eunbil · GU0N2409 · 2007-05-16 00:00:00 — Forskning, innovation och näringsutveckling Europeisk rymdpolitik Europeiska rymdprogrammet är ett gemensamt möte mellan och det europeiska rymdorganet på ministernivå. skall övervaka samarbetet mellan och EU enligt vad som stadgas i artikel 8 i det ramavtal om rymdsamarbete mellan kommissionen och som trädde ikraft . kan inte ta några formella beslut eller binda medlemsländerna, men ge riktlinjer, råd och rekommendationer vad gäller samarbetet enligt ramavtalet. De formella besluten tas var för sig inom EU:s respektive enligt varje organisations egna regler och procedurer. 8861/07, Resolution on Space Policy 9052/07 European Space Policy, COM (2007) 212 final Den europeiska rymdpolicyn (European Space Policy, ESP) är ett dokument som tagits fram gemensamt av kommissionen och . Den syftar till stärka koordineringen av EU:s, ESA:s och medlemsstaternas satsningar på rymdområdet. Meddelandet behandlar de strategiska målen, viktiga tillämpningsområden, vetenskap och forskning, industrifrågor och styrningsfrågor. välkomnar förslaget till europeisk rymdpolicy. Den bidrar till att definiera målen för den europeiska rymdverksamheten, förtydliga ansvarsförhållandena samt bidra till ett effektivare resursutnyttjande. stöder förslaget till resolution, och anser att den bör godkänna (endorse) meddelandet om europeisk rymdpolicy. Den europeiska rymdpolicyn beskriver hur rymden erbjuder många möjligheter och verktyg för att hantera samhällets utmaningar och behov. Det gäller såväl förbättrade väderleksprognoser, navigationstjänster, jordövervakning och kommunikation, som möjligheter till forskning om jorden och universum. Den europeiska rymdpolitikens strategiska mål skall vara: att utveckla och utnyttja rymdtillämpningar för politiska mål, företag och medborgare, inklusive miljöområdet och globala klimatförändringar, att möta behov av säkerhet och försvar, att säkerställa en stark och konkurrenskraftig industri som främjar innovation, tillväxt och som levererar tjänster av hög kvalitet, att bidra till det kunskapsbaserade samhället genom satsningar på rymdbaserad forskning samt genom att utforska rymden i internationellt samarbete samt att säkerställa tillgång till nya och kritiska teknologier och system, för att säkerställa oberoende europeiska rymdtillämpningar. Avsnittet behandlar ett antal viktiga tillämpningsområden: Satellitnavigering och , Jordobservation och GMES (Global Monitoring for Environment and Security), satellitkommunikation samt säkerhet och försvar. Grunder (Foundations) Avsnittet behandlar vetenskap och forskning, den internationella och utforskning av solsystemet samt tillgång till rymden, vilket avser bärraketer. En konkurrenskraftig europeisk rymdindustri Betydelsen av en konkurrenskraftig europeisk rymdindustri framhålls, liksom att detta kräver tydliga politiska mål när det gäller rymdaktiviteter och resurser för att uppnå målen. Styrning (Governance) I avsnittet om styrning av rymdverksamheten behandlas det institutionella ramverket, och EU:s och ESA:s resp. roller beskrivs. EU skall leda och samordna den politiska samordningen av användarnas behov, medan skall utveckla teknologier och forskning. framhålls som en stabil grund för samarbetet mellan EU, och medlemsstaterna. Det konstateras också att skillnaderna mellan EU och i arbetssätt, rutiner och medlemsstater kan leda till problematiska beslutsprocesser, vilket redan konstaterats i . Det europeiska rymdprogrammet är en inventering av pågående satsningar. Dokumentet finns med som bilaga till meddelandet. Det syftar till att främja en bättre transparens och samordning av ESA:s, EU:s och medlemsstaternas olika satsningar. behöver upprätthålla sin roll som attraktiv internationell samarbetspartner, och ha förmåga att utöva ledarskap inom vissa områden. måsta värdera i vilka sammanhang man ska vara beroende av internationella samarbeten och när man bör upprätthålla ett oberoende. EU ska företräda när det gäller och programmen, medan ska företräda när det gäller forskning, bärraketer, teknologi och bemannad rymdfart. Resolutionen följer meddelandets struktur och behandlar Vision för och övergripande strategi, Fortsatta steg Program och implementering, Säkerhet och försvar, Tillgång till rymden, Internationella rymdstationen och utforskning, Forskning och teknologi, Styrning (Governance), Industripolitik och Internationella relationer. Det finns en reservation och ett förslag på text-tillägg när det gäller skrivningar om möjlig användning av satellitsystem för försvarsändamål. Frågan behandlas bilateralt inför Coreper . Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa Meddelandet innehåller inte förslag med direkta effekter på svenska regler. är medlem i det mellanstatliga Europeiska rymdorganet som utgör exekutivt rymdorgan för medlemsstaterna. I ESA:s konvention (konventionen angående upprättande av ett europeiskt rymdorgan, , publicerad i SÖ 1976:53) framgår att organisationen har som ändamål att för uteslutande fredliga ändamål tillhandahålla och främja samarbete mellan inom rymdforskning, teknologiutveckling och rymdtillämpningar. Därutöver fastställer konventionen att ESA:s roll är att utarbeta och genomföra en långsiktig europeisk rymdpolitik. är part i rymdfördraget (publicerad i SÖ 1967:7), räddningsavtalet (publicerad i SÖ 1969:37), skadeståndskonventionen (publicerad i SÖ 1976:35) och registreringskonventionen (publicerad i SÖ 1976:43). Den svenska rymdlagstiftningen utgörs av två författningar för genomförande av dessa folkrättsligt bindande konventionsåtaganden. Författningarna är lag (1982:963) om rymdverksamhet och förordning (1982:1069) om rymdverksamhet, med regler om svensk jurisdiktion över rymdverksamhet, tillstånd för icke-statlig rymdverksamhet, skadeståndsansvar, tillsyn över rymdverksamhet samt registrering av föremål för vilka är att anse som utsändande stat. Meddelandet innehåller förslag på åtgärder som kan få budgetära konsekvenser. Resolutionen binder dock inte medlemsstaterna till några åtaganden. Vår övergripande ståndpunkt är att den europeiska rymdpolicy som presenteras gemensamt av och EU är viktig för att beskriva målen för den europeiska rymdverksamheten, förtydliga ansvarsförhållandena samt bidra till ett effektivare resursutnyttjande. Vi anser vidare att ramavtalet mellan EU och utgör en god grund för samarbetet och välkomnar en fortsatt utveckling av samarbetsformerna. Rymdtekniken kan ge viktiga bidrag inom miljöforskningen och för ökad kunskap om globala klimatförändringar. Den europeiska rymdverksamheten kan utnyttjas mer för att stärka intresset bland unga för naturvetenskap och teknik. Vi accepterar skrivningarna om användning av satellitteknik för försvarsändamål eftersom det finns tydliga refererenser till kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. Vi stöder att resolutionen godkänner (Endorses) meddelandet om europeisk rymdpolicy. Förslaget har ej remitterats. Fortsatt behandling av ärendet Implementeringen av den europeiska rymdpolitiken kommer att fortsätta inom ramen för EU:s och ESA:s gemensamma arbetsgrupp . Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 8 i ramavtalet mellan och EU, som är baserat på artiklarna 170, 300.2 och 300.3 i EG-fördraget.