rfr · GV0WRFR6 · 2007-12-18 00:00:00 — Insatsorganisationsvärdering (IOV) är en årlig återkommande process som syftar till att svara på de krav på återredovisning som ställs i regleringsbrevet. IOV utgör dels grund för rapportering i Försvarsmaktens årsredovisning, dels bl.a. grund för ett internt förbättringsarbete. Till grund för IOV ligger ett antal underliggande värderingar: krigsförbandsvärdering (KfV), förbandstypvärdering (FTV ej 2007), taktisk värdering (TaV) och operativ värdering (OpV). Utöver dessa värderingar gör Högkvarteret särskilda utredningar i syfte att klarlägga läget i insatsorganisationen. Krigsförbandsvärdering genomförs av enskilt krigsförband och syftar till att värdera förbandet mot dess fastställda målsättning (TOEM)4. Dessa värderingar ligger till grund för förbandstypvärdering och de taktiska värderingarna. De taktiska värderingarna som cheferna för de taktiska kommandona genomför, syftar till att bedöma förmågan hos krigsförbanden att lösa ställda uppgifter enligt den taktiska och operativa planeringen. De taktiska värderingarna ligger sedan i sin tur till grund för operativ chefs operativa värdering. Denna värdering syftar till att bedöma operativ chefs möjlighet att lösa ålagda uppgifter. IOV baseras utöver de värderingar som beskrivs ovan också bl.a. på en lista över specifika underlagsbehov som har tagits fram och riktats direkt till ett antal delprocesser och stödprocesser inom Högkvarteret. Dessutom har ett antal frågor ställts direkt till ansvariga för förband under utveckling, vilka inte genomför krigsförbandsvärdering. Slutligen värderas Försvarsmaktens utvecklingsförmåga separat, specifikt kopplat till det i regleringsbrevet ställda kravet på operativ förmåga III. Den slutliga bedömningen av insatsorganisationens samlade förmåga sker i flera steg. Bl.a. sker en sammanvägning av de olika inkomna underlagen. Detta arbete behandlar såväl de krav på operativa förmågor och delförmågor som statsmakterna ställt i regleringsbrevet som dimensioner av intresse för Försvarsmaktens fortsatta interna förbättringsarbete. Försvarsmaktens värderingssystem har tidigare granskats av och har då befunnits relevant som underlag för återredovisningen till statsmakterna. Försvarsmaktens krigsförbandsvärdering redovisas i sammanställd form till regeringen och är sekretessbelagd. I denna rapport har målsättningen varit att endast redovisa öppet material. Nedan redovisas därför endast en översiktlig bild av insatsorganisationens tillstånd, som grund för slutsatser. 4 TOEM = taktisk, organisatorisk och ekonomisk målsättning. Samtliga förband som vidmakthålls har ett TOEM som fastställts 2002 eller . Förband under utveckling har med naturlighet också TOEM som är preliminära eller under utveckling. har ett omfattande arbete skett med att traditionellt krigsplacera personalen. Personaluppfyllnadsgraden är beträffande värnpliktiga och beträffande officerare . Förbanden har som regel en kader organiserad i grundorganisationen. Den organisationsbestämmande materielen är som regel inte öronmärkt för ett visst förband. Det innebär att krigsförbandscheferna måste samverka med de s.k. teknikkontoren och FMLOG för att kunna värdera sitt förband. De brister som anmäls gäller bl.a. teknisk materiel där nya generationer snabbt ersätter varandra. För att nå ett av de strategiska målen, användbara insatsförband, har flera åtgärder vidtagits. Ett nytt system för personalförsörjning har tagits fram, förband kaderorganiseras successivt och krigsplaceringsorder till personal sänds återigen ut. Styrningen av verksamheten utgår återigen i allt högre grad från det enskilda krigsförbandet. Förbanden synliggörs, t.ex. har man på central nivå infört krigsförbandstablåer som en del i den gemensamma lägesbilden. anställdes inte nyexaminerade officerare fullt ut. Under 20062007 2008 kommer inga nya högskoleofficerare att examineras. Noterbart är också att de s.k. spontanavgångarna bland officerare har ökat . Endast ett mindre antal reservofficerare har examinerats . Försvarsmaktens resultatindikatorer visar att en större andel soldater och officerare ingår i redan insatta eller direkt användbara insatsförband. Risken är emellertid att den uppåtgående trenden bryts när effekten av utebliven eller låg rekrytering i kombination med låg utbildning av värnpliktiga slår igenom i nyckeltal och indikatorer. Nedan redovisas utvecklingen som grund för värdering och slutsatser. Redovisningen utgår ifrån de ovan valda kriterierna. Ett objektivt mått på hur Försvarsmaktens internationella förmåga utvecklats är den sammantagna bilden av faktiskt genomförda insatser. Försvarsmakten redovisar i en bilaga till årsredovisningen en detaljerad förteckning av genomförda insatser. I stort ser bilden ut enligt följande: : ISAF (en styrka motsvarande reducerad bataljon), ledningsansvar för återuppbyggnadsenhet (2006). : transportflyg C 130 (2006). Kosovo: reducerad mek. bataljon (), ledning av multi- nationell stridsgrupp (2006-2007), militärpolisenhet, helikopterenhet, CBRN-insatsstyrka5 (2006). : förstärkt mek. kompani (avvecklades 2006). : korvettstyrka (2006) till Unifil6. : specialförband inklusive transportflyg, (2006). Bosnien: bl.a. logistikenhet (avvecklades till del 2006). I samtliga missioner har den svenska insatsen fått ett positivt omdöme. Ett 15- tal observatörsmissioner har dessutom bemannats . har i snitt 960 personer tjänstgjort i utlandsstyrkan. Med rotationer inberäknat kommer totalt ca 5 000 personer att ha tjänstgjort i utlandsstyrkan . Insatser har genomförts inom ramen för FN-, OSSE-, EU- och Natoledda operationer. Insatserna ha varit av mycket skiftande karaktär, och Försvarsmakten har därmed fått möjlighet att utveckla befintliga och nya förmågor. Utvecklingstendensen är en förskjutning från observatörsmissioner till insatser av förbandsenheter. 4.2.2 Internationella förband i beredskap En utgångspunkt för utvecklingen av svenska bidrag till internationella styrkeregister är de kapacitetsmål som tagits fram gemensamt inom EU, de s.k. Headline 2010. De förband som anmäls kommer i huvudsak ur insatsorganisationen och utgör grunden för att kunna tillgodose statsmakternas krav på medverkan i internationella fredsfrämjande insatser. Utvecklingen har inneburit att innehållet i anmälningar till olika styrkeregister har förändrats dels till innehåll, dels till beredskap och volym. Förändringarna innebär en ambitionsökning för att kunna skapa förmåga att leda och genomföra två insatser av bataljonsstorlek eller motsvarande och mindre förbandsenheter i ytterligare tre insatser. Nedan redovisas läget /08. Förbanden har internationell beredskap, dvs. personalen är frivillig. Insatsberedskapen anges med R 1090 beroende av antal dagars beredskap. 5CBRN = styrka för kemiska (C), biologiska (B), radiologiska (R) eller nukleära (N) händelser. 6United Nations Interim Force in . Styrkeregister (vissa ): Militärpolis (MP-pluton i R 30). ISTAR-kompani7, inklusive jägarpluton, underrättelsepluton, EW- förband8 och artillerilokaliseringsradargrupp (i R 30). Mekaniserad bataljon 08, reducerad (i R 30). Mekaniserad bataljon, pansarterrängbil (insatt KFOR). Stridsvagnskompani (R 90). Luftburen skvadron (i R 30). Luftvärnspluton Rb 70 (i R 90). Ingenjörskompani med ammunitions- och minröjningsförmåga, EOD (NBG, i R 30). NBC-insatsstyrka (i R 30). Amfibiestridsgrupp (R 30). Korvettförband (R 30). Minröjningsförband med EOD9 (R 30). Ubåtsförband (R 30). JAS 39-förband med basförband (R 30). Transportflygförband Tp 84 med basförband (R 30/R 10 vid stöd NBG). Signalspaningsflygförband S 102 B (R 30). Militärobservatörer (R 30). Specialförbandsenhet, SF (R 10 i NBG). , NBG (R 10, se vidare nedan). Därutöver finns nationella resurser för stöd av pågående insatser som t.ex. underrättelse- och logistikenheter. De anmälda förbanden ska kunna förstärka EU:s snabbinsatsförmåga men även kunna sättas in i flera olika typer av internationella insatser, t.ex. inom ramen för FN och andra organisationer. Förbandens beredskapsgrad varieras beroende på omvärldsläge och nationella överväganden. Förbanden bör även kunna växla mellan att vara insatta i långvariga internationella insatser och att vara förstärkningsförband till snabbinsatsstyrkan när den är insatt. Evaluering av förbanden mot internationell standard har påbörjats och etablerats som en integrerad del av förbandsverksamheten. Ett stort antal internationella övningar, stora som små, har genomförts. Sammanlagt deltar svenska enheter i mer än 30 förbands-, funktions- och ledningsövningar . Följande övningar utgör exempel på genomförda internationella aktiviteter med deltagande av svensk trupp: 7ISTAR (Intelligence Surveillance Target Aquisition and Reconnaissance) innebär att ett antal olika sensorenheter samlas under en ledning som svarar för samordningen av deras uppgifter och även bearbetningen av den information de samlar in. 9EOD= Explosives Ordnance Disposal. Förbandsövningar och funktionsövningar: Loyal Mariner, , Adex, Barents Rescue, , Finska marinens slutövning , Fost, Frisian Flag, 2, Nax, Night Hawk, , , Samövning norska arméenheter i , Aco. Flertalet av övningarna är sådana som genomförs i följd. Det gäller såväl nationella övningar som internationella övningar och övningar utomlands där vi deltar som gästnation. Detta innebär stora fördelar då det gäller att tillvarata erfarenheter, allt från stridstekniska, taktiska och operativa erfarenheter till dem som rör inriktning och metod för respektive övning. får det inte bli ett självändamål att övningar återkommer då behoven ändras efter hand. I huvuddelen av övningarna deltar endast lägre förband. Det är viktigt att vidmakthålla internationell samövning på den genomförda periodens nivå eller högre och inom ett brett spektrum av övningstyper. Dock torde det vara särskilt viktigt att framhålla ledningsövningar (metoder, doktrin och teknik) på bataljons nivå och högre som är de vanligaste multinationella nivåerna i utlandsstyrkan. Noterbart är att flera planerade övningar med internationellt deltagande har ställts in på grund av personalbrist. Personalbristen inom Försvarsmakten orsakas av dels omstruktureringen som leder till obalanser, dels av rekryterings- och utbildningsbegränsningar. Åldersstrukturen och begränsningar i officerarnas tillgänglighet komplicerar bilden ytterligare. överenskom , och att samarbeta om uppsättandet av en snabbinsatsstyrka, (). Även och senare deltar i detta samarbete. Målsättningen är att bidra till EU:s krishanteringsförmåga. Den multinationella snabbinsatsstyrkan består av bidrag från dessa fem länder med som ledningsansvarig (framework nation). Ett samarbete med har etablerats inom framför allt ledningsområdet på militärstrategisk nivå. har successivt utformats mot EU:s efter hand utformade krav på snabbinsatsstyrkor. bidrar med 2 300 personer, med 200 personer, med 150 personer, med 45 personer och med 88 personer. Force Headquarters, FHQ med stödförband Mekaniserad bataljon (inkl. luftburen skvadron) Case/Medevacenhet10 (helikopter) Sjukvårdsenhet Role 2 + Dessutom ingår förbandsenheter för stöd av NBG. Följande enheter är anmälda till olika styrkeregister med 3090 dagars beredskap (vissa R 10 vid NBG-insats). De kan stödja NBG, alternativt utnyttjas för kort- eller långvarig insats, eller som efterföljande förband till en insats med NBG: 10Evakuering av skadade. 11Movement Control Unit. 12SPOD/APOD=Seaport resp. Airport of Debarkation. NBG Force Headquarters upprättades i . Operation Headquarters i Northwood, , bemannades . Grundutbildning av soldater påbörjades . Rekrytering av soldater, samträning och validering sker . rekryteras och kontrakteras soldater och sjömän, främst från den inneliggande åldersklassen. Detta möjliggör att förbanden kan samtränas och certifieras. NBG:s slutövning kommer att äga rum . Kontraktsanställning ger också den grundläggande tillgängligheten som beredskapskravet innebär. Rekryteringen har genomförts enligt plan. Noterbart är att relativt stora vakanser () finns bl.a. beträffande tekniker och logistikpersonal. De olika underenheterna utgör i princip delar av befintliga krigsförband, dessa produceras och levereras av Försvarsmaktens grundorganisation. Viss materiel har inte kunnat levereras . NBG kommer t.ex. inte inledningsvis att ha egen förmåga till kvalificerad vård av skadade under helikoptertransport. Internationella avtal har ingåtts med berörda samarbetsländer. har ingen egen förmåga till strategiska transporter. Avtal finns med ett antal länder och organisationer om strategisk transportkapacitet. Förbandet NBG planeras att stå i tio dygns (R 10) beredskap 1/130/6 2008. Personalens kontrakt är förberedda för en lång insats. 4.2.5 Internationell förmåga över tiden Som grund för sin planering och förbandsproduktion har Försvarsmakten ansatt en nivå på insatsförmågan över tiden: Försvarsmakten ska över tiden kunna genomföra en långvarig insats med förband om cirka bataljons storlek. Under de år regeringen ålägger Försvarsmakten att hålla den nordiska snabbinsatsstyrkan i beredskap, utgör denna en resurs för en andra bataljonsinsats. Typen av insats är således kortvarig snabbinsats. Under de år Försvarsmakten ej har beredskap med den nordiska snabbinsatsstyrkan ska förband ur styrkeregistret kunna insättas upp till en nivå som motsvarar bataljons storlek. Detta är också att betrakta som en kortvarig insats. Längden på insatsen påverkas av insatsbehovet, vilket eller vilka förband ur styrkeregistret som efterfrågas och deras förmåga över tiden. Dessutom ska Försvarsmakten över tiden kunna genomföra tre insatser med mindre förbandsenheter som främst hämtas ur styrkeregister. Typ och tidsutdräkt för dessa insatser kan variera alltifrån kortvariga till något längre insatser beroende på insatsbehov, vilka förband som krävs och dessa förbands insatsfrekvenslinjal. Insatsförmågan över tiden är också beroende av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. Det är ett komplicerat system med flera påverkande och i sig I botten finns ett värnpliktssystem endast för män. Värnpliktskontingenterna är nu nere under 10 000 värnpliktiga . Försvarsmakten rekryterar frivilliga bland åldersklassen till förband med internationell beredskap. Officerare och reservofficerare rekryteras dessutom bland värnpliktiga som genomför grundutbildning. Officerarna, bortsett från nyanställda officerare, har ingen skyldighet att delta i internationella insatser, och frivilliga som tecknat kontrakt gör det i två steg. Steg ett för utbildning i . Steg två vid beslut om insats. Det system som Försvarsmakten nu utvecklar för produktion av insatsorganisationen innebär en ökad effektivisering och anpassning av förbandsverksamheten i garnisonerna. Systemet innebär att ansvaret för produktion av förband med internationella uppgifter fördelas ut i organisationen. I princip innebär det att alla förband i insatsorganisationen ska kunna, åtminstone med delar, bidra till Försvarsmaktens internationella förmåga. Med Försvarsmaktens återgång till att kaderorganisera krigsförbanden, kommer personalen och den dagliga verksamheten i garnisonerna att direkt influeras av kraven på internationell förmåga. Ett treterminssystem för utbildning av soldater innebär en icke oväsentlig utökning av utbildningstiden. Detta ökar kvaliteten och förbättrar möjligheterna för frivilliga att tjänstgöra i Försvarsmakten direkt efter grundutbildningen, vilket i sin tur också underlättar organiserandet av insatsförband med internationell beredskap. 4.2.6 Resultatindikator/kostnad Försvarsmakten har en resultatindikator som visar utvecklingen av genomförandet av internationella insatser, ur ett ekonomiskt perspektiv. Reultatindikatorer redovisas av Försvarsmakten i årsredovisningarna. Indikatorn visar att utgifterna per person sjunker. Om detta är en trend är svårt att säga. Avgörande är antal missioner. Få stora missioner ger skalfördelar i förhållande till många små missioner. Vilken typ av förband som sätts in har också betydelse. Kvalificerade och materieltunga förband har som regel stort underhållsbehov och färre soldater, vilket leder till hög kostnad per insatt soldat. Tendensen över tiden torde emellertid bli att förbanden blir alltmer kvalificerade med höga kvalitets- och tillgänglighetskrav på materiel och personal. Utvecklingen av stödjer en sådan hypotes. Detta torde bl.a. leda till snabbare rotation eller kortare insatstid samt en omfattande logistik, vilket kommer att leda till att kostnaderna ytterligare ökar. 5 Överväganden och slutsatser Omstruktureringen av krigsförbanden har påbörjats och genomförs i riktning mot strukturen enligt inriktning. Inriktningen från statsmakterna har justerats . Det är alltså ingen statisk målbild utan det sker en kontinuerlig utveckling, om än med ganska små justeringar . Förbandsverksamheten har kunnat genomföras i allt väsentligt enligt planer och inriktningar. Garnisonernas fokus är tydligt inriktat på att skapa förband med omedelbar insatsförmåga. Det finns brister beträffande bl.a. samträning och rättutbildad personal. Vår bedömning är emellertid att detta kan hanteras inom beredskapssystemets gränser. Utbildningsomgångarna, ca 8 000 värnpliktiga , tillgodoser väl insatsorganisationens årliga behov av omsättning av soldater och sjömän. I princip skulle det räcka med 3 0004 000 värnpliktiga . Det är således inte insatsorganisationens krav på omsättning som är dimensionerande för storleken på de årliga utbildningsomgångarna. Dimensionerande är behovet av rekrytering till internationella insatser (åtminstone med dagens kontraktssystem) och rationell övningsorganisation. De relativt små utbildningsomgångarna innebär svårigheter att skapa nödvändiga träningstillfällen för officerare, särskilt för chefer i högre förband. Här är det nödvändigt att finna andra lösningar om inte storleken på utbildningsomgångarna kan hållas uppe. Ett exempel på åtgärd skulle kunna vara ett modernt repetitionsövningssystem (RU-system). Små utbildningsomgångar innebär också att utvecklingen av nya förband tar . Den bristande rekryteringen av officerare kommer inte i närtid att menligt påverka insatsorganisationens förmåga mot satta krav. Däremot kommer det att finnas en brist på erfarna plutons- och kompanichefer i rätt åldersläge. Krigsplaceringsläget beträffande personal anser vi vara tillfredsställande när det gäller soldater och sjömän. De brister som finns bör vara hanterbara. Däremot är krigsplaceringsläget anmärkningsvärt lågt när det gäller officerare. Här råder i alla fall inga kvantitativa brister. Personalen är också i regel avdelad till olika krigsförband, varför problemet får anses vara av administrativ karaktär. De materielbrister som anmäls är främst av två slag, dels teknisk materiel med hög omsättningstakt, dels viss organisationsbestämmande materiel som t.ex. olika fordon. Vår bedömning är att det är rimligt att inte i alla stycken förrådsställa teknisk materiel med hög omsättningstakt. Med de små volymer som gäller och de förhållandevis långa beredskapstiderna, är det en rimlig risktagning. Beträffande fordon är det lite annorlunda. Här finns som regel de olika fordonen tillgängliga men de är inte öronmärkta för ett visst förband. Detta är också rimligt. Denna typ av organisationsbestämmande materiel bör 5 ÖVERVÄGANDEN OCH SLUTSATSER 2007/08:RFR6 vara i bruk av effektivitets- och säkerhetsskäl. Materielen måste ges en jämn och kontrollerad förslitning. Ett förband som går in i en högre beredskap måste veta att den effektbestämmande materielen fungerar. Som underlag för rapporten och våra bedömningar har ett 60-tal krigsförbandstyper granskats. Nedan redovisas endast de förbandstyper som reglerats av inriktning. Enligt vår bedömning kommer Försvarsmaktens insatsorganisation att ha följande omfattning och sammansättning . FÖRBANDSTYPER OCH ANTAL FÖRBAND I INSATSORGANISATIONEN 2007/08 Siffran inom parentes anger antalet insatsförband med en beredskap som understiger . Resterande kallas Övriga förband och har en beredskap . Operativ lednings- och sam- 1 (2/3) av 1 () Operativ lednings- och teknisk V 6, U 2 av 1 () 1 (1/4) av 1 () Luftvärnsbataljon 97/70 2 (1) 2 (1) 1 (1/3) 2 (1) 1 (1/3) 2 (2) 69 (69) 4 (3) 6 (6) 7 (4) 1 (1/3) 1 (1/4) 4 (2) 1 (1/2) 1 (1) 2 (1) Fu = fortsatt utveckling av krigsförband (arvförband nyttjas), U = utveckling mot krigsförband (nytt förband skapas), V = vidmakthålls (omsätts fortlöpande). 2007/08:RFR6 5 ÖVERVÄGANDEN OCH SLUTSATSER Förband med en beredskap har en TOEM (taktisk, organisatorisk och ekonomisk målsättning), innehåller personal, materiel och planer. Förbandet är kaderorganiserat. Övriga förband har en TOEM och organisationsbestämmande materiel. Utbildad personal finns som regel. Viss materiel och personal måste tillföras vid beredskapshöjning. Förbandet är kaderorganiserat. Med kaderorganisering avses en organisationsprincip där vissa individer har samma eller jämförbara befattningar i både freds- och krigsorganisationen. 5.2 Internationell förmåga () 5.2.1 Planerade och pågående insatser Vår bedömning är att Försvarsmakten kommer att kunna fullfölja pågående och planerade insatser. kommer Försvarsmakten att bidra till insatser i , på och i . Därutöver kommer insatser med militära observatörer. Sammanlagt kommer ca 900 personer att vara insatta. Utöver redan insatta förband kommer mer än 15 andra insatsförband vara anmälda till olika internationella styrkeregister. Dessa förband har en internationell beredskap på mellan . Sammanlagt innehåller dessa förband en personalstyrka på mer än 3 000 personer (NBG inräknat). Detta svarar mot den kvantitativa inriktningen om samtidiga två större insatser och tre mindre insatser. Osäkerheter finns beträffande personalförsörjningen . På grund av utebliven officersrekrytering och obalanser som följd av omstruktureringen inom Försvarsmakten, försämras den sammantagna personalens åldersstruktur. Detta tillsammans med en låg tillgänglighet bland yrkesofficerarna kan leda till kraftiga obalanser och t.o.m. vakanser, under främst , detta innan effekterna av ett reformerat officersutbildningssystem blir synliga. Här torde det vara nödvändigt med extraordinära åtgärder åtminstone . Aktuella åtgärder kan vara en utökad rekrytering av reservofficerare och civila på officersbefattningar. Vår bedömning är att kommer att vara organiserad med en kärna bestående av en mekaniserad bataljon med lednings- och stödförband. Därutöver kommer en flexibel sammansättning av olika typer av förband som kan sättas in för stöd av NBG beroende av lägets utveckling att finnas. Trots att NBG är en begränsad del av insatsorganisationen har dess utveckling berört i princip samtliga verksamhetsområden. 5 ÖVERVÄGANDEN OCH SLUTSATSER 2007/08:RFR6 Vår bedömning är vidare att erforderlig utbildning och certifiering kommer att kunna genomföras , vidare att erforderliga internationella avtal kommer att vara ingångna. Det finns emellertid anledning att peka på vissa osäkerheter som framkommit. Rekryteringen kommer att behöva kompletteras emedan vakanser fortfarande finns inom vissa nyckelområden som logistikpersonal och teknisk personal. Rekryteringen har emellertid i stort varit tillfredsställande till NBG, sannolikt på bekostnad av rekryteringen till andra internationella förband. I samband med insats kommer personalen att teckna nya anställningskontrakt. Här ges den enskilde möjlighet att ytterligare en gång ompröva sin anställning, med risk för avhopp som följd. Försvarsmakten har erfarenhet av denna typ av vakansrekrytering och torde enligt vår bedömning kunna lösa problemen tillfredsställande. Långsiktigt torde det emellertid inte vara acceptabelt med dagens osäkerheter beträffande personalförsörjningen till internationella insatser. NBG har vissa materiella brister som vatten och viss sjukvårdsmateriel. Detta påverkar utbildningen av berörd personal som tvingas använda ersättningsmateriel under utbildningen. Detta torde emellertid inte vara gränssättande vid insats.