eunbil · GU0N2413 · 2007-05-16 00:00:00 — , innovation och näringsutveckling Kommissionens meddelande Kunskapsöverföring mellan akademi och industri samt det tyska initiativet IPR Charter för hantering av immaterialrättsliga frågor. - COM(2007) 182 final; Improving knowledge transfer between research institutions and industry across Europe: embracing open innovation. - SEC(2007) 449; Voluntary guidelines for universities and other research institutions to improve their links with industry across Europe. - 8434/07; Initiative for a charter for the management of intellectual property from public research institutions and universities En stark kunskapsbas är en av traditionellt starkaste tillgångar och har bidragit till att har världsklass-forskning inom flera områden. utmanas nu av det ändrade forskningslandskapet liksom betydelsen av globalisering av marknader och industrier. I kommissionen innovationsstrategi underströks betydelsen av kunskapsöverföring och teknikspridning mellan bland annat universitet och högskolor och industrin. Här presenteras ett antal idéer om hur detta kan förbättras. Syftet är att få investeringar inom forskning och utveckling att starkare bidra ökad europeisk konkurrenskraft och tillväxt i näringsliv. I kommissionens meddelande om kunskapsöverföring (Knowledge Transfer KT) presenteras ett antal idéer om hur offentlig forskning vid universitet, högskolor och institut (UoHoI) i större utsträckning kommer näringsliv och samhälle till del och bidrar till stärkt konkurrenskraft och ökad tillväxt i . Förslag ges till hur industri och akademi kan arbeta tillsammans mot en kunskapsekonomi, där KT är fundamental. Ett centralt begrepp i detta är öppen innovation (Open Innovation), där industri kombinerar egen FoU med extern för att öka sin konkurrenskraft, och där offentlig forskning ses som en strategisk resurs. Man vill skapa gynnsamma förutsättningar för framgångsrik KT, dels genom att fokusera på den breda kompetens personal vid KT-enheter vid UoHoI behöver besitta, där t.ex. UK:s arbete med ackreditering nämns, samt genom att ge UoHoI tillräcklig autonomi för rekryteringen av KT-personal. Det föreslås även att göra befintliga resurser med tillgängliga, bl. a. genom samverkan mellan KT-personal vid olika institutioner (pooler) samt genom patentsamverkan (patentpooler), där institutioner genensamt får lättare att nå kritisk massa av patent, som bas för innovation till privat sektor. Man vill även verka för att stärka den entreprenörsmässiga mentaliteten. Som viktiga faktorer till detta nämns stöd för hanterandet av publicering kontra patentering av forskningsresultat, ägande och utnyttjande av patent, mobilitet av personal mellan UoHoI och industri, samt vikten av att höja meritvärdet för aktiviteter kopplade till kunskapsöverföring i en akademisk karriär. För att förverkliga idéerna krävs samverkan på medlemsstatsnivå och EU-nivå. Det föreslagna EIT, , nämns som exempel på instans där KT-aktiviteter kommer att vara centrala. Man tar även upp vikten av satsningar för att stimulera interaktioner mellan UoHoI och små och medelstora företag, , samt att ha jämförbara indikatorer på innovationsrelaterade aktiviteter för att kunna spåra effekter av insatser. Vad gäller finansiellt stöd, föreslås fullkostnadsredovisningssystem för UoHoI, där så redan inte görs, för att undvika ev. konflikter med statsstödsregler. Finansieringsmässigt tas , ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration (FP7) samt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) upp som medel som kan användas i stärkandet av KT. I bilaga SEC(2007) 449 presenterar KOM riktlinjer till UoHoI som kan användas för stöd vid utvecklande av system för kunskapsöverföring. Dessa är frivilliga att följa. Det tyska ordförandeskapet lade till det informella ministerrådet i Würzburg fram ett med förslag att det upprättas en Charter för hantering av immaterialrättsliga frågor vid forskningssamarbete. Denna charter skall vara en rekommendation, dvs. inte bindande till sin karaktär, och rikta sig till såväl medlemsstaterna som universitet och deras samarbetspartners. Bakgrunden är den betydelse som har tillmätt de immaterialrättsliga frågorna som det saknas ett inom EU framtaget regelverk för hantering av immateriella rättigheter vid statliga forskningsinstitutioner och universitetOrdförandeskapet menar att det finns flera aspekter som en Charter bör adressera: Bristande kunskap om möjligheter till kommersialisering Olika traditioner vad gäller immateriella rättigheter inom akademi och näringsliv Låg investering från den privata sektorn i FoU Otillräckligt utnyttjande av FoU för att stärka industrins konkurrenskraft Ordförandeskapet föreslår att ett antal principer för hantering av immateriella rättigheter läggs fast. Dessa avser internationellt forskningssamarbete samt en uppförandekod som skall gälla vid med industrin gemensamma forskningsprogram, uppdragsforskning samt statlig finansierad forskning. (Anm. Se tredje strecksatsen s. 3) Avslutningsvis föreslår ordförandeskapet att kommissionen inrättar en rådgivande funktion för immaterialrättsliga frågor och pekar ut som en möjlig hemvist för en sådan aktivitet. Chartern kommer att bli frivillig att följa. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa I meddelandet om kunskapsöverföring nämns att man ev. avser att ta upp frågan om vem som skall anses vara rättighetshavare vad gäller uppfinningar som gjorts i tjänsten, det s.k. lärarundantaget. är denna fråga dock inte inkluderad i meddelandet. IPR Chartern är frivillig, vilket medger skillnader i medlemsstaternas lagstiftning. ställer sig bakom huvuddragen i förslagen inom kunskapsöverföring. Att förbättra kunskapsöverföringen mellan akademi och industri ligger i linje med svensk inriktning och arbetar nationellt redan aktivt med olika satsningar inom detta område. har dessutom verkat aktivt för att kunskapsöverföring har blivit mer framträdande i det 7:e ramprogrammet för forskning och utveckling, och ser positivt på ett ytterligare större europeiskt fokus inom området. Riktlinjerna till UoHoI om kunskapsöverföring kan vara värdefulla i upprättandet av fungerande system, som frivilligheten ger viktigt spelrum. Vad gäller IPR Charter instämmer i vikten av att hantera immaterialrättsliga frågor på ett professionellt sätt. Förslagen kan underlätta såväl internationellt samarbete som samverkan mellan industri och akademi. Det immaterialrättsliga området är inte helt harmoniserat inom EU, t.ex. finns olika syn på vem som skall anses vara rättighetshavare när en uppfinning gjorts i tjänsten. En förutsättning för vårt positiva ställningstagande är därför att Chartern är frivillig. Materialet har ej remitterats. Fortsatt behandling av ärendet En positiv respons från MS indikerar för KOM forstsätta att arbeta med förslagen. Rättslig grund och beslutsförfarande