eunbil · GV0N3817 · 2007-09-28 00:00:00 — Rådets möte (TTE) Rubrik: Europeiska globala satellitnavigeringsprogram - EGNOS - av kommissionens meddelande och åsiktsutbyte Dokument: COM(2007)534/2 Communication from the Commission to Parliament and the Council, Progressing : Re-profiling GNSS Programmes COM (2007)535/2 Amended Proposal for Regulation of Parliament and of further implementation of satellite radionavigation programmes (EGNOS and ) COM (2007) 549 final Proposal for a Decision of Parliament and the Council amending the Interinstitutional Agreement of 17 2006 on budgetary discipline and sound financial management as regards the multiannual financial framework dokument: Faktapromemoria 2006/07:FPM106 behandlad vid samråd med : Inför rådets möte . Bakgrund Vid rådets möte avslutades förhandlingarna med den tilltänkte PPP koncessionären med hänvisning till de uteblivna resultaten från förhandlingarna med den privata sektorn om privat delfinansiering av uppbyggnaden och driften av EU:s satellitnavigeringsprogram. Konsekvensen blev att ytterligare offentlig finansiering krävs för fullföljandet av programmet. erinrade om programmets strategiska betydelse för gemenskapen vid sitt möte och efterlyste ett integrerat beslut om genomförandet av programmet . I samband med Ekofins möte lämnade jämte , , , och en deklaration med innebörden att budgetramen inte bör revideras och att Ekofin bör involveras i den fortsatta processen. I syfte att ta ett sådant integrerat beslut, antog kommissionen ett meddelande om läget för Galileoprogrammet där en omdirigering av programmet redovisas jämte ett förslag till en förordning om dels genomförandet och dels finansieringen av EU:s satellitnavigeringssystem och . Avsikten med behandling är att ta ställning till om kommissionens förslag är en lämplig utgångspunkt för ett integrerat beslut om framtid . Rättslig grund och beslutsförfarande Rättslig grund för förordningen om genomförandet av EU:s satellitnavigeringsprogram är artikel 156 i EG-fördraget. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet i medbeslutandeförfarande med enligt fördragets artikel 251. När det gäller finansieringslösningen, innebär den en revidering av den fleråriga budgetramen vilken regleras i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin. beslutar gemensamt om revidering, där rådet beslutar med kvalificerad majoritet för belopp lägre än 0,av BNI och med enhällighet däröver. I det nu aktuella fallet kommer rådet agera utifrån ett krav om kvalificerad majoritet. Beslut om den fleråriga budgetramen hanteras som regel av allmänna rådet. Svensk ståndpunkt stödjer en fortsättning av Galileoprogrammet under förutsättning att finansieringsfrågan får en lösning där kraven på en sund ekonomisk förvaltning möts. En viktig princip är att taken i det finansiella perspektivet måste respekteras. delar kommissionens uppfattning att en väl utvecklad infrastruktur för positionering och navigering förväntas bli ett allt viktigare och kritiskt stöd för många samhällsfunktioner och med stor affärsmässig potential. Ett europeiskt oberoende och delaktighet i utvecklingen av globala satellitnavigeringssystem bör därför eftersträvas. Att intäktsmöjligheterna från själva systemdriften är begränsad är därför inte något avgörande skäl att avstå från att fullfölja utbyggnaden i offentlig regi. Det förslag som kommissionen nu har presenterat är emellertid inte tillfredställande. menar att det är viktigt att hålla fast vid principen att programmet finansieras inom nuvarande långsiktiga budgetram, eftersom en revidering skulle innebära ett olyckligt prejudikat med potentiellt långtgående budgetära effekter på andra områden. samverkar med andra likasinnade länder för att budgetdisciplinen respekteras. bör även i de fortsatta förhandlingarna kräva förtydliganden avseende den långsiktiga kostnadsnivån och riskbedömningen. avser därför verka för att finansieringen av programmet ges en inriktning som minimerar riskerna och de långsiktiga konsekvenserna för EU-budgeten. välkomnar vidare att en översyn görs av styrningen av programmet i syfte att nå en tydlig sammanhållen offentlig styrning. välkomnar även att tydliga riktlinjer fastställs för upphandling. Riktlinjerna bör utformas på ett sådant sätt att man beaktar de framsteg som nåtts och att man därmed också tar hänsyn till genomförda investeringar i berörda företag jämte de åtaganden som gjorts. välkomnar strävan att förbättra konkurrensen mellan anbudsgivare genom upphandling. menar att det finns tillräckligt med stöd för att involvera den privata sektorn under programmets driftsfas och anser att det utrymmet som en privat delfinansiering kan ge bör tas till vara. anser slutligen att rådet bör ta ett integrerat beslut om genomförandet av höst 2007. inställning antog en resolution i vilken det understryks att man inte accepterar finansieringslösningar utanför EU-budgeten och att kommissionen bör påbörja proceduren för att revidera taken i det finansiella perspektivet. Förslaget Kommissionen bekräftar sin tidigare bedömning att de beräknade kostnaderna för innevarande fleråriga budgetram blir 3,4 miljarder i löpande priser. Kostnaderna avser uppbyggnaden och utplaceringen av de återstående 26 satelliterna, markinfrastruktur, projektledning och medel för oförutsedda händelser. Till dessa kostnader hör även drift och slutförandet av . För är det i kategori 1a ursprungligen programmerat 1,005 miljarder för , varmed 2,4 miljarder saknas. Den föreslagna förordningen syftar till att dels frigöra dessa erforderliga medel under innevarande finansiella perspektiv , dels anpassa ledningsstrukturen till de nya villkoren för uppbyggnaden av programmet. Kommissionens nya förslag innebär när det gäller finansieringen att man vill föra (med säkert) outnyttjade medel från i första hand jordbruksutgifterna, men även en liten del från administrationen till kategori 1a (för utnyttjande till och ). Dessutom föreslås att medel tas som med största sannolikhet inte kommer att utnyttjas från dessa två kategorier. Totalt innebär detta överföringar på ca . Vidare frigörs ca i sjunde ramprogrammet för att användas till Galileo-uppbyggnaden. Detta är dock inte någon överföring mellan budgetkategorier och således inte något problem i relation till den fleråriga budgetramen. Kommissionen har inte budgeterat särskilt för riskfaktorerna för projektet med motiveringen att riskerna främst avser design och uppbyggnad. Medel finns emellertid avsatta för oförutsedda händelser (av budget). Designrisken bedöms som typisk för rymdprogram av det här slaget medan uppbyggnadsrisken främst hänger samman med konsekvenser av försening i programmet. Förseningar i programmet innebär förlorade marknadsandelar och förlorade intäktsmöjligheter under systemets driftsfas. I syfte att möta riskerna med försening, föreslår kommissionen ändrad ledningsstruktur och upphandlingsformer. Osäkerheten kring intäktssidan är alltjämt mycket hög och var också orsaken till att den privata koncessionären inte tog på sig marknadsrisken för projektet. Grundscenariot är intäkter på 9,1 miljarder under projektets 20-åriga livstid. Spannet mellan lägsta och högsta uppskattning ligger emellertid mellan 4,6 respektive 11,7 miljarder . Avgörande för en god prognos för intäktssidan är en tidig marknadsintroduktion. konstaterar kommissionen att det knappast är programmets lönsamhet genom intäkter som motiverar projektet. Intäkterna är ett viktigt tillskott. Marknaden för satellitnavigeringstjänster och produkter växer för närvarnad och beräknas vara en viktig faktor efter 2010 i den globala ekonomin. Tillämpningarna för satellitnavigeringstjänster spänner över ett brett spektrum av områden utöver de sedvanliga transport- och kommunikationssektorerna. Lantmäteri, jordbruk, forskning och turism kan nämnas men också komponenter i vardaglig apparatur såsom mobiltelefoner, kameror, datorer, armbandsur och andra digitala hjälpmedel. Den direkta nyttan med i förhållande till konkurrerande satellitnavigeringssystem är även att satellitnavigeringstjänster blir betydligt mer användbara i tätorter, i trånga gränder såväl som inomhus. Precisionen blir avsevärt mycket bättre, liksom tillförlitligheten. Samhällsnyttan av tillförlitliga och högpresterande satellitnavigeringstjänster spänner över ett brett fält av områden såsom sysselsättningsfrämjande, miljö (effektivare logistiklösningar för trafik), ökad säkerhet, ökad effektivitet i offentliga tjänster (räddningstjänst, polisväsende), lantbruk, fiske och transportsektorn. Mot bakgrund av den ändrade inriktningen för programmet i fråga om delaktighet från den privata industrin under uppbyggnadsfasen, blir det nödvändigt att omdefiniera ledningsstrukturen för EU:s satellitnavigeringsprogram. Rådets och Europarlamentets roll Den politiska styrningen av projektet föreslås ske genom en särskild programkommitté som regleras genom kommittologiregler. skall ges en programöversikt och vägledning i alla viktigare frågor som rör programmet. Kommissionens roll Kommissionen förslås axla projektledningsansvaret för hela Galileoprogrammet. Kommissionen menar att ett samlat ansvar på en övergripande projektledning minskar risken för splittrat ansvar och andra negativa strukturella konsekvenser. , GSA:s roll GSA:s uppdrag var ursprungligen tänkt att främst representera den offentliga sidan gentemot den tidigare tänkta koncessionären. Kommissionen föreslår att den rollen ersätts med att förbereda marknaden för satellitnavigeringstjänster. GSA behåller sin roll som certifieringsorgan och ackrediteringsmyndighet. GSA:s roll stärks att bistå kommissionens projektledningsverksamhet och kommissionens arbete med att se över befintlig lagstiftning som berörs av Galileoprogrammet i form av nya krav på interoperabilitet med mera. En ny förordning för att anpassa GSA:s roll kommer att behöva tas fram i ett senare skede. Europeiska rymdorganisationen roll Mot bakgrund av ESA:s ackumulerade erfarenhet och tekniska kunnande på området, föreslår kommissionen att EU ingår avtal med i syfte att låta stå som leverantör. får till uppgift att upphandla från industrin baserat på beställning från kommissionen. Avtalet med skall noggrant ange upphandlingsregler, ägarförhållanden, graden av delegation till i form av beslutsrätt och rapporteringsskyldighet till kommissionen etc. Kommissionen framhåller vikten av att i möjligaste mån introducera robust och rättvis konkurrens i programmet, baserat på regelrätta upphandlingar under konkurrens i alla delar av programmet samt att ha dubbla leverantörer där så är möjligt för att bevara konkurrensen även . Syftet är att optimera effektivitet, pressa kostnaderna, minska beroendeförhållanden och minska risker. framhåller kommissionen vikten av att upphandlingen av Galileoprogrammet drar fördel av den kompetens och det kunnande som finns att tillgå över hela gemenskapen. Det är viktigt att dra nytta av resultat och industriell kompetens som erhållits genom tidigare upphandlingar. Kommissionen föreslår ett antal vägledande principer för kommande upphandlingar. Ambitionen om ett tidigt deltagande från den privata sektorn kvarstår. Möjligheterna för detta har emellertid visat sig begränsade under uppbyggnadsfasen. Kommissionen avser att återkomma med förslag till hur en offentlig privat samverkan för driftsfasen kan utformas. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Ekonomiska konsekvenser hävdar sig väl i projektet relativt sin storlek i befolkning och budgetandel. Svenska företag har deltagit aktivt och beställningar kan förväntas i uppbyggnaden av programmet. Svenska företag (Space) har beställningar av mycket högvärdig utrustning som skall sitta i varje satellit (sammanlagt 60 satelliter över programmets hela livstid eller senare) och vitala komponenter under utvecklingsfasen för systemet, vilket gör projektet till ett viktigt område för svensk rymdindustri under överskådlig framtid. har även gynnats genom att en av de fem huvudmarkstationerna för systemet (den enda på den europeiska kontinenten) är under uppbyggnad i som skall drivas av Rymdbolaget. Den stora samhällsekonomiska nyttan är emellertid de fördelar som systemet genererar genom positioneringstjänster av hög noggrannhet och tillförlitlighet. Budgeteffekten av finansieringsformen som kommissionen föreslår är att medel som inte skulle ha använts dels förs framåt i tiden och dels förs till en kategori där utnyttjande med största sannolikhet kommer att bli . Förslaget är således inte budgetneutralt utan kommer att få genomslag på den svenska EU-avgiften. Totalt kommer förslaget innebära kostnader för den svenska statsbudgeten (via EU-avgiften) på för . Av detta är ca en ökning och resterande är budgeterade. Till detta ska läggas risken för fördyringar vilket riskerar ytterligare belasta statsbudgeten.