rfr · GU0W2x2 · 2007-01-01 00:00:00 — Här kan svensk lagstiftning tillämpas fullt ut och svenska miljö- och säkerhetskrav ställas. Slutligen kan det konstateras att aldrig har varit part i en tvist i något internationellt forum inom ramen för havsrättskonventionen. : Vi tackar för det, , och lämnar ordet till , ämnesråd på rättssekretariat. : Tack, herr ordförande! Vi har av fått en redogörelse för havsrättskonventionens bestämmelser. Jag ska berätta om den svenska lagstiftningens bestämmelser på det här området. Det blir ett betydligt mer kortfattat anförande beroende på att den svenska lagstiftningen är mycket kortfattad på det här området. Närmare bestämt består regleringen av tre paragrafer, samtliga placerade i kontinentalsockellagen. Av dessa tre paragrafer är det bara en paragraf som behandlar tillståndsgivningen. Om man tittar på lagstiftningen är det första man kan konstatera att det för att lägga ut en rörledning, som det här är fråga om, på kontinentalsockeln krävs tillstånd av regeringen. I förarbetena står det att denna tillståndsgivning måste hålla sig inom ramen för havsrättskonventionen. Därmed kan det inte vara aktuellt att helt och hållet vägra någon rätten att lägga ut en rörledning på kontinentalsockeln i enlighet med vad berättade. Däremot har regeringen rätt att påverka rörledningens sträckning. I samband därmed har regeringen också rätt att fastställa villkor för dragningen av den här rörledningen. När man bedömer sträckningen och när man fastställer villkoren är det bara tre omständigheter som man har rätt att beakta. Det första villkoret är att strandstaten, det vill säga , har rätt att värna om eventuell pågående utforskning och utvinning av kontinentalsock- elns naturtillgångar, det vill säga naturtillgångar som finns på botten eller under botten. Vad det i praktiken rör sig om är att det på botten är sandtäkt. Under botten är det fråga om olja eller gas. Om det skulle visa sig att sökanden vill dra sin ledning just över områden där det pågår sådan verksamhet som jag nämnt har regeringen alltså möjlighet och rätt att se till att det blir en annan sträckning. Det andra villkoret som man har rätt att beakta är att åtgärder vidtas för att, som det heter, förhindra, begränsa och kontrollera föroreningar från rörledningar. Som jag tolkar det bör man kanske inte dra en rörledning genom ett område som är extremt känsligt framför allt från miljö- och naturvårdssynpunkt. Bestämmelsen tror jag i och för sig har mest betydelse om det är fråga om en rörledning för oljetransport. Om en sådan rörledning springer läck åstadkommer det ganska kraftiga skador. Men även en naturgasledning kan bli aktuell när det gäller det villkor som jag just nämnde. Det tredje och sista villkoret som man har rätt att ta hänsyn till gäller möjligheten att reparera och underhålla redan befintliga rörledningar och elkablar. Några rörledningar på den tänkta sträckan finns inte såvitt jag känner till. Däremot kan sådana komma i kontakt med vissa elkablar som ligger på Ös- tersjöns botten. Då får man agera så att de två ledningarna så att säga kan samsas. Detta är en uttömmande beskrivning av den svenska lagstiftningen vad gäller utläggande av rörledningar på den svenska kontinentalsockeln. Det kan verka lite tunt som att regeringen eller bara har höftat till någonting men så var ingalunda fallet när den här bestämmelsen infördes. var det aktuellt att införa havsrättskonventionens bestämmelser i svensk lagstiftning, bland annat den lagstiftning som jag här har berättat om. Det tillsattes en arbetsgrupp inom med företrädare för ett betydande antal departement som berördes av de här frågorna. Man tog fram en promemoria där man gick igenom alla dessa frågor. Den promemorian skickades på remiss till en rad remissinstanser som då kom in med synpunkter. På den här speciella punkten var det ingen som hade några synpunkter bortsett från några små redaktionella synpunkter utan betydelse i sak. På grundval av nämnda promemoria och inkomna remissynpunkter utarbetades en lagrådsremiss som gick till Lagrådet och som föredrogs av ett stort antal personer, var och en från sitt departement. Lagrådet lämnade hela paketet utan någon som helst erinran. Den här, hur jag nu ska säga, något korta regleringen är alltså inte ett resultat av slarv eller nonchalans, utan den beror på den reglering i havsrättskonventionen som just har berättat om. Man får inte heller av denna kortfattade lagreglering dra slutsatsen att behandlingen av den ansökan som väl kommer in blir lättvindig. Som vi sett här av konsortiet kommer man att utarbeta en fullständig och heltäckande miljökonsekvensbeskrivning inte bara av serviceplattformen utan beträffande hela rörledningens sträckning genom . ingenting ännu bestämt i om hur det här kommer att hanteras. Min personliga gissning är väl att man kommer att betrakta det här projektet som en enhet och behandla det i ett sammanhang. Det innebär att ansökan och vidhängande miljökonsekvensbeskrivning kommer att remitteras till ett stort antal myndigheter som kan betraktas som berörda av det här projektet. Slutligen kan man fråga sig om det, om vi nu har en väldigt kortfattad lagstiftning, finns någon praxis på det här området. Nej, är svaret. Det beror på att det i och i dess närhet finns en verklig och en potentiell rörledning för naturgas. Det är det enda som finns. Den verkliga naturgasledningen är den som går under , från Köpenhamnstrakten och över till strax söder om , och som försörjer det svenska naturgasnätet på med gas. När den prövades hade, såvitt jag vet, ännu inte genomfört havsrättskonventionens bestämmelser. Och vad som är ännu bättre är att det inte finns någon ekonomisk zon i beroende på att det är så smalt, så det var på ländernas territorium. Således saknar den prövningen relevans för den här prövningen. Den andra, den potentiella, naturgasledningen som jag talar om är den så kallade Baltic Gas Interconnector, BGI. Den ledningen har ännu inte börjat byggas. Det är därför som jag inte kallar den för verklig. Den är alltså avsedd att gå från svenska kusten strax väster om och över till i . Enligt havsrättskonventionen är det så att när det gäller ledningar som ska fortsätta från den ekonomiska zonen, kontinentalsockeln, in på en strandstats territorium så är ju fallet med Baltic Gas Interconnector har staterna full suveränitet att själva bestämma regleringen. Sträckningen över den svenska ekonomiska zonen var . Det är inte särskilt mycket jämfört med den sträcka som är aktuell, så man kan inte dra så stora slutsatser utifrån det heller. Någon praxis finns det alltså inte. Däremot finns det lite praxis vad gäller elkablar. Det finns något tiotal kablar som går över hela eller delar av eller . Allra sist: När denna ansökan har prövats och om det meddelas ett tillstånd att bygga den här ledningen är svensk tillsynsmyndighet , enligt en bestämmelse i kontinentalsockellagen. Detta är allt jag har att säga så här långt. : Vi tackar och tar en kort paus för att sedan återsamlas . : Då lämnar vi ordet till , kansliråd vid Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementets rättsenhet. : Jag har blivit ombedd att redogöra för formerna för den prövning av projektet som kommer att ske inom Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementets ansvarsområde. Jag vill inleda med att säga att projektet omfattas av den så kallade Esbokonventionen, det vill säga Konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang. Enligt denna konvention ska de konventionsländer som har att fatta beslut om ledningen underrätta alla andra konventionsländer som kan utsättas för betydande skadlig miljöpåverkan av projektet och inbjuda dem till samråd om miljökonsekvensbeskrivningen. Om de andra länderna så vill ska deras allmänhet få delta i samråden om miljökonsekvensbeskrivningen på samma villkor som den egna allmänheten. Även myndigheter får delta i samråden om projektet och miljökonsekvensbeskrivningen. I är det som har ansvaret för att sköta våra uppgifter enligt konventionen. Denna process har inletts. Underrättelserna från de fem länder som har att pröva ledningen har skickats till samtliga berörda konventionsländer. har gjort detta för svensk del och även mottagit underrättelser från de andra länderna. Länderna kan komma med synpunkter fram till . När det gäller den underhållsplattform som bolaget redovisat att de vill uppföra kommer den att kräva tillstånd enligt 5 § lagen om ekonomiska zon. En sådan ansökan om tillstånd kommer att prövas av regeringen och handläggas av . Vid tillståndsprövningen av denna ansökan kommer centrala delar av att tillämpas, framför allt förtjänar att nämnas 2, 3 och 4 kap. . I 2 kap. finns de allmänna hänsynsregler som slår fast vissa riktlinjer för hur hälso- och miljörisker ska motverkas. Det handlar bland annat om krav på tillräcklig kunskap, försiktighet och att den plats väljs för verksamheten som medför att ändamålet kan uppnås med minsta olägenhet för människors hälsa och för miljön. Sökanden är skyldig att visa att de förpliktelser som följer av 2 kap. iakttas. I 3 och 4 kap. finns hushållningsbestämmelserna avseende mark- och vattenområden. Avsikten med dessa regler är att lösa motsättningar mellan olika intressen, främst exploateringsintressen och bevarandeintressen. Här finns bland annat de regler som anger att olika områden är av riksintresse. Enligt 6 § lagen om ekonomiska zon ska en miljökonsekvensbeskrivning ingå i en ansökan om tillstånd. I fråga om förfarandet, kraven på miljökonsekvensbeskrivningen samt planer och planeringsunderlag gäller reglerna i 6 kap. . Av regler framgår att syftet med en miljökonsekvensbeskrivning är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som en verksamhet kan medföra, dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, dels på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, dels på annan hushållning med material, råvaror Syftet är vidare att möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och på miljön. Av regler och miljökonsekvensbeskrivningar framgår vidare att verksamhetsutövaren ska samråda med , tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda. Om verksamheten bedöms medföra en betydande miljöpåverkan ska samråd ske även med övriga statliga myndigheter, de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. Det kan i detta sammanhang nämnas att det av förordningen om miljökonsekvensbeskrivningar bland annat framgår vilka verksamheter som ska anses medföra en betydande miljöpåverkan. Av förordningen framgår att underhållsplattformar ska anses ha en sådan påverkan. Samrådsförfarandet är en process som går ut på att ge allmänheten, myndigheter med flera möjligheter att på ett tidigt stadium kunna påverka ett projekts utformning och det underlag som tas fram av verksamhetsutövaren. Samrådet ska genomföras och i behövlig omfattning innan en ansökan om tillstånd görs och den miljökonsekvensbeskrivning som krävs upprättas. Samrådet ska avse verksamhetens lokalisering, omfattning, utformning och miljöpåverkan samt miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning. Före samrådet ska den som avser att bedriva verksamheten lämna uppgifter om den planerade verksamhetens lokalisering, omfattning och utformning samt dess förutsedda miljöpåverkan till , tillsynsmyndigheten och de enskilda som särskilt berörs. Miljökonsekvensbeskrivningen ska i den utsträckning det behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning innehålla de uppgifter som behövs för att uppfylla det syfte som jag tidigare beskrev. Om verksamheten medför en betydande miljöpåverkan ska miljökonsekvensbeskrivningen alltid innehålla bland annat en beskrivning av verksamheten med uppgifter om lokalisering, utformning och omfattning, en beskrivning av de åtgärder som planeras för att skadliga verkningar ska undvikas, minskas eller avhjälpas, de uppgifter som krävs för att påvisa och bedöma den huvudsakliga inverkan på människors hälsa, miljön och hushållningen med mark och vatten samt andra resurser som verksamheten kan antas medföra. Den ska även innehålla en redovisning av alternativa platser, om sådana är möjliga, samt alternativa utformningar tillsammans med dels en motivering till att ett visst alternativ valts, dels en beskrivning av konsekvenserna av att verksamheten inte kommer till stånd. När ansökan kommer in till departementet kontrolleras först att ansökningshandlingarna, inklusive miljökonsekvensbeskrivningen, är kompletta och att de uppfyller bland annat de krav som jag tidigare redovisade. Ansökan kommer att handläggas av som ansvarigt departement, men i finns också en interdepartemental arbetsgrupp för ärenden av denna karaktär där samtliga frågor hanteras gemensamt under beredningen. I denna grupp finns, lite grann beroende på ärendets art, vanligtvis representanter för Försvars-, Närings-, Social-, Kultur- och Jordbruksdepartementen samt Statsrådsberedningen. Om handlingarna bedöms vara ofullständiga kan komma att kräva att ansökan kompletteras. När sedan ansökan bedöms vara komplett kommer den att remitteras. Remisstiden kan variera , beroende på ärendets art och omfattning. Därefter kommer sökanden att få möjlighet att kommentera remissyttrandena och slutföra sin talan. Efter detta vidtar den gemensamma beredningen av ett förslag till regeringsbeslut. Om regeringen meddelar tillstånd till verksamheten enligt lagen om ekonomiska zon framgår det av lagen att tillståndet ska förenas med de villkor som behövs för att skydda allmänna intressen och enskild rätt. I lagstiftningen exemplifieras det genom att det kan handla om att skydda människors hälsa och miljön mot skador och olägenheter, främja en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser samt trygga säkerheten. Tillstånd har meddelats av regeringen enligt lagen om ekonomiska zon vid endast ett tillfälle tidigare. Det var som regeringen lämnade tillstånd till en vindkraftsanläggning vid i södra , en gruppstation för vindkraft med 128 vindkraftverk. Det var ett omfattande beslut, tidsbegränsat till och förenat med 24 olika villkor avseende bland annat skydd mot störningar för sjöfarten, restriktioner avseende sprängning och muddring, olika kontroll- och undersökningsprogram avseende påverkan på bland annat bottenfauna, fisk- och fågelliv. Det fanns även villkor beträffande säkerhet för att åtgärder för en återställning vidtas vid en eventuell nedläggning av verksamheten. Det ärendet tog ungefär 18 månader att handlägga i . I det ärendet remitterades ansökan till 46 olika remissinstanser. En redovisning av några av dessa framgår av overheadbilden. Det var centrala statliga myndigheter, men även olika intresseorganisationer, som bereddes möjlighet att yttra sig över ansökan. : Vi tackar och går därmed över till frågedelen. Denna offentliga hearing avser ju en kunskapsinhämtning inom de områden som här definierats för i första hand ledamöter i de berörda utskotten. Innan vi börjar frågestunden vill jag erinra om innehållet i 11 kap. 7 § regeringsformen som bland annat säger att inte får bestämma över ärenden som rör tillämpning av lag samt att regeringen har motsvarande begränsning. När ni ställer en fråga är det bra om ni upprepar ert namn för att våra stenografer ska veta vem som talar. Jag vädjar till er att ställa korta och kärnfulla frågor. Tala gärna också om vem eller vilka ni riktar frågan till. (): Tack för fyra informativa föredrag. Det vore ju märkligt om det inte fanns en mängd frågor kring ett så stort, för att inte säga gigantiskt, projekt. Jag skulle vilja rikta min frågan till direktör . Vi vet att det finns senapsgas dumpad i . Vet vi hur stora mängder det handlar om och var den finns? Vi vet också att konsortiet vill bygga en , vi kan kalla den, pipegata. Hur kan man garantera att man inte kommer i kontakt med och rör upp, frigör, den utomordentligt giftiga senapsgasen? Det skulle vara intressant att få svar på det. Får jag ställa ytterligare en fråga när jag ändå har ordet? Den skulle jag vilja ställa till rättschefen . Vi fick i föredraget höra att däremot måste rörledningens sträckning på kontinentalsockeln godkännas av kuststaten. Detta betyder att en stat kan föreslå en alternativ sträckning om en sådan skulle befinnas lämpligare t.ex. från miljö- eller naturvårdssynpunkt. Man inser genast att en sträckning på land skulle vara lämpligare från miljö- och naturvårdssynpunkt. Får man inte anvisa en sträckning på land när önskemålet är att ha sträckningen på havets botten? Det är helt uppenbart att här finns aspekter av säkerhets- och utrikespolitisk karaktär, och det begär jag inte att få svar på, men finns det möjligtvis med i bakgrunden till frågeställningen? (): Fru ordförande! Jag har ett konstaterande och två frågor. och EU har gett prioritet åt det här projektet. Det handlar ju om att ska exportera gas till den europeiska kontinenten, i synnerhet till . Det är alltså fråga om en gasförsörjning till kontinenten. EU har ju inte tagit ställning i den kontroversiella frågan var ledningen ska gå, om den ska gå på botten eller över land, som var inne på. För att följa upp fråga vill jag vända mig till konsortiet. Varför har Nord Stream inte som alternativ dragning angett en dragning över land, genom och ? Enligt Esbokonventionen ska en alternativ dragning anges. nämns den möjligheten på sex rader på s. 28 (Anm. hänvisningen avser Nord Streams projektinformationsdokument avseende gasledning i , ) i form av några tomma fraser. Eftersom inte har något intresse av ledningen blir frågan: Varför är det inte tekniskt enklare, miljömässigt mer förmånligt och dessutom billigare att dra den över land? Det var min första fråga till konsortiet. Som vi hört av de rättsliga föredragningarna är serviceplattformen av centralt intresse om man ser det hela från svensk beslutssynpunkt eftersom där har total, exklusiv, jurisdiktion, vilket också nämndes tidigare. Är det tekniskt möjligt att genomföra projektet utan serviceplattform i svensk ekonomisk zon? Vad händer om säger nej till serviceplattformen i svensk ekonomisk zon? , : Första frågan handlade om senapsgasen och granaterna. Det finns en databas som hänvisar till dumpningsplatserna. De är välkända och finns markerade på olika kartor, vilket är mycket viktigt för exempelvis fisket som ju påverkas av detta. Vi vet också att vissa av granaterna hade dumpats lite varstans innan de kom till de registrerade dump- Det kan alltså finnas granater även i andra områden, utanför dessa dumpningsplatser. Vi har viss kunskap om hur mycket det gäller. Det finns statistik om detta, vilket dock inte hjälper oss när det gäller att säkerställa att det inte finns någonting i ett visst område. Jag håller med om att vi verkligen måste säkerställa detta så att vi inte kommer i närheten av granaterna eller minorna eller vad det nu gäller. Såvitt jag förstår är det senapsgas som dumpats i . Vi behöver därför göra en studie av havsbottnen i det område där vi ska lägga rörledningarna. Mina experter har berättat att man kan hitta metallbitar som är lika stora som den flaska jag här håller upp. Man måste alltså kontrollera om det är fråga om en granat eller något som fallit överbord från till exempel ett fartyg. Sådana studier måste göras innan vi lägger rören. kommer vi att samla in information om var ammunition dumpats så att vi får en bättre databas. Vi kommer även att se på arkeologiska data. På så sätt kan vi hitta både gamla vrak och annat av kulturhistoriskt värde och säkerställa att vi inte kommer nära dumpningsplatser eller minor. Som jag sade kommer vi att diskutera detaljerna i nära samarbete med berörda myndigheter just för att säkerställa att det vi gör godkänns av berörd regering. Vad gäller sträckningen på land har vi faktiskt tittat på det alternativet. Det finns viss information om detta i projektinformationsdokumentet. Till exempel har vi redan tittat på en sträckning via och , men i skulle det innebära en gasledning på land, med sex stora kompressionsstationer. Ledningen skulle i så fall gå genom stora insjöar och mycket känsliga områden och det endast i . Vi beslutade därför att gasledningen i stället skulle läggas i . Där blir miljöpåverkan betydligt mindre än på land. Att ha gasledningen på land skulle innebära att vi i så fall måste ha en kompressionsstation för varje , eftersom trycket inte kan vara lika högt på land som i havet. Därför drog vi slutsatsen att det var ett mycket mer miljövänligt alternativ att dra ledningen i . Det har funnits ytterligare alternativ som vi tittat på, vilket framgår av projektinformationsdokumentet. Ni kan även läsa om det på vår webbsida. Det finns publicerat på svenska, finska och övriga berörda språk. Så till frågan om serviceplattformen. Serviceplattformen är nödvändig för att kunna stänga av gasflödet om vi behöver reparera ledningen. Då kan man alltså stänga av en del av ledningen, till exempel från till plattformen eller från plattformen till . Om vi inte hade plattformen skulle vi inte kunna behålla av kapaciteten, utan kanske . Plattformen behövs också för att ta emot så kallade pigs. Det är verktyg som går genom gasledningen och mäter olika saker, kaliber och så vidare, och på så sätt kan vi se om det finns problem i form av korrosion och annat. Detta kan vi alltså se tack vare dessa pigs. De kan bara registrera data på ett visst sätt. är alltså för långt. Vi har ingen teknik som gör att dessa pigs kan köras hela sträckan. Man måste alltså ha kontakt mellan dessa pigs, därför behöver vi en serviceplattform mitt på sträckan. Det är därför vi har ansökt om detta. : Jag fick en fråga om alternativ sträckning på land. Det är en fråga av den art som gör att man får vara rätt försiktig när man svarar, därför att det är just ett sådant alternativ som kan stå regeringen till buds. Jag kan inte föregripa regeringens prövning och regeringens viljeinriktning i det här fallet. Men jag kan hänvisa till det jag sade, och det var att havsrättskonventionen medger en långtgående rätt för stater att lägga ut rörledningar på andra staters kontinentalsocklar. Sedan måste den rörledningen godkännas av kuststaten. Då kan kuststaten diskutera alternativa sträckningar. Men kuststaten måste i så fall agera på ett sådant sätt att den inte anvisar sträckningar som gör själva rätten att lägga rörledning på kontinentalsockeln helt innehållslös. Det är svaret på frågan. (): Tack för föredragningarna. Tyvärr får jag väl säga att jag när jag har lyssnat har förstått att möjligheterna att stoppa en dragning av den här gasledningen i är tämligen små, vilket vi beklagar eftersom vi tror att hela projektet riskerar att kraftigt förvärra redan nu allvarligt hotade ekosystem. Det klassas som särskilt känsligt havsområde av FN. För att inte förhandlingarna bara ska bli ett spel för galleriet undrar jag hur man kommer att arbeta med miljökonsekvensbeskrivningarna så att detta inte blir fallet. När miljö ställs mot näring vet jag av erfarenhet att det ofta är näring som drar det längsta strået. Jag skulle vilja höra vad till exempel , som också är inbjuden och deltar här , har att säga om projektet. (): Fru ordförande! Jag vill fortsätta med att fokusera på de miljömässiga konsekvenserna för . Vi fick under föredragningen höra att Nord Stream valt dragningen bland annat utifrån miljömässiga aspekter. Då tycker jag att det skulle vara oerhört intressant att höra vilka aspekter man åberopar. Vi har också fått besked om att en miljökonsekvensbeskrivning ska genomföras, vilket jag tycker är mycket viktigt. Jag skulle också vilja ställa några frågor till en miljöorganisation eller om eller skulle vilja besvara dem. Vilken bedömning gör ni och vilken vikt kan man fästa vid miljökonsekvensbeskrivningars samlade bedömning för människors hälsa och miljö? Kommer en sådan bedömning att inbegripa alla de konsekvenser som det handlar om när bottenslammet rörs upp? Kommer det att göras jämförande studier med liknande eller andra långtgående muddringsarbeten?