eunbil · GU0N2534 · 2007-06-08 00:00:00 — Rådets rättstjänst har yttrat sig beträffande den rättsliga grunden och ansett att förslaget har stöd i den av KOM angivna grunden. Förslaget till rambeslut har behandlats vid fyra tillfällen i , , , , och . I kom MS överens om att fortsätta diskutera ett rambeslut med begränsat tillämpningsområde, dvs. ett rambeslut som bara tillämpas på förfaranden för verkställandet av en europeisk arresteringsorder och eventuellt andra gränsöverskridande fall. ORDF skulle även se över möjligheterna att gå längre i samarbetet för de MS som så önskade. har, tillsammans med flera andra MS, förklarat att vi är beredda att överväga möjligheten att gå vidare med ett fördjupat samarbete i det fall MS inte kan enas om ett rambeslut. I Coreper nåddes ingen enighet om hur man skall gå vidare med rambeslutet. ORDF konstaterade att det inte fanns enhälligt stöd för ett rambeslut och att det inte heller fanns tillräckligt stöd för fördjupat samarbete. verkar för ett rambeslut med ett så brett tillämpningsområde som möjligt. Ett rambeslut med obetydligt eller obefintligt mervärde i förhållande till existerande regler kan inte accepteras. är berett att överväga möjligheten av att gå vidare inom ramen för ett fördjupat samarbete om det visar sig vara den enda framkomliga vägen för att uppnå några verkligt konkreta resultat. Se vidare i bifogad promemoria. Rambeslutet om utbyte av information ur kriminalregister (R) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om rambeslutets artikeltext. Förslagets övergripande syfte är att förbättra utbytet av information ur medlemsstaternas kriminalregister, vilket sker huvudsakligen med stöd av äldre europarådsinstrument samt rådets beslut från om utbyte av uppgifter ur kriminalregister. Förslaget lämnades av kommissionen och har diskuterats i rådsarbetsgruppen för straffrättsligt samarbete . Förhandlingarna har intensifierats under nuvarande ordförandeskap. Diskussioner har förts också i artikel 36-kommittén. Syftet med behandlingen vid är att medlemsstaterna skall nå en politisk överenskommelse om rambeslutets artikeltext. En utgångspunkt i förhandlingarna har för varit att informationsutbytet skall bygga på en likartad struktur, som i allt väsentligt bygger på att varje medlemsstat ansvarar för sin egen information och ges möjligheter att på elektronisk väg söka information hos andra medlemsstater (hit-no hit-system). För detta rambeslut har ett alternativt system valts, nämligen att informationen förs över till och samlas hos den medlemsstat som den dömde är medborgare i. kan acceptera även denna lösning, som stöds av en stor majoritet av medlemsstaterna. En fråga som är föremål för diskussion är vilka uppgifter som skall föras över till respektive medlemsstat. Där är strävan att lösningen skall vara enkel och att medlemsstaterna ej i allt för stor utsträckning skall åläggas att överföra uppgifter som inte finns i registret. Strävan är att för samtliga medlemsstater hitta en gemensam nämnare. Se vidare i bifogad promemoria. Våld i datorspel (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av en rapport om medlemsländernas svar på frågeformuläret om lagstiftning mot våld i datorspel inklusive rådsslutsatser. Rådet förväntas notera rapporten och godkänna slutsatserna. EU-kommissionären har reagerat på våld i datorspel och tagit upp frågan vid två RIF-råd, första gången som en informell diskussionspunkt under övriga frågor. Vid det informella i togs frågan upp igen och medlemsländerna var positiva till att göra en kartläggning av lagstiftning mot våld i datorspel i respektive medlemsland. Ordförandeskapet återkom om ovan nämnda kartläggning. Medlemsländerna ombads besvara ett frågeformulär; Questionnaire concerning violent video games. Frågorna var av rent lagteknisk karaktär och omfattade för del yttrandefrihetsgrundlagen, bestämmelser om olaga våldsskildring, granskningslagens bestämmelser om förhandsgranskning av film och åldersgränser samt Radio- och TV-lagen. avser notera rapporten och kan godkänna rådsslutsatserna. Skydd av barn mot skadligt medieinnehåll är ett viktigt och prioriterat område. De åtgärder som genomförs för att öka kunskap om den interaktiva spelvärlden, branschens självreglerande arbete och samarbetet mellan stat och bransch fungerar väl i . Att stärka branschens självreglerande arbetet och öka mediekunskapen hos föräldrar, andra vuxna och barn och unga är en god väg att skydda barn mot skadligt medieinnehåll. Se vidare i bifogad promemoria. Initiativ presenterat av och om förslag till rambeslut om erkännande och övervakning villkorliga och alternativa påföljder (R)(Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Överenskommelse om en allmän inriktning för de centrala frågorna key elements i rambeslutet. Dessa frågor behandlar syftet med rambeslutet, tillämpningsområdet och vissa grundläggande förfaranderegler vid misskötsamhet av den aktuella påföljden. Vidare förväntas medlemsstaterna nå en överenskommelse om ett kompromissförslag från ordföranden gällande en fråga om hantering av krav på dubbel straffbarhet. och lämnade förslag till ett rambeslut om erkännande och övervakning av villkorliga och alternativa påföljder mellan medlemsstaterna. Förslaget syftar till att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna i de fall en person dömts till en villkorlig eller alternativ påföljd i en medlemsstat men den dömde har hemvist i en annan medlemsstat. finns inget fungerande samarbete inom det här området mellan medlemsstaterna. Förhandlingar om förslaget inleddes . Medlemsstaterna är positiva till att samarbetet utvidgas till detta område men många ser problem med de lösningar som föreslås i rambeslutet eftersom systemen för icke frihetsberövande påföljder är mycket olika inom unionen. hade som ambition att nå en politisk överenskommelse under sitt ordförandeskap och har drivit frågan mycket hårt. Det är första gången rambeslutet diskuteras i . är positivt till att utveckla samarbetet mellan medlemsstaterna inom det här området. Ett utvecklat samarbete kan medföra att medlemsstaterna ser sig mer benägna att använda sig av icke frihets-berövande påföljder trots att den dömde har sin hemvist i en annan medlemsstat. Den dömdes möjlighet till social återanpassning underlättas genom att personen får verkställa påföljden i sitt hemland. Vid val av påföljd begränsas inte domstolarna av var den dömde har sin hemvist utan påföljden kan bestämmas utifrån samma förutsättningar som för de egna medborgarna. Se vidare i bifogad promemoria. Övergripande strategi för vissa kategorier av brott (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Frågan är inte tidigare behandlad vid samråd med . nåddes en politisk överenskommelse om rambeslutet om det europeiska bevisupptagningsbeslutet. Rambeslutet innebär att MS skall erkänna och verkställa varandras beslut som syftar till att säkra viss typ av bevisning, t.ex. föremål och dokument. I svensk rätt motsvaras bevisupptagningsbeslutet av bl.a. beslag. I samband med dessa förhandlingarna uppkom frågan om behovet av en generell översyn av kravet på dubbel straffbarhet i straffrättsliga rambeslut. Bakgrunden var att en MS angett problem med den nuvarande s.k. listan, som innehåller ett drygt 30-tal brott för vilka medlemsstaterna i en rad rambeslut åtagit sig att inte åberopa kravet på dubbel straffbarhet. I bevisupptagningsrambeslutet erhöll den MS därför en särlösning som gick ut på att den MS för sex olika brott i listan (terrorism, databrott, rasism och främlingsfientlighet, sabotage, utpressning och svindleri) får under vissa omständigheter uppställa ett krav på dubbel straffbarhet. Vidare fogades till samma rambeslut ett rådsuttalande där rådet uppmanas att ta itu med det man kallar en övergripande strategi för vissa kategorier av brott (horizontal apporach on certain categories of offences). Därefter har medlemsstaterna utifrån ett frågeformulär fått lämna sin inställning till hur det fortsatta arbetet i dessa frågor bör föras. Under nuvarande ordförandeskap har diskussioner förts i artikel 36-kommittén. Rådet skall få en lägesrapport, som framgår av det bifogade dokumentet. I dokumentet lämnas en sammanfattning av artikel 36-kommitténs slutsatser. Där anges bl.a. att MS i stort sett var positiva till att se över vissa av de definitioner som anges i den s.k. listan, men att vissa stater var tveksamma och menade att detta var ett steg i fel riktning. Vidare anges att även andra frågor som utgör hinder för samarbetet borde kunna bli föremål för övergripande diskussioner, t.ex. olika vägransgrunder. En avslutande slutsats är att de rambeslut som berörs, t.ex. rambeslutet om det europeiska bevisupptagningsbeslutet, men även rambeslutet om den europeiska arresteringsordern, bör vara i kraft längre för att några slutsatser skall kunna dras och ev. åtgärder vidtas. Direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (R) Avsikten med behandlingen i rådet Information om förhandlingsläget. antog rådet rambeslutet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (2003/80/RIF). Rambeslutet antogs med stöd av tredjepelarsamarbetet. ogiltigförklarade efter talan av KOM rambeslutet genom dom, den s.k. miljödomen, (mål C-176/03). Enligt domstolen skulle de straff-rättsliga åtgärderna i detta fall inte ha vidtagits av EU genom ett rambeslut enligt tredje pelaren utan av gemenskapen med stöd av miljöbestämmelserna i första pelaren. Detta eftersom lagstiftningen enligt domstolen var absolut nödvändig för att säkerställa att de bestämmelser som gemenskapslagstiftaren utfärdar i fråga om miljöskydd får full verkan. KOM presenterade sitt förslag till direktiv som har stora likheter med det tidigare rambeslutet. Förslaget syftar till att harmonisera den straffrättsliga lagstiftningen på miljörättsområdet. I direktivförslaget är emellertid bestämmelserna om påföljder och sanktioner mer detaljerade än i det tidigare rambeslutet. Ett flertal MS har ansett att det vore lämpligt att avvakta utgången i det s.k. fartygsföroreningsmålet i vilket avgörande domstolen kommer att behandla flera relevanta kompetensrättsliga frågor (C-440/05). Generaladvokatens yttrande i fartygsföroreningsmålet kommer att avges . Direktivförslaget har börjat behandlas i rådsarbetsgrupp. Det kommer att behandlas i EP . Direktivförslaget har inte tidigare behandlats vid samråd med , men information om förslaget lämnades till . ställer sig allmänt positivt till förslaget att harmonisera eller tillnärma straffrättsliga regler till skydd för miljön. En hög miljöskyddsnivå och effektiva regler för att bekämpa olika former av miljöbrott är något som anser vara av stor betydelse. För att på bästa sätt uppnå detta krävs gemensamma åtgärder. SE ifrågasätter i likhet med de flesta behörighet. Tolkningen av miljödomen är långtifrån klar. Huvudprincipen är fortfarande att bestämmelser om straffrätt och brottmålsförfarandet inte omfattas av EG-fördragets behörighet utan bör regleras genom tredjepelarinstrument. Varje undantag från denna i fördragen fastlagda princip bör tolkas restriktivt. Den bör under alla omständigheter vara begränsad till den miljörättsliga lagstiftning som är harmoniserad genom EG-lagstiftning. Vidare måste ifrågasättas om EG har behörighet att i ett direktiv anta detaljerade regler om straffrättsliga påföljder eller sanktioner. Proceduren för den framtida hanteringen av lagstiftningsförslag inom ramen för den första pelaren som är av relevans för utvecklingen av den framtida utvecklingen på straffrättsområdet Avsikten med behandlingen i rådet Rådet skall ta ställning till en utvärderande rapport från ordförandeskapet och ombeds att på nytt bekräfta handläggningsprinciper för hanteringen av lagstiftningsförslag inom ramen för den första pelaren som är av relevans för utvecklingen av den framtida utvecklingen på straffrättsområdet, men med vissa förtydliganden. I ett avgörande som meddelades ogiltigförklarade rådets rambeslut /80/RIF om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser eftersom det innebar ett intrång i gemenskapens behörighet på miljöområdet. Domstolen uttalade i domen att straffrätten och bestämmelserna om brottmålsförfarandet i princip inte omfattas av gemenskapens behörighet, men att straffrättslig reglering kan ske inom ramen för första pelaren om den är absolut nödvändig för att säkerställa effektiviteten i den gemensamt antagna miljöregleringen. Domen aktualiserade frågan om gränsdragningen mellan den första och tredje pelaren, dvs. i vilken mån straffrättsliga bestämmelser kan tas in i rättsakter antagna inom ramen för EG-fördraget. Kommissionen har gjort långtgående tolkningar av domen och menar att den är överförbar på i princip alla politikområden i EG-fördraget och gör det möjligt att reglera straffrättsliga frågor i förstapelarinstrument om förutsättningarna i domen är uppfyllda (jfr kommissionens meddelande i anledning av miljödomen, COM(2005) 583). Kommissionens långtgående tolkning av den sk. miljödomen har dock ifrågasatts av medlemsstaterna. I spåren av miljödomen uppkom också en diskussion kring hur det skulle kunna säkerställas att även i fortsättningsvis skulle ges tillfälle att dels bedöma konsekvenserna av miljödomen i de enskilda förslagen, dels säkerställa enhetlighet och konsekvens i den straffrättsliga regleringen. delar inte kommissionens vida tolkning av miljödomen. Huvudprincipen är enligt vår uppfattning är fortfarande att bestämmelser om straffrätt och brottmålsförfarande inte omfattas av EG-fördragets behörighet utan bör regleras genom tredjepelarinstrument. Varje undantag från denna grundprincip bör tolkas restriktivt. I förhandlingarna rörande förslag om straffrättsliga regler i EG-rättsakter måste det därför i varje enskilt fall göras en mycket noggrann bedömning av om förutsättningarna i miljödomen är uppfyllda. Handläggningsprinciperna har tillkommit för att säkerställa att får möjlighet att göra en sådan noggrann bedömning samt även säkerställa att enhetligheten och konsekvensen i den straffrättsliga regleringen upprätthålls. stödjer därför grundtanken med handläggningsprinciperna som i huvudsak har fungerat bra. En fortsatt utvärdering är dock nödvändig. Den huvudsakliga samordningen bör dock, som också nämns i rapporten, ske internt i huvudstäderna. Se vidare i bifogad promemoria. E-Juridik (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Godkänna slutrapport samt rådsslutsatser om det fortsatta arbetet med e-juridik. Beslut i Coreper om att ge Rådsarbetsgruppen för rättsinformation i uppdrag att överväga situationen i MS samt sammanställa de krav och bedöma möjligheterna att gå vidare inom e-juridik. Arbetsgruppen skall överväga inrättandet av en EU-gemensam portal som kompletteras med nationella portaler som, sammanfattningsvis, skall möjliggöra följande - att kunna processa elektroniskt i gränsöverskridande tvister (tvistemål, brottmål och administrativa mål) - att på elektronisk väg genomföra förfarandet för det europeiska betalningsföreläggandet - att på elektronisk väg få tillgång till vissa register, exempelvis bolagsregister, fastighetsregister och kriminalregister. Det handlar inte om att harmonisera eller lagstifta inom dessa områden utan enbart om att hitta tekniska lösningar för dessa portaler som möjliggör att de nationella systemen kan kommunicera med varandra. Arbetsgruppen har hållit tre möten . är försiktigt positivt till det övergripande målet som är att inom framförallt rättsväsendets område skapa en europeisk e-juridik portal och genom denna utnyttja informationsteknik för informationsöverföring (registeråtkomst), processföring (tvistemål, brottmål och förvaltningsmål) samt handläggning av betalningsförelägganden (genomförande av den europeiska betalningsordern). kan godkänna slutrapporten och rådsslutsatserna med den reservationen att - det görs såväl kostnads - och finansieringsanalyser i det inledande arbetet med enskilda projekt men också sådana mer övergripande analyser - arbetet bedrivs i en särskilt tillsatt arbetsgrupp eller i var fall i en annan arbetsgrupp än Rådsarbetsgruppen för rättsinformation samt att - det arbete som bedrivs inom för straffrättsligt samarbete inte förs över till arbetsgruppen för e-juridik. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (II) (R) Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om förlikningskommitténs arbete med att ena rådet och om förordningen om II. presenterade KOM sitt förslag om II. KOM har därefter reviderat förslaget. I rådet har en gemensam ståndpunkt antagits. EP har föreslagit vissa ändringar som rådet inte kunnat acceptera. Efter tre trilogmöten har en förlikningskommitté sammankallats. I huvudsak rör bestämmelserna skadestånd utanför avtalsförhållanden. Grundregeln är att lagen i det land där skadan uppkom skall tillämpas. har lagt särskild kraft på att få till stånd en ändring av förslaget i frågor om tryck- och yttrandefrihet och stridsåtgärder på arbetsmarknaden. I rådets kompromiss har frågor som rör yttrandefriheten uteslutits från tillämpningsområdet. Utgångspunkten är då även i fortsättningen att svenska domstolar tillämpar svensk lag i frågor som berör tryck- och yttrandefrihet. har också i frågan om arbetsrätten fått gehör för sin linje. EP förefaller i nu nämnda delar ha accepterat rådets ståndpunkt. behandlat (förordningen) i , och . behandlat (förordningen) i rådet , , och . - Kommissionens meddelande om IT-brottslighet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionens nya strategi om IT-brottslighet. Kommissionen lade fram ett meddelande som behandlar problemet med den snabbt växande brottsligheten på nätet. Genom att mobilisera brottskämpande organ och den privata sektorn och komplettera nationella och internationella insatser är målen för den nya EU-strategin att underlätta samordning och samarbete mellan de enheter som kämpar mot IT-brottsligheten, andra behöriga instanser och experter inom EU, formulera en sammanhållen EU-politik mot IT-brottslighet, informera om IT-brottslighetens pris och dess faror. Åtgärderna som föreslås omfattar bl.a. ökat internationellt arbete, samråd med näringslivet och förstärkt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Schengen informationssystem (SIS) (Sr ) b) SIS II Avsikten med behandlingen i rådet a) Lägesrapport från ordförandeskapet och om . b) Lägesrapport från kommissionen om SIS . a) Utvecklingen av den nya generationen av Schengens informationssystem (SIS) kallat SIS II har drabbats av förseningar. Först under framtagandet av de rättsliga instrument som skall reglera systemet och sedan under den tekniska utvecklingen. För att inte förseningarna med SIS II skall hindra de nya medlemsstaternas anslutning till SIS har ett förslag till interimistiskt lösning presenterats av och godtagits av rådet. Den interimistiska lösningen bär projektnamnet SISone4all och innebär kortfattat att en modifiering görs av det befintliga SIS. har hållit sin tidtabell vilket medför att de nya medlemsstaterna kommer kunna anslutas till SIS . De nya staternas Schengenförberedelser utvärderas av Schengens utvärderingsgrupp. Om respektive medlemslands Schengenförberedelser godkänns enhälligt av rådet kommer enligt nu gällande tidsplan kontrollen vid gräns gentemot övriga Schengenstater kunna upphöra (land- och sjögräns) respektive (luftgräns). behandlad vid samråd med : , . b) Den tekniska utvecklingen av den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) pågår under kommissionens ledning. Parallellt med detta har förhandlingar om tre rättsakter rörande SIS II förts och avslutats (förordning respektive rådsbeslut om SIS II samt en förordning om fordonsmyndigheters tillgång till SIS II). Förordningarna är antagna av både och rådet. Rådsbeslutet förväntas kunna antas under innevarande möte som A-punkt. Tidtabellen för den tekniska utvecklingen har varit hårt ansträngd och kommissionen har presenterat en reviderad tidtabell. Den nya tidtabellen innebär att det tekniska färdigställandet av SIS II skjuts . behandlad vid samråd med : , . ser positivt på att tycks kunna genomföras i enlighet med sin tidsplan så att de nya medlemsstaterna kan anslutas till SIS och därefter bli operativt fullvärdiga Schengenstater (genom upphävande av gränskontrollerna /). Det är därutöver fortfarande viktigt att tidtabellen för SIS II inte förskjuts ytterligare, så att den fulla nyttan med det tekniskt uppdaterade systemet kan utnyttjas . Informationssystemet för viseringar (VIS) (Sr /Sr ) a) Förslag till och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet av uppgifter mellan medlemsstater om viseringar för kortare vistelser Information från ordförandeskapet om politisk överenskommelse Se ovan, dagordningspunkten 6 a). b) Förslag till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (Sr ) Se ovan, dagordningspunkten 6 b). Förslag till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (Sr ) Se ovan, dagordningspunkten 5. (ev.) Förordning om ändring i förordning EG 1030/2002 om enhetligt utformade uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgare Se ovan, dagordningspunkten 10. DISKUSSIONSÄMNEN VID MINISTRARNAS LUNCH - Förhandlingar om () (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen och ordförandeskapet om läget i förhandlingarna om ett nytt avtal för PNR. Det överstatliga avtal om överförandet av PNR-data som undertecknades av EG och sades upp till . Detta efter ifrågasättande från av den rättsliga grunden (artikel 95 EG) för beslutet att godkänna avtalet och ett ogiltigförklarande från av detta beslut. Rådet fattade beslut om att bemyndiga ordförandeskapet, biträtt av KOM, att inleda nya förhandlingar med om överförande och behandling av PNR-data. Ett provisoriskt avtal på mellanstatlig nivå löper från till inte senare än . Det finns en påtaglig risk för strandade förhandlingar om man inte lyckas övertyga om behovet av en uppgörelse för PNR. har flaggat för att man kan få problem med att hinna godkänna ett nytt avtal om en uppgörelse träffas i sista stund. KOM är medveten om tidsaspekten och de problem den kan medföra för vissa MS. Enligt KOM finns det två möjliga lösningar: antingen förlänga det provisoriska avtalet eller att se över EU:s interna procedurer för godkännande av avtalet. Ett nytt avtal måste dock vara på plats senast , eftersom det då är 3½ år sedan det första avtalet ingicks, vilket innebär att data skulle behöva börja förstöras annars, något som var mycket ovilligt till. De viktigaste frågorna är fortsatt följande: 1. Vilken typ av data och vilka informationsbehov efterlystes? Hur länge avser man bevara tillgänglig data? Skall data överlämnas till andra berörda myndigheter - under vilka förutsättningar? - EU-Yttre förbindelser: Rapport från RIF-Trojkamötet med och om andra aktuella frågor (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rapport från RIF-trojkamötet med . Enligt praxis möts EU och normalt i trojkaformat en gång vid RIF-ministermöte och underkommittémöte om RIF-frågor. Dagordningen för mötet innehåller punkter om genomförandet av handlingsplanen mellan och rörande RIF-frågor och slutsatserna från RIF-trojkamötet på ministernivå och prioriteringar för . F.n. pågår förhandlingar mellan och om ett utvidgat samarbetsavtal inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Det är inte känt vad dagordningspunkten i övrigt avses innehålla. - EU:s antiterrorismsamordnare () Avsikten med behandlingen i rådet Rådet skall få ge sin syn på behovet av att utse en ny antiterrorismsamordnare efter Gijs de Vries som avgick tidigare .