beträffande flytträttsfrågan innebär även utskottets text att kravet om flytträtt slopas. Istället föreslås att kommissionen skall lämna en rapport om möjligheterna att flytta pensionsrätt/-kapital, och på basis av den rapporten lägga förslag om nya/ändrade regler för att ytterligare undanröja hinden för den fria rörligheten. Utskottet föreslår inga möjligheter för medlemsländerna att senarelägga ikraftträdandet. Kommissionens direktivförslag syftar till att underlätta arbetstagares fria rörlighet och rörligheten över huvud taget på arbetsmarknaden genom att minska de hinder som kan följa av hur tjänstepensionssystem är utformade. Direktivet skall inte gälla sådana pensionssystem som omfattas av förordningen (EEG) 1408/71. Vad gäller intjänande av pensionsrätt anger förslaget följande (artikel 4). Om pensionsrätt ännu inte har tjänats in när en anställning avslutas, skall alla ev. inbetalningar till pensionssystemet återbetalas eller flyttas till ett annat pensionssystem. Om det föreskrivs en minimiålder för när en medlem av systemet påbörjar sitt intjänande av pensionsrätt får denna ej vara högre än . Kvalifikationstiden för inträde i ett pensionssystem får inte överstiga anställningstid. Om arbetstagaren anställning är kan tiden bli längre, dock aldrig längre än till 21-årsdagen. Om det föreskrivs för deltagande i pensionssystemet innan själva pensionsrätten börjar tjänas in får denna vara högst . Beträffande bevarande av vilande pensionsrätt (artikel 5) anges att medlemsländerna skall vidta de åtgärder man finner lämpliga för att säkerställa en rättvis justering av vilande pensionsrätter så att inte arbetstagare som byter anställning/ pensionssparande missgynnas. Vidare anges att medlemsländerna kan tillåta att intjänat pensionskapital inte bevaras utan överförs eller utbetalas i form av en summa som motsvarar det intjänade beloppet. I fråga om flytt av pensionsrätt anges följande (artikel 6). En arbetstagare som byter arbete och i den nya anställningen inte omfattas av samma pensionssystem skall (om utbetalning/flytt inte redan har skett enligt artikel 5) ha rätt att få den intjänade pensionsrätten överförd till det nya pensionssystemet . Vidare anges bl.a. att regler för justering av värdet av en pensionsrätt ej får missgynna den som byter arbete/pensionssystem och att administrativa kostnader i samband med flytten inte får vara oproportionerliga. Förslaget föreskriver en informationsskyldigheten (artikel 7) som innebär att pensionsförvaltaren skall informera arbetstagaren/pensionsspararen om på vilket sätt en anställnings upphörande påverkar tjänstepensionen. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Regler om tjänstepension finns i i kollektivavtal. Reglerna kan delas in i fyra huvudsakliga områden: LO-medlemmar inom privat sektor, tjänstemän inom privat sektor, anställda inom staten samt anställda inom kommuner och landsting. Uppskattningsvis av alla anställda i omfattas av kollektivavtalade tjänstepensionsplaner. Planerna innehåller vanligtvis en blandning av förmåns- och premiebestämda pensioner. Inslaget av premiebestämda pensioner har ökat. De svenska tjänstepensionssystemen har inga kvalifikationstider (flertalet) eller kortare sådana tider än vad kommissionens direktivförslag föreskriver. De svenska systemen innehåller i regel inte heller sådana krav beträffande minimiålder och väntetider som kommissionens förslag innehåller. Intjänade pensionsrätter bevaras (värdesäkras) antingen genom indexering (förmånsbestämda pensioner) eller genom avkastning på insatt pensionskapital (premiebestämda pensioner). Det saknas flytträtt mellan pensionssystem i de svenska kollektivavtalen. De svenska kollektivavtalen innebär emellertid att pensionssparandet kvarstår oantastat vid ett byte till annan anställning/annat pensionssparande. Bestämmelser om information till försäkringstagare finns i försäkringsrörelselagen (1982:713) och försäkringsavtalslagen (2000:104). Försäkringstagarna har rätt till information om försäkringsbolaget och dess verksamhet samt om de överenskommelser som ligger till grund för försäkringarna. Bestämmelser som tydligt motsvarande dem som föreslås i direktivet finns inte. Det är framförallt förslaget om flytträtt som skulle medföra ekonomiska konsekvenser i olika avseenden, både för det offentliga och för de olika pensionssystemen. (Denna del av förslaget har emellertid strukits, vilket framgår av texten ovan.) Fortsatt behandling av ärendet Om når fram till en allmän inriktning kommer ett formellt beslut att tas vid ett senare rådsmöte.