urf · GUA5URF3 · 2007-01-01 00:00:00 — I den finländska finns 14 fackutskott och stora utskottet. Deras sammansättning följer styrkeförhållandena i . I fackutskotten medverkar 17 riksdagsledamöter, i finansutskottet 21. Beroende på hur mycket arbete det finns sammanträder utskotten . En riksdagsledamot sitter i genomsnitt i två utskott. Utskottens mandatperiod varar hela valperioden ut, dvs. tjänstemän hör antingen till eller till särskilda förvaltningsenheter, som är statsrevisorernas kansli, och justitieombudsmans kansli. Kansliet sköter de uppgifter som hör till . har drygt 400 anställda. Dessutom betalar lön åt riksdagsledamöternas assistenter. Talmannen och vice talmännen samt fyra i början av valperioden valda riksdagsledamöter utgör kanslikommissionen. Kansliet är underställt kanslikommissionen. leder, övervakar och utvecklar och ekonomi. Med undantag för generalsekreteraren utnämner kanslikommissionen tjänstemännen vid och avgör alla viktiga frågor som har med och ekonomi att göra. Chef för kansliet är generalsekreterare, som också tjänstgör som talmannens juridiska rådgivare. Den finländska framtidsutskott (FrU)26 bereder ärenden som remitterats till det och lämnar på begäran utlåtanden till andra utskott om framtidsfrågor som anknyter till deras behörighet. behandlar frågor som har samband med faktorer och modeller för den framtida utvecklingen. Utskottet utför utredningar som har med framtidsforskning, även metodologiska frågor, att göra. Vidare är utskottet ett parlamentariskt organ {tetunnus}=tuv01&{kieli}=ru. BILAGA 5 FINLÄNDSKA FRAMTIDSUTSKOTT för utvärdering av den tekniska utvecklingen och dess konsekvenser för samhället. riksdag är enligt uppgift det första parlamentet med ett utskott som specialiserat sig särskilt på framtidsfrågor. har 17 medlemmar och 9 ersättare. har beslutat att regeringen ska presentera en framtidsredogörelse för åtminstone en gång per valperiod. Behandlingen av denna redogörelse är framtidsutskottets viktigaste uppgift. I början av en valperiod väljer utskottet dessutom vissa teman som det inriktar sig på vid sidan av de löpande riksdagsärendena. godkände ett initiativ om att regeringen till skulle lämna en redogörelse om landets utvecklingsalternativ på lång sikt. inrättade 1993 ett tillfälligt framtidsutskott med uppdrag att ta fram ställningstaganden till regeringens strategier. Utskottets arbete ledde till att beslutade att regeringen ska lägga fram en framtidsredogörelse för åtminstone en gång per valperiod. Därmed skapades en ny form av politisk dialog mellan regering och riksdag om kärnfrågorna för framtid. var tillfälligt fram , men i samband med att fick en ny grundlag bestämde att framtidsutskottet ska vara ett permanent utskott. -bereder till utskottet remitterade riksdagsärenden, exempelvis betänkandet om regeringens framtidsredogörelse -ger på begäran utlåtanden till andra riksdagsutskott i frågor som gäller framtiden -behandlar frågor som påverkar framtidsutvecklingen i landet -genomför utredningar som har med framtidsforskning att göra -är det parlamentariska organet för utvärdering av den tekniska utvecklingen och dess konsekvenser för samhället (TA). Det är framtidsutskottet som tar fram svar på regeringens framtidsredogörelse, som lämnas varje valperiod. De viktigaste temana i framtidsredogörelsen för valperioden 20032007 Ett gott samhälle för människor i alla åldrar är befolkningsutvecklingen, befolkningspolitiken och förberedelserna inför den förändrade åldersstrukturen. Under förra mandatperioden (19992002) svarade framtidsutskottet med ett betänkande på regeringens framtidsredogörelse Balanserad utveckling i . Här behandlades utsikterna med avseende på befolkningen, produktionen och sysselsättningen för olika områden . godkände utskottets betänkande . FINLÄNDSKA FRAMTIDSUTSKOTT BILAGA 5 lämnade vidare sitt betänkande om en åtgärdsmotion om målsättningen för befolkningspolitiken. kom utskottet med utlåtanden om bl.a. statsbudgeten för de olika åren. I sitt utlåtande 2001 tog utskottet även ställning till förfarandet med budgetram. Ett utlåtande lämnades om den nationella klimatstrategin (2001) samt om ansökan från om byggandet av ett kärnkraftverk (2002). Utskottet utarbetade med olika remissdokument, bl.a. Tio smärtpunkter i framtidens arbetsliv och Arbetslivets framtid i framtidspolitiska riktlinjer. tog på utskottets uppdrag fram utredningen om ekonomin och sysselsättningen på lång sikt (Globaliseringen en nådastöt för arbetslivet? Ekonomi och sysselsättning ). Under förra valperioden grundade utskottet diskussionsforumen Kloka män och kvinnor samt Dagens unga morgondagens vuxna som s.k. sparringpartner för utskottet. Utvärdering av teknikens samhälleliga konsekvenser En annan viktig uppgift som framtidsutskottet har är att utvärdera teknikens samhälleliga konsekvenser. Som stöd för sitt arbete beställer utskottet utredningar från forskningsinstitutioner. I parlamentariska sammanhang avser teknikutvärdering bedömning av de samhälleliga konsekvenserna av forskningsresultat och införande av ny teknik. Utskottet utgår då från de frågor och behov som framkommer i parlamentet. Under förra valperioden grundade utskottet ett TA-nätverk som expertforum för teknikutvärdering och deltog i de Framtidsforum som ordnades av (statsrådet) och . Utskottet har genomfört följande teknikutvärderingar: -Det intresserade, stimulerande och kreativa informationssamhället inför framtidens utmaningar, /2004 -Framtiden för hälso- och sjukvården i Scenarier och strategier för tryggande av servicesystemet, förutredning (sammandrag), /2004 -Att leda innovativa miljöer och organisationer (sammandrag), /2004 -Praxis för teknikutvärdering inom en jämförelse, /2004 -Forskning om människans arvsmassa och stamceller framtidspolitiska utmaningar och utveckling av lagstiftningen (resumé och ställningstagande), /2003 -Den regionala innovationsverksamhetens betydelse och utvecklingsutmaningar i , slutrapport (sammandrag samt resumé och åtgärdsförslag godkända av framtidsutskottet), /2003 -Socialt startkapital och IT, slutrapport (resumé och åtgärdsförslag godkända av framtidsutskottet), /2003 -Den regionala innovationsverksamheten i , dess tillstånd, betydelse och utvecklingsutmaningar, förutredning (sammandrag), /2002 BILAGA 5 FINLÄNDSKA FRAMTIDSUTSKOTT -Förnybara energikällor fram i (sammanfattning), /2002 -Socialt kapital och utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik, förutredning (sammandrag), /2002 -Energi 2010 (sammandrag), /2001 -Framtida planering för att underlätta äldre personers självständiga liv och för geronteknologi, slutrapport (sammandrag), /2001. arbete har en tydlig internationell orientering. Utskottet söker aktivt information om de senaste sociala och tekniska innovationerna ute i världen. Utskottet deltar i många internationella parlamentariska sammanträden och konferenser. Från förra valperioden kan följande nämnas. Tillsammans med ordnade utskottet en internationell rundabordskonferens i under rubriken , Technology and Innovation Policy; Parliamentary Perspective. Utskottet engagerade sig internationellt genom att delta i bl.a. EPTA:s verksamhet och var dess ordförande . Utskottet deltog vidare i EUREKA:s verksamhet, som syftar till att gynna forsknings- och utvecklingsarbete i fria former mellan olika stater för att förbättra den europeiska konkurrenskraften. Utskottet deltog dessutom i Europeiska kommissionens framtidsseminarier om den tekniska utvecklingen. var ordförande i (Initiative) och deltog i de teleworkkonferenser som ordnades i anslutning till EPRI-konferenserna. Utskottet deltog i i (2002) för bärkraftig utveckling och () i (2002). godkände framtidsutskottet som medlem i IPAIT. Utskottet deltog även i världskonferensen om åldrande (2002); konferensen on Electronic Democracy (2001, 2002) samt (2001, 2002). Genomförandegruppens synpunkter på utkast till betänkandehandbok Inom riksdagsförvaltningen pågår ett arbete med att ta fram en betänkandehandbok. Utkastet till handbok har gått ut på remiss inom förvaltningen. Vi i genomförandegruppen för forsknings- och framtidsfrågor samt uppföljning och utvärdering vill framföra följande synpunkter. Vi kan inledningsvis konstatera att i sitt beslut med anledning av betänkande lyfte fram bl.a. mål- och resultatstyrningen och vikten av att alla utskott granskar den resultatinformation som regeringen lämnar i budgetpropositionen och resultatskrivelser m.m. Det finns därför skäl för utskottskanslierna att vidareutveckla stödet till utskotten när det gäller att utveckla mål- och resultatdialogen mellan utskotten och regeringen i budgetdokumenten, bl.a. genom att ta fram rutiner för att analysera regeringens resultatinformation som en naturlig del i utskottens budgetberedning. Mot denna bakgrund anser vi att det är naturligt att betänkandehandboken innehåller en beskrivning av hur mål- och resultatbehandlingen kan utformas i budgetbetänkandet. Det kapitel i betänkandehandboken som behandlar budgetärenden (kapitel 5) bör därför utökas med ett avsnitt om utskottens mål- och resultatanalyser och hur utskotten och utskottskanslierna kan behandla dessa frågor under budgetberedningen. Vi föreslår att ett nytt avsnitt, 5.7 Mål- och resultatanalyser, läggs till och lämnar i det följande ett förslag till hur ett sådant avsnitt skulle kunna utformas. Vi vill betona att både regeringens och utskottens arbete med mål- och resultatanalyser är ett område som är föremål för utvecklingsarbete, varför betänkandehandbokens avsnitt om dessa frågor bör uppdateras med jämna mellanrum. BILAGA 6 GENOMFÖRANDEGRUPPENS SYNPUNKTER PÅ UTKAST TILL BETÄNKANDEHANDBOK 5.7 Utskottens mål- och resultatanalyser Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen för redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts på olika verksamhetsområden (2 §). I budgetpropositionen lämnar regeringen sådan resultatinformation till . I propositionen redovisas bl.a. mål, insatser, resultat och den fortsatta politikens inriktning. har dessutom beslutat att regeringen i skrivelser bör lämna resultatredovisningar för alla utgiftsområden till (förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273). Bakgrunden till beslutet är att uppföljning och utvärdering bör bli en integrerad del av budgetprocessen och att förutsättningarna för detta skulle förbättras avsevärt om regeringen avlämnar resultatskrivelser för alla utgiftsområden. Resultatinformationen kan utgöra ett viktigt beslutsunderlag i utskottens beredning av förslagen i budgetpropositionen. har beslutat om riktlinjer för arbete med uppföljning och utvärdering (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten av statens insatser. Detta avser bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om fått avsedda effekter. Av riktlinjer framgår att det är viktigt att alla utskott granskar den resultatinformation som regeringen lämnar i budgetpropositionen och resultatskrivelser och att regeringen å sin sida på ett bättre sätt måste leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Detta är nödvändigt för att dialogen mellan riksdag och regering ska kunna fortsätta. I riktlinjer konstateras dessutom att resultatskrivelser har tillkommit på initiativ. Den statliga verksamheten delas in i politikområden, vilka sedan delas in i verksamhetsområden som i sin tur delas in i verksamhetsgrenar. beslutar om mål för politikområdena, medan regeringen beslutar om mål för verksamhetsområden och verksamhetsgrenar. I samband med budgetpropositionen beslutade om flertalet av målen för politikområdena. Därefter har på förslag från regeringen beslutat om förändringar för vissa mål. Den statliga målhierarkin bygger på att målen på underliggande nivåer blir mer konkreta och att de mål som riktar sig till myndigheterna kompletteras med krav på återrapportering till regeringen. Dessa mål och återrapporteringskrav återfinns i regleringsbreven till myndigheterna. Målen för politikområdena är tänkta att vara långsiktiga och har i flera fall tagits fram genom ett omfattande utrednings- och beredningsarbete. En viktig förutsättning för att mål- och resultatstyrningen ska fungera i förhållandet GENOMFÖRANDEGRUPPENS SYNPUNKTER PÅ UTKAST TILL BETÄNKANDEHANDBOK BILAGA 6 mellan riksdag och regering är att målen formuleras på sådant sätt att de kan tas som utgångspunkt för budgetbeslut. Det bör vara möjligt att bedöma måluppfyllelse om ska kunna ta ställning till de förslag om bl.a. resursfördelning som regeringen presenterar. har vid olika tillfällen angett att mål bör formuleras på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp. I budgetbetänkandet behandlas målen för politikområdena i de fall där det finns förslag från regeringen i budgetpropositionen eller i de fall där motioner om målen har väckts. I andra fall kanske det räcker att utskottet refererar målen som en utgångspunkt för den resultatbedömning som därefter görs. I de fall som målen behandlas i budgetbetänkandet bör detta ske i ett eget avsnitt. Exempel på förslagspunkter om mål godkänner vad regeringen föreslår om ändring av målet för politikområdet XX. Därmed bifaller proposition 2006/07:1 utgiftsområde 00 punkt 1 samt avslår motionerna xxxx Exempel på disposition av betänkandets avsnitt om mål Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till följande mål för x-politiken: Målet är att.... Utskottet avstyrker motioner om .... Regeringen föreslår att målet för X-politiken ... I motion XX framförs att ... Utskottets bedömning av målet för politikområdet Utskottet konstaterar att .... Enligt utskottets mening ... BILAGA 6 GENOMFÖRANDEGRUPPENS SYNPUNKTER PÅ UTKAST TILL BETÄNKANDEHANDBOK Resultat av statens insatser I budgetpropositionen redovisar och bedömer regeringen resultaten i förhållande till de av beslutade målen för politikområdena samt i vissa fall i förhållande till mål på lägre nivåer som regeringen ofta har beslutat om. Av riktlinjer framgår att utskottens budgetbetänkanden är ett centralt dokument i mål- och resultatdialogen mellan riksdag och regering, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de av regeringen redovisade resultaten i förhållande till av beslutade mål och anslagna medel. I ett särskilt avsnitt i budgetbetänkandet kan ett utskott bedöma de faktiska resultaten som regeringen har redovisat i förhållande politikområdesmål. Detta kan göras på olika sätt, t.ex. genom att utskotten gör egna sammanfattande bedömningar av de resultat som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Detta är ett sätt för utskotten att ge en tydlig reaktion på hur bedömer de uppnådda resultaten. I budgetbetänkandena kan dessutom resultatskrivelserna behandlas. Dessa bör ge utskottet ett fördjupat beslutsunderlag i mål- och resultatanalysen. I budgetbetänkandena kan även utskotten uttrycka önskemål om kommande resultatskrivelser. I budgetbetänkandena kan utskotten även ge sina synpunkter på hur resultatredovisningen bör utformas utifrån det specifika utskottets behov, bl.a. i syfte att göra budgetpropositionens resultatredovisning mer lättillgänglig för mottagaren. Exempel på förslagspunkter om resultat Resultaten av insatserna inom politikområdet XX ger regeringen till känna vad utskottet har anfört i avsnittet om resultatet av statens insatser inom politikområdet XX. Exempel på disposition av betänkandets avsnitt om resultat GENOMFÖRANDEGRUPPENS SYNPUNKTER PÅ UTKAST TILL BETÄNKANDEHANDBOK BILAGA 6 Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om reger- ingens redovisning av resultat för politikområdet XX. Det innebär att ... Utskottet avstyrker motioner om ... Regeringen redovisar att ... Regeringen bedömer att måluppfyllelsen ... I motion XX framhålls att ... Utskottets bedömning av redovisad resultatinformation Utskottet konstaterar att ... Enligt utskottets mening... I denna bilaga görs inledningsvis en genomgång av befintliga informationsresurser och tjänster. Därefter ges i preliminär form några exempel på informationskällor som vill utöka det befintliga utbudet med. Avslutningsvis ges en beskrivning av nya eller utökade tjänster som förslagen medför. Befintliga informationskällor och verktyg Alla informationskällor hittas enklast via Helgonät. Nedan följer en källförteckning, uppdelad under olika rubriker, där källornas innehåll kort beskrivs i syfte att tydliggöra beståndet och tillgången. Men för att se allt som erbjuder hänvisas till Helgonät. En naturlig startpunkt för sökning är också bibliotekskatalogerna , som är katalogen över bestånd av böcker och tidskrifter och Libris katalog över de svenska forskningsbibliotekens samlade bestånd. Via intranät kan alla ledamöter och anställda använda nyhetsdatabaser och omvärldsbevakningsverktyg, som tillhandahåller. Förutom att det ger möjlighet att söka i nyhetsflödet innebär det också att man kan lägga upp sin egen personliga nyhetsagent som automatiserar bevakningen, vilket är ett tidsbesparande sätt att bevaka nyhetsflödet och speciella ämnesområden. Sökresultatet distribueras till den egna e-posten. Exempel på nyhetskällor som går att bevaka på det sättet är svenska nyhetstelegram och pressmeddelanden från nyhetsbyråerna TT och Direkt svenska dagstidningar i fulltext: , , , , , , , , internationella nyheter från Reuters nyhetsbyrå ett antal internationella dagstidningar i fulltext från , , , och . Som exempel kan ges Guardian, , Wall Street journal, Le Monde, Les Echos, och via BBC Monitoring kan man följa nyheter från olika världsdelar. Digitala Vetenskapliga Arkivet, DiVA fritt tillgängligt arkiv där doktorsavhandlingar och licentiatavhandlingar från ett 15-tal svenska och nordiska lärosäten kan hittas, alla med abstract och många i fulltext. OAIster akademiska resurser från hela världen. Sök i en stor mängd fulltextarkiv. Scirus vetenskaplig information på Internet. Inriktad på webbplatser med vetenskaplig och akademisk inriktning. Google Scholar vetenskaplig information på Internet. Söktjänst inriktad på webbplatser med vetenskaplig och akademisk inriktning. Libris Uppsök databas med C- och D-uppsatser i fulltext från ett antal svenska lärosäten. Ebrary engelskspråkig och spansk facklitteratur i blandade ämnen. Cirka 21 000 e-böcker. De kan inte laddas ned eller sparas. Utskrifter är begränsade till 5 sidor i taget och 40 sidor per söktillfälle. Böckerna kan även nås via bibliotekskatalogen . NetLibrary engelskspråkig facklitteratur inom samhällsvetenskap. Cirka 4 500 e-böcker. De kan inte laddas ned eller sparas. Utskrifter är begränsade till en sida i taget. Böckerna kan även nås via bibliotekskatalogen . Affairs internationell politik och relationer. Forskningsrapporter, böcker och fallstudier. Även artiklar från tidskrifter inom ämnesområdet. scholarship online engelskspråkig facklitteratur inom statsvetenskap. har endast tillgång till den modul som innehåller böcker inom ämnesgruppen Political science. EBSCO:s tidskriftsdatabas som innehåller ca 3 000 tidskrifter i fulltext inom ämnen som ekonomi, samhällsvetenskap, historia, utbildning och juridik. Den innehåller också Econlit med referenser till nationalekonomi. Science Direct tidskriftsdatabas som innehåller ca 1 800 tidskrifter inom teknik, naturvetenskap, samhällsvetenskap och medicin. journals innehåller ca 160 tidskrifter i fulltext i blandade ämnen. Project MUSE innehåller ett 50-tal tidskrifter i fulltext i samhällsvetenskapliga ämnen. Springer innehåller ca 700 tidskrifter i fulltext inom bl.a. teknik, naturvetenskap, samhällsvetenskap och medicin. PressText innehåller arkiv med svenska dagstidningar i fulltext , men även facktidningar som Forskning och Framsteg, och Dagens handel. innehåller arkiv med dagstidningar i fulltext samt även vissa regionala tidningar, t.ex. , samt . Affärsdata tidnings- och tidskriftsdatabas som innehåller ett 40-tal svenska tidningar i fulltext med ekonomisk inriktning. Norska mediearkivet norskt tidnings- och tidskriftsarkiv. ByggTorget innehåller referenser till ca 500 svenska tidskrifter inom byggnads- och miljöområdet. Rättsbanken innehåller domstolspraxis från , hovrätterna och Regeringsrätten, juridiska nyheter med möjlighet att söka fram originaldomar, praxis från Justitiekanslern, och EG-rätt med kopplingar mellan dokumenten. juridik omfattande juridisk information där endast har tillgång till vissa delar, exempelvis den svenska lagboken i fulltext. Westlaw som bl.a. innehåller Karnov, svensk lagsamling med kommentarer. Pointlex aktuella juridiska nyheter. tar upp utrikesfrågor, bistånd och mänskliga rättigheter. Yearbook of international organizations. Information om över 30 000 internationella organisationer. är ett historiskt uppslagsverk över händelser inom ekonomi och politik och framåt. Political Risk Yearbook. Riskanalyser, ekonomiska nyckeltal och sociala data i mer än 100 länder. beskriver de sociala systemen i olika länder. Landguiden innehåller fakta om länder. Elektronisk version av Economic Outlook och Country reports. FAR KOMPLETT innehåller 24 databaser med information om redovisning, revision, skatter och affärsrätt. IBFD omfattar skattesystem inom 42 europeiska länder samt och . Reference Online består av ett 100-tal uppslagsverk och ordböcker inom ett 20-tal olika ämnesområden som ekonomi, juridik, IT och miljö. ett engelskspråkigt uppslagsverk. Digitala kartbiblioteket kartor över . Gale Virtual Reference engelskspråkiga uppslagsverk inom samhälls- Utökat behov av vetenskapliga informationskällor Från framförs att man behöver upphandla avtal för flera nya ve- tenskapliga databaser och utöka några befintliga avtal för att ska ha snabb och enkel tillgång till aktuell svensk och internationell forskning. framförs vidare att det är viktigt att utskottens olika ämnesområ- den får en god täckning. Som exempel på ämnesområden där det behövs kompletteringar nämns samhällsvetenskap, företags- och nationalekonomi, naturvetenskap och teknik, statsvetenskap, juridik och humaniora. också betydelsefullt att enkelt kunna hitta avhandlingar som publiceras av svenska och utländska universitet samt ha möjlighet att söka fram bak- grundsmaterial inom aktuell forskning. Det är därför enligt viktigt att databaserna även ger tillgång till arkivmaterial. I det följande görs en genomgång av några databaser som enligt skulle behövas för att kunna stödja utskottens arbete i enlighet med genomfö- Det är databaser som finns tillgängliga vid de flesta större svenska forskningsbibliotek, och flera av dem är tvärvetenskapliga. Med tanke på att unga och nya riksdagsledamöter med en färsk universitets- utbildning är vana vid att använda dessa vetenskapliga källor, är det, enligt , ytterst angeläget att de finns tillgängliga även i . baserna är möjliga att tillgängliggöra via intranät. EBSCO Business Source innehåller drygt 3 000 tidskrifter i full- Databasens tyngdpunkt ligger på företagsekonomi och nationalekonomi, redovisning och internationell ekonomi. Även områden som teknik, matema- tik och företagsinformation omfattas. juridik det begränsade avtal som har behöver utökas för att ge åtkomst till lagkommentarer i elektronisk form inom olika Här finns totalt mer än 3 000 titlar inom 16 olika juridiska områden som ett utökat avtal ger tillgång till. Country profiles/reports elektronisk version med analystjänst som ges ut av European Intelligence Unit. fulltextdatabas är ett exempel på en vetenskaplig databas som täcker områden som kriminologi, utbildning, hälsa, psykologi och sociologi. innehåller artiklar från 140 tidskrifter inom management, marknads- föring och ekonomi. Scientific Abstract innehåller ca 50 databaser inom samhällsvetenskap, naturvetenskap och humaniora. Här är två exempel: