rfr · GV0WRFR4 · 2007-11-01 00:00:00 — Man kanske också ska vara noga med attraktiva saker som man har hemma och ha dem inlåsta. Smycken kanske man bör ha på andra ställen än hemma. Bara det man behöver ska vara där. Man kan diskutera mycket kring den så kallade rutinaktivitetsteorin. Vi försöker få folk att förstå detta på ett enkelt sätt. , : Går det att påverka samhällsklimatet? Ja, det gör det. Jag tycker att den här hearingen är ett uttryck för ett sådant arbete. Jag vet att vi har ett pågående arbete ute i skolorna som handlar om antimobbning, synen på relationen mellan pojkar och flickor och så vidare. Det pågår alltså ett sådant arbete. Ett problem är att när vi synliggör problem i samhället tenderar vi att bli otåliga, men det är ju med all rätt. Vi vill att det ska gå fortare än vad det gör. Finn (): Jag har en fråga ur brukarperspektiv som mer självrannsakande riktar sig till de myndigheter som är representerade här. Jag har valt att ställa frågan till och . Men den kan gälla samtliga myndigheter. Vi tänker oss att isolering är det största problemet och att man vill ge uttryck för det. En isolerad äldre människa utan anhöriga ringer och möts av en telefonväxel med tonval där det finns en obligatorisk telefonkö. Man uppmanas då att söka på en anonym e-postadress, till exempel eller också föreslås att man ska gå in på . lyckas man kanske få tag i någon tjänsteman som kan svara på frågorna man har ingen annan att anförtro sig åt. Det handlar om ett problem i nära relation till våra myndigheters lägre nivåer. Man når ofta inte fram eftersom man hänvisas tillbaka till den nivå där problemet är. Har man från myndigheternas sida någon självrannsakande attityd till att möta det egentliga problemet på brukarnivå? (): Tack alla ni som har varit här och berättat . Det är skönt att det är många som drar i trådarna, men det blev inte lättare av att få veta hur vi har det i vårt samhälle. Jag har en fråga till stadsdelsförvaltningarna. När ni med era bra program har hittat och identifierat de äldre dementa, män eller kvinnor, som har blivit utsatta hur hjälper man dem att bearbeta sina upplevelser efteråt? Det gäller att det blir bättre och inte mer ensamt. Traditionella terapiformer kanske inte räcker till. Har ni några bra förslag? , : Vi kan instämma i att myndigheterna, framför allt de lokala, är svårtillgängliga. Det är svårt att hitta ingångar på hemsidor. Det är svårt att få tag på folk kvällar och . Lösningen är naturligtvis bättre metoder för kommunerna att nå ut till medborgarna med en tillgänglig service. Den andra nyckelfrågan handlar om personalens utbildning. Bättre utbildad personal och personal som har kunskap om de här frågorna ställer också de rätta frågorna till vårdtagaren. , : Får jag inflika en sak? Det som tog upp om att man skulle sprida kunskap till nyckelgrupper uppfattade jag som att det gäller grupper som äldre kommer i kontakt med i sitt dagliga liv. Det är enklare om man kan identifiera sådana grupper att utbilda. Det är en bit på väg. , : Frågan gällde möte på brukarnivå. Jag vill först anknyta till en fråga som handlade om samordning. har tagit fram ett nationellt samordningsprogram för brottsofferfrågor. Äldre personer som utsätts för våld är naturligtvis brottsoffer. Inom ramen för det nationella samordningsprogrammet skulle även våld mot äldre kunna innefattas. När det gäller att möta på brukarnivå är det ett problem för myndigheterna att kommunicera med medborgarna. Man kan naturligtvis diskutera hur man ska göra. Vi försöker utveckla vår hemsida så att den ska vara så lättillgänglig som möjligt så att man får en stor del av informationen genom hemsidan. På så sätt kan man lösgöra resurser till vår servicetelefon dit medborgare kan ringa under kontorstid för att få tala med en person och få information om sina rättigheter, kanske framför allt om skadestånd och brottsskadeersättning. Därutöver kommunicerar på en rad olika sätt med hjälp av informationsbroschyrer och liknande. kommer vi att ta fram ett interaktivt utbildningsmaterial om hur en rättegång går till. I likhet med många andra myndigheter försöker vi på att kommunicera direkt med medborgarna på ett bra och effektivt sätt. , stadsdelsförvaltning: Man kan självklart behöva hjälp med stödsamtal då man har varit utsatt för någonting. Där har vi en resursgrupp som består av vår anhörigkonsulent och biståndshandläggare. Man kan också ta kontakt med församlingen och diakonissorna som vi också har samarbete med. Det kanske inte är lika laddat att ha den kontakten. Vi har också sjukvården. Det ser lite olika ut, men det finns möjligheter. , stadsdelsförvaltning: Du frågade hur man kan stötta en kvinna eller man som är dement och har blivit utsatt för våld. Vi har inte stött på det i i mitt område sedan vi har haft den här utbildningen. Vi har däremot haft kvinnor som har varit utsatta för våld. De har fått god hjälp av kvinnojouren när det gäller samtal. Vi har stöttat dem att åka till en kvinnojour. Kvinnojourerna har också kommit hem i de fall då man inte har kunnat flytta på sig. Jag kan tyvärr inte svara när det gäller dementa, men visst blir det speciella svårigheter. Ordföranden: 15 av oss ledamöter har fått bra svar på sina frågor. Det är fantastiskt. Ett stort tack för det. Jag överlämnar då ordet till utskottets vice ordförande, , för avslutning. (): Jag vill också tacka. Det har varit en mycket intressant förmiddag. Jag vill tacka er som har kommit hit med era kunskaper och gjort oss och dem som har följt detta i tv-sändning kunnigare. Jag vill rikta ett särskilt tack till som är en av dem i som har drivit de här frågorna allra längst. Hon kommer med en lång erfarenhet och mycket kunskap. Många har vittnat om att man ganska har börjat arbeta med de här frågorna. Du är en av dem som har arbetat med dem väldigt . Jag vill göra några reflexioner efter de föredragningar och diskussioner som har varit. Äldre är ingen homogen grupp. Man blir inte könlös eller slutar ha sociala problem eller psykiska sjukdomar för att man passerar 65. I diskussionerna låter det ofta som om äldre skulle vara likadana och ha liknande behov. Det är viktigt att vi visar att skillnaderna är stora. Den här hearingen har handlat mycket om våld i nära relationer. Det är jag glad för. Det finns ju också våld från personal i vård och omsorg. Det är anmärkningsvärt med de stora skillnader i benägenhet att anmäla enligt lex som redovisar. Det gäller skillnader regionalt men också skillnad mellan offentlig och privat verksamhet. Jag hoppas att man kan ändra på detta med en översyn. Vi har också våld från okända. Om vi koncentrerar oss på våld i nära relationer har det sagts några sanningar här som förtjänar att upprepas. Våld är alltid en brottslig handling. Det är viktigt att komma ihåg. Någon sade att den som utövar våld eller utsätts för våld inte alltid är medveten om att det är en onormal och brottslig handling som man utövar eller utsätts för. Det är en speciell problematik att det uppfattas som normalt. Den som blir utsatt är ofta, men inte alltid, i en beroendeställning. Det kan vara en mycket stark beroendeställning, om man är svårt funktionshindrad eller har mycket nedsatt autonomi. Vi har sett exempel på våld som har pågått länge och som fortsätter fastän man blir äldre. Vi har sett exempel på sådant som uppstår eller förvärras av en sjukdom. Det kan vara en stroke eller en demenssjukdom eller något annat som förändrar situationen. Det kan vara våld och hot som har funnits men som blir förvärrat av att den som är utsatt blir skör och möjlig att utöva våld mot på ett annat sätt . När pappa var stor och stark var det något annat än när pappa är gammal och skör. PRO tog upp frågan om anhörigvårdare som vill väl men som inte alltid klarar av det. går ilskan mot sjukdomen eller funktionshindret över i en ilska mot den person som har sjukdomen eller funktionshindret. Det är en ilska som man har svårt att hantera. Det finns en sak som är homogen för äldre. Det är att äldre är storkonsumenter av vård och omsorg. Det betyder att äldre mer än någon annan grupp i samhället möter personal som har till uppgift att hjälpa dem. unika möjligheter att agera och att upptäcka och åtgärda via personalen. Det har vi sett exempel på från och . Jag tycker att nästa steg måste bli att vi agerar också på nationell nivå. Jag skulle gärna se att man hade kompetenskrav på personalen i äldreomsorgen. Jag skulle gärna se en nationell satsning på kompetensutveckling för personal i vård och omsorg som möter den här typen av problematik. Jag skulle gärna se ett förbättrat anhörigstöd där det finns möjlighet att tala om och våga erkänna att det faktiskt var så att jag skakade min man eftersom jag blev så arg och att man får hjälp så att det inte drivs vidare. Jag skulle också gärna se att tog initiativ till att statistiken också omfattar de riktigt gamla och även dem med nedsatt autonomi som ofta utelämnas i statistiska undersökningar. Jag skulle gärna se att man skaffar sig en bättre bild av problemet och kanske tar initiativ till nationellt stöd eller nationell rådgivning om hur kommunerna på ett systematiskt sätt kan och bör arbeta med de här frågorna. Dagens hearing har varit ett initiativ från socialutskottet över alla partigränser. Det är viktigt att poängtera. Jag hoppas att det betyder att vi nu gemensamt sätter frågan om att förhindra våld mot äldre högt på dagordningen. Tack alla medverkande! Offentlig utfrågning på temat våld mot äldre socialutskott >20årig fokusering på och forskning inom problemområdet För riktlinjer för demensvård gjort en litteraturgenomgång av >600 referenser, 124 relevanta för våld i vården av personer med demenssjukdom Låg grad av evidens men .. 2007/08:RFR4 BILAGA 70-talet första rapporterna från 1985 första studien i () 1986 kom frågan till 1994 doktorsavhandling (Saveman) 1997 våld i vården-projekt - INPEA, WHO, FN, 2006 - World 15/6 2006 licentiatavhandling (Sandvide) 2007 doktorsavhandling () Axplock av forskning (Saveman et al.) Distriktssköterskors och distriktsläkares medvetenhet om äldre och övergrepp Vård av personer med demens inom akutsjukvården Övergrepp mot äldre inom särskilda boenden Äldre personers och stödorganisationers uppfattning om övergrepp mot äldre Risk indikatorer, screening- och definitionsfrågor Våld i vården ett cirkulärt fenomen BILAGA 2007/08:RFR4 Hinder för åtgärder och forskning Ingen säker offentlig statistik Lågprioriterat område på alla nivåer, svårt få medel, fåtal intresserade forskare Övergrepp mot äldre går emot vår föreställning om ett gott och tryggt åldrande Våld mot äldre - Vad är det vi pratar om? Offer, förövare, vittnen 2007/08:RFR4 BILAGA Vad är det vi pratar om? Definition ett exempel: Våld mot äldre är en enstaka eller upprepad handling, eller frånvaro av önskvärd/lämplig handling, som utförs inom ett förhållande där det finns en förväntan på förtroende och som förorsakar skada eller smärta hos en äldre person Ingen klarhet i vad vi pratar om (ingen enad definition) Risker med att man avslöjar vad som pågår BILAGA 2007/08:RFR4 Situationer av våld/övergrepp Den äldre som utsätts Vem som helst - Situationer av våld/övergrepp förekommer ofta i nära relationer och inkluderar ofta kommunikationssvårigheter 2007/08:RFR4 BILAGA Andra faktorer av betydelse för att det kan gå snett En ohållbar och dålig relation Personer med demenssjukdom löper ca två gånger större risk än andra att utsättas. Om man dessutom har en hög grad av problematiska beteendeförändringar Så ökar risken ännu mer BILAGA 2007/08:RFR4 Våld ute på stan 2007/08:RFR4 BILAGA Våld har alltid förekommit Att göra gott som blir ont Hon/han är så förändrad BILAGA 2007/08:RFR4 Personalens lojalitet mot vem? Personalens arbetsplats är de äldres boende det kan leda till konflikt 2007/08:RFR4 BILAGA Äldre personer är utsatta för övergrepp av professionella har kännedom om faktiska fall & risksituationer De professionella har svårt att finna former för att ingripa och åtgärda Det föreligger brist på kunskap och information Vad vi inte vet och vad vi behöver veta mer om Kontrollerade studier om tex utbildningens betydelse för minskat antal fall av våld mot äldre inom t ex vården Ett inifrånperspektiv, dvs fånga upp berättelser från familjer Mer stringenta studier om omfång och orsaker Mer interventioner för att minska lidandet Mer civilkurage för att avslöja och ingripa BILAGA 2007/08:RFR4 Vad kan hjälpa? Att både som offer och förövare får berätta om sin situation och få hjälp Att som vittne våga vara whistleblower Att arbetsledare finns till hands för personalen Att erbjuda utbildning och handledning Att ge det stöd som efterfrågas Alla möten är etiska Involverad i varandras liv 2007/08:RFR4 BILAGA Mest betydelsefullt verkar det vara att ha en god relation och en tydlig och klar kommunikation som fungerar med de som är nära (familj och vårdare) Det är omoraliskt att inte ingripa när man misstänker övergrepp mot andra människor oberoende av ålder. Om man inte reagerar och agerar kan man anses vara medskyldig. Tack för mig! BILAGA 2007/08:RFR4 Våld mot äldre så här ger vi personal inom stöd att agera Att medvetandegöra att funktionshindrade och äldre inte står fria från våld Att ta fram en modell för handläggning av kvinnofridsärenden 2007/08:RFR4 BILAGA Utbildningen har gett personalen kunskap om: Att våga se fråga - agera Var man kan finna stöd Hur man hanterar en misstanke BILAGA 2007/08:RFR4 Riktlinjerna skall ge kunskap om.. Vilket förhållningssätt man bör ha Information och stöd till kvinnan Vilka befogenheter man har som anställd och praktiskt stöd i Att anmäla eller inte anmäla 2007/08:RFR4 BILAGA Samordna befintliga resurser Arbetsgrupp BILAGA 2007/08:RFR4 2007/08:RFR4 BILAGA BILAGA 2007/08:RFR4 Offentlig utfrågning på temat våld mot äldre Nationellt centrum för kunskap om mäns våld mot kvinnor 2007/08:RFR4 BILAGA Inrättades 1994 (SOU94:56) Gemensamt åtagande mellan regeringen och i län Nationellt om mäns våld mot kvinnor Nationellt program för omhändertagande av offer för våldtäkt till organisationer och myndigheter BILAGA 2007/08:RFR4 En vinternatt inkommer , , med polis till akuten. NCK Hon har hittats utomhus utan ytterkläder och till en början vill hon eller kan hon inte berätta vad som har hänt. Vid undersökning finner man utspridda blåmärken över hela kroppen. Efter ett längre samtal berättar något motvilligt och mycket skamset att hennes son , , som tillfälligt bor hos henne i berusat tillstånd gett sig på henne med knytnävarna samt ett bälte för att få henne att ge honom pengar. Han har efter misshandeln kastat ut från hennes eget hus. 73-årig kvinna söker vård pga långvarig yrsel. Stödinsatser sätts in och kvinnan behöver inte söka sjukvården lika ofta. Längre samtal med patienten. På direkt förfrågan om våld berättar hon att hon bor tillsammans med åldrig make som alltid misshandlat henne psykiskt och fysiskt men att detta förvärrats efter att han fått en stroke . Trots de friande utredningarna berättar patienten att hon fortfarande inte mår bra. Helt normal undersökning. diffusa besvär med yrsel, illamående. Utredning påbörjas som utfaller helt normalt. 2007/08:RFR4 BILAGA 73-årig kvinna söker vård pga långvarig yrsel. Helt normal undersökning. Genom att ställa frågan om våld i ett tidigt stadium synliggörs kvinnan och hennes lidande kan minskas. Hälso- och sjukvårdens ansvar: Vad kännetecknar våld i en nära relation i allmänhet och vad är viktigt att tänka på i synnerhet när det är en äldre kvinna som drabbas? Fråga, lyssna och tro på vad kvinnan berättar Bästa sättet att få reda på om psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld har skett BILAGA 2007/08:RFR4 Nationellt centrum för kunskap om mäns våld mot kvinnor Mäns våld mot kvinnor i nära relationer - en kunskapsöversikt En kunskapsbank och ett verktyg som kan inspirera och vägleda vidare arbete. Täcker in en bredd av problemkomplexet mäns våld mot kvinnor på ett lättillgängligt sätt. Lämpar sig väl som kursmaterial och till studiecirklar. 2007/08:RFR4 BILAGA Offentlig utfrågning, socialutskott Hur vanligt är våld mot äldre? Vilka är mest drabbade? Vilken karaktär har våldet? När, var, hur? Hur ser utvecklingen ut? Ökar det, blir det grövre? Hur kan våldet förebyggas? BILAGA 2007/08:RFR4 Offertrygghetsstudier: äldres uppgifter våld & oro / icke-deltagande / känsliga frågor Kriminalstatistik: Enbart det som anmäls till polis Svårt men möjligt särskilja äldre i specialstudier Sjukhusdata: våld som lett till inskrivning Enbart de mest allvarliga fallen Dödligt våld: Få fall men i princip alla händelser N T U 2 0 0 6 1 6 -7 9 å r 6 5 -7 4 å r 7 5 -7 9 å r M is s h a n d e l S C B 2 0 0 4 -0 5 1 6 -8 4 å r 6 5 -7 4 å r 7 5 -8 4 å r V å ld e lle r h o t -Utsattheten minskar med ålder? Inte givet i gruppen äldre -Äldre rapporterar främst utsatthet för hot -Typ av våld skiljer sig åt: -Äldre utsätts för våld hemma/institution; inte arbete eller krogen -Men detta framkommer inte tydligt i offerundersökningarna - Istället hot på allmän plats som anges som vanligast 2007/08:RFR4 BILAGA Utvecklingen av våld mot äldre (1) Offerundersökningar (SCB): andel utsatta våld eller hot 1990-2005 vå ld e lle r h o t: 1 6 -8 4 (U L F ) 6 5 -7 4 7 5 -8 4 av äldre, dvs ca 25 000 äldre Små förändringar över tid Utvecklingen av våld mot äldre (2) Sjukhusdata: antal inskrivna pga våld 1990-2005 -2500 totalt därav ca 100 äldre. -Lite fler män än kvinnor. -Små förändringar över tid BILAGA 2007/08:RFR4 Utvecklingen av våld mot äldre (3) Dödligt våld mot äldre (+ ) 1990-2005 -Ungefär 12 äldre offer . familj/bekant. -av offren män och kvinnor Nationella trygghetsundersökningen (NTU-Brå) Andel som känner stor oro över brottsligheten 2005 bland personer mellan och bland samtliga (16- ). -Något fler äldre oroliga över brottsligheten 2007/08:RFR4 BILAGA Nationella trygghetsundersökningen (NTU-Brå) A n d e l g a n s k a e ll e r m y c k e t o tr y g g a v i d u t e vis te ls e s e n k v ä ll å r 2 0 0 5 . 65 - 7 9 å rin g a r j ä m fö rt m e d s a m tlig a p e rs o n e r (1 6 -7 9 å r). 4 0 ,0 0 A n d e l o tr yg g a s o m in te g å r u t 6 5 -7 9 å r S a m tlig a -Något fler äldre otrygga utomhus -Betydligt fler äldre än unga går ej ut pga otrygghet Våld mot äldre: en sammanfattning Våld mot äldre verkar inte ha ökat Oro för våld och otrygghet mer förekommande. Men de flesta äldre är trygga Våldet bland äldre skiljer sig från övrigt våld Sker ofta i hemmet från familj eller anställda vid institutioner Forskning visar på en dold, sårbar och utsatt position Svårt för rättsväsendet. Brå har regeringsuppdrag om våld mot funktionshindrade Tar upp samma problem, redogör för brottsförebyggande åtgärder BILAGA 2007/08:RFR4 En fjärdedel av befolkningen mellan utsätts för brott. Var tionde person i befolkningen mellan utsätts för brott mot person. 2007/08:RFR4 BILAGA Statistik över våld mot äldre Anmälda brott efter brottstyp1, målsägarens2, 3 ålder, Framkallande av fara. Fullbordat mord mot kvinna4 Fullbordat mord mot man4 Försök till mord mot kvinna Försök till mord mot man Grov misshandel mot kvinna Grov misshandel mot man Vållande till annans död. Vållande till kroppsskada. 1 Brottstyperna kan ha flera målsägare 2 Målsägarna är bruttoredovisade 3 Målsägarna kan förekomma i flera brottstyper 4 Statistiken över anmälda fullbordade mord är högre än det faktiskta antalet mord 5 I statistiken över vållande till annans död ingår inte trafik- eller arbetsolycka Ungefär tre fjärdedelar av den vuxna befolkningen känner sig ganska eller mycket trygga när de går ut ensamma sent i sitt eget bostadsområde. Ju äldre en person är, desto mer oroad över brottsligheten i samhället är man, trots att äldre är utsatta för brott i ringa omfattning och att utevistelse i brottsfrekventa miljöer i stort sett upphört. Unga oroar sig för våldsbrott medan äldre oroar sig för inbrott. BILAGA 2007/08:RFR4 Polisens arbete mot brott mot äldre Arbetet mot brott mot äldre personer är prioriterat inom Polisen. Den här typen av brottslighet varierar stort över året, och därför bevakas brottsutvecklingen extra noga vad gäller brott mot äldre. Polisens bild av brott mot äldre överensstämmer med den bild som presenteras i Nationella Trygghetsundersökningen 2006, dvs. att våld är mycket ovanligt medan tillgreppsbrott dominerar avseende brott mot äldre. Eftersom våld mot äldre är mycket ovanligt, riktas de flesta av polisens åtgärder mot tillgreppsbrott som drabbar äldre. Polisens arbete mot brott mot äldre, forts. I varje polismyndighet finns en analysenhet, kriminalunderrättelsetjänst, vars uppgift är att följa brottsutvecklingen i myndigheten. Kriminalunderrättelsetjänsten prioriterar uppföljningen av den brottslighet som drabbar äldre. 2007/08:RFR4 BILAGA Exempel på polisens insatser Särskilt utsedda utredare för brott mot äldre Information om tillvägagångssätt och signalement på gärningspersoner sänds ut i informationsnätverk, och vidarebefordras till personal i yttre tjänst som ökar bevakningen i brottsdrabbade områden. Spårsäkring genomförs på brottsplatserna. Den nya DNA-lagstiftningen har inneburit att flera brottsserier mot äldre har kunnat upp. Polisinsatser som genomförs dokumenteras i en nationell databas, som samtliga myndigheter har tillgång till. Polisen i har i samverkan med tagit fram ett informationsmaterial som riktar sig till äldre. Informationsmaterialet består av en broschyr och film, med tillhörande studiehandledning.Vi får strax höra mer om detta. Polisen i samverkade med det lokala brottsförebyggande rådet under temat och arrangerade en temadag i Stadshallen med föredrag och utställningar. i har vi haft ett myndighetsgemensamt projekt riktat mot åldringsbrott (PanterII). Projektet var inte specifikt inriktat på våldsbrott utan mera traditionella åldringsbrott. Våld och övergrepp inom vård och omsorg Våld och övergrepp från närstående Våld och övergrepp från utomstående BILAGA 2007/08:RFR4 Våld inom vård och omsorg Ledningssystem för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LVU, LVM, LSS SOSFS 2000:5 och SOSFS 2005:8 (revidering pågår klart ) Ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården Våld från närstående eller utomstående 2002/2003: Projektmedel för kvinnofridsutbildning för personal inom hemtjänst i och Målet var att ge personalen större kunskap om hur de kan upptäcka våld och att få en ökad beredskap att agera 2007/08:RFR4 BILAGA Våld från närstående eller utomstående Utvecklingsmedel till förstärkt kvinnojoursverksamhet () Bedömningskriterier för tillsynen av arbete med våldsutsatta kvinnor .... () Kvalitetssäkring av bedömningsinstrument för arbete med våldsutsatta kvinnor .... () Vägledning för arbete med våldsutsatta kvinnor .... Samordning av uppdragen: /IF 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag