rfr · GU0WRFR8 · 2007-07-09 00:00:00 — 2000/01:SkU1 Anslagen till och , m.m. 2004/05:SKU20 Motioner om företags- och kapitalbeskattning. 2005/06:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv. 2005/06:SkU17 Motioner om företags- och kapitalbeskattning. 2005/06:KU21 i en ny tid. , , , J. & , K. (2003): The involvement in selfemployment among the Swedish science and technology labor force between 1990 and 2000. Ds 1993:28 Beskattning av enskild näringsverksamhet, m.m. Ändringar i bolagsbeskattningen. Ds 2003:27 Företags- och anställningsformer i förändring. (2006): Effektutvärdering Att välja upplägg. (1996): Kvittningsrätt och förvärvskällor. I: Skattenytt nr 4/1996. (2006): Praktisk beskattningsrätt Lärobok i inkomst- och förmögenhetsbeskattning. : Skatter (). Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. Gäverth, L. (2003): Avdrag för underskott i nystartad och i konstnärlig näringsverksamhet. I: Skattenytt nr 12/2003. 2006/07:RFR8 11BREFERENSER , , , T. & , J. (2005): Förlustutjämning och periodiseringsfonder. Svensk ekonomisk nationalrapport till Nordiska Skattevetenskapliga höstseminarium 2005. (2005): Att vara både företagare och anställd en kombinatör. ITPS (2001): Nyföretagandet i och 2000. ITPS (2005a): Nyföretagandet i och 2004. ITPS (2005b): Uppföljning av nystartade företag efter start. ITPS (2006a): Uppföljning av nystartade företag efter start. ITPS (2006b): Nyföretagandet i och 2005. ITPS (2006c): Statligt stöd till näringslivet 2005. ITPS (2006d): Företagsdynamik och tillväxt. En kartläggning och analys av företagsdynamik och arbetsproduktivitetstillväxt i . (2006): Konkurrensen i . KOM(2000) 256 slutlig, 26.4.2000. ): Småföretaget och kapitalet. Svensk forskning kring små företags finansiering. och Forum för småföretagsforskning, 2003. , Lindencrona, Meltz & Silfverberg: Inkomstskatt en läro- och handbok i skatterätt, nionde upplagan. (2004): Småföretagarbeskattning i . Svensk juridisk nasjonalrapport. I: Nordisk skattevitenskapelig forskningsråd: for nordisk skatteforskning 2004. (2000): Företagande som bisyssla. (2005a): Regelförbättring för företagare. (2005b): Näringslivets administrativa bördor Inkomstskattelagen och angränsande lagstiftning. (2006): Entreprenörskapsbarometern 2005 unga mer positiva till att bli företagare. m.fl. (2005): Rapport och förslag från arbetsgruppen Start av företag. , , , , och . : Näringspolitikens mål (). 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning. 11BREFERENSER 2006/07:RFR8 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen. 1993/94:234 Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m. 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 1995/96:109 Skattelättnad för riskkapital, m.m. 1999/2000:2 Inkomstskattelagen. 2000/01:1 Budgetpropositionen . 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. 2004/05:100 ekonomiska vårproposition. 2005/06:1 Budgetpropositionen . 2005/06:100 ekonomiska vårproposition. 2006/07:1 Budgetpropositionen . & Bojs, J. (2004): Det svenska skattesystemet. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Verket för näringslivsutveckling. (1996): Skrivelse . Dnr 3798-96/900. (2003): RSV:s skrivelse 030618: RSV:s yttrande över betänkande Våra skatter. Dnr 10324-02/150. (2003): Inkomst av näringsfastighet i enskild näringsverksamhet Arbetsinkomst eller kapitalinkomst? Skrifter utgivna vid juridiska fakulteten i , nr 149. RÅ 2002 ref. 59. RÅ 2002 ref. 15. (1994): Förlustutjämning en skatterättslig studie. Skrifter från juridiska fakulteten i , 45. (1996): Avdrag för underskott i nystartad verksamhet vid taxering. Promemoria dnr 3798-96/900. (2005a): Skatter i . Skattestatistisk årsbok 2005. SKV 152, 2005. (2005b): Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet m.m. vid taxering. SKV 301, SKV 302 och SKV 336. (2006a): Skatteregler för enskilda näringsidkare. 2006/07:RFR8 11BREFERENSER (2006b): Skatter i . Skattestatistisk årsbok 2006. SKV 152, 2006. 2003/04:8 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag. 2005/06:23 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning. SOU 1992:67 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen. SOU 1995:104 Skattereformen 19901991. SOU 2002:47 Våra skatter? (2005): Enskilda näringsidkare en inkomstöversikt 2003. Statistik ur SCB:s företagsregister och individdatabas (). Tjernberg, M. (2004): Juridisk generalrapport. I: Nordisk skattevitenskapelig forskningsråd: for nordisk skatteforskning 2004. 1994/95:SkU3y. Intervjuer, e-brev m.m. Intervjuer med tjänstemän vid , , , , , , Företagarna, , (), , i (LO), Livsmedelsföretagen (Li), Länsrätten i , i , i , i , , , , , kommun, , , , , Akademikers (), Ho- tell- och Restaurangföretagare, och , managementkonsulter, (), Verket för näringslivsutveckling (), och kommun. Mål och aktörer inom några politikområden har beslutat att målet för politikområdet Skatt, tull och exekution är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet.126 bildades av och landets tio regionala skattemyndigheter. är central förvaltningsmyndighet för frågor om bl.a. skatter, socialavgifter, folkbokföring, registrering av bouppteckningar och vissa brottsutredningar. Verket meddelar föreskrifter om verkställighet av lag enligt särskilda bemyndiganden och ska genom allmänna råd och uttalanden verka för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid rättstillämpningen inom verksamhetsområdet. har 11 100 anställda och bedriver sin verksamhet på 113 orter i landet. är indelat i sju skatteregioner och ett storföretagsskattekontor. Huvudkontoret leder och styr skatteregionerna, storföretagsskattekontoret och verksamhetsstöd för skatt och . bildades av tio regionala kronofogdemyndigheter. Myndigheten ansvarar för bl.a. indrivning av fordringar, betalningsföreläggande och handräckning, förebyggande kommunikation, skuldsanering och konkurstillsyn. meddelar föreskrifter om verkställighet av lag enligt särskilda bemyndiganden och ska genom allmänna råd och uttalanden verka för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid rättstillämpningen inom sitt verksamhetsområde. Totalt har 2 500 medarbetare och bedriver sin verksamhet på 67 orter i landet. är knuten till för administrativ ledning och styrning i strategiska frågor. blir en från helt fristående myndighet och alltså inte längre knuten till för administrativ ledning och styrning i strategiska frågor. har beslutat att målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för 2006/07:1 utg.omr. 3, bet. 2006/07:SkU1. 2006/07:RFR8 BILAGA 1 12BMÅL OCH AKTÖRER INOM NÅGRA POLITIKOMRÅDEN ökad konkurrenskraft och fler och växande företag.127 Inom det näringspolitiska området finns ett antal myndigheter och andra aktörer med statlig finansiering som tillhandahåller de statliga insatserna för näringslivs- och företagsutveckling. Verket för näringslivsutveckling () En ny myndighet för företagsutveckling inrättades Verket för näringslivsutveckling (). Syftet var att skapa en myndighet med stark näringslivsförankring som skulle utgöra ett för företagsutveckling, entreprenörskap och finansiering med fokus på företagens och företagarens behov. Verket tog över uppgifter som tidigare handhades av och . är centrala näringspolitiska myndighet och har i uppgift att främja hållbar tillväxt i hela landet. ska genom företagsfinansiering, information och rådgivning samt stöd till program och processer stärka näringslivets förutsättningar och främja regional tillväxt. Verket ska dels verka för förbättrade förutsättningar för nyetablering av företag samt ökad tillväxt och livskraft i befintliga företag, dels särskilt främja näringslivets utveckling i regionalpolitiskt prioriterade områden och i övrigt verka för en balanserad regional utveckling.128 I syfte att förstärka kunskapsunderlaget för innovations-, närings- och regionalpolitiken inrättades () som en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering. ITPS har till uppgift att utveckla och tillhandahålla kunskapsunderlag för tillväxtpolitiken genom att bl.a. genomföra analyser av den ekonomiska utvecklingen som underlag för närings- och innovationspolitiken samt den regionala utvecklingspolitiken, initiera, beställa och genomföra utvärderingar samt tillhandahålla statistik för forskare och utredare.129 ITPS är ansvarigt för statistik om bl.a. nystartade företag.130 bildades efter ett riksdagsbeslut om en ny organisation för att främja utvecklingen av mindre företag. De tidigare länsvisa utvecklingsfonderna ombildades till en koncern med som moderbolag och 21 regionala dotterbolag. Staten är ensam ägare till moderbolaget som i sin tur är majoritetsägare i vart och ett av dotterbolagen. Resterande del ägs regionalt av respektive landsting, regionala självstyrelseorgan, kommunala samverkansorgan eller kommuner. 2005/06:1 utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1. 128Förordning (2000:1178) med instruktion för Verket för näringslivsutveckling. 129Förordning (2000:1133) med instruktion för . 12BMÅL OCH AKTÖRER INOM NÅGRA POLITIKOMRÅDEN BILAGA 1 2006/07:RFR8 driftsanslag från staten som sedan fördelas på respektive dotterbolag. Därutöver betalar de regionala ägarna ett driftsanslag. mål är att skapa tillväxt och förnyelse i det svenska näringslivet genom affärsutveckling och finansiering. erbjuder finansiering av innovationer, företagsstarter och företagsutveckling. vänder sig till den som har svårt att finna lånefinansiering på annat håll. Bolaget erbjuder också olika insatser för affärsutveckling, vilket innefattar bl.a. rådgivning, kontaktförmedling och olika utvecklingsprogram.131 är en nationell koncern med regionala dotterbolag på sju orter som ska bygga samman nätverket av riskkapitalbolag. Bolaget har skapats genom att staten tillsammans med de sju teknikbrostiftelserna och Stiftelsen Industrifonden bildat ett gemensamt moderbolag. Verksamheten handlar om att stärka möjligheterna till kommersialisering av forskningsresultat och innovationer i näringslivet. Verksamheten ska bidra till att knyta samman högskola och universitet med det omkringliggande näringslivet. Verket för innovationssystem () arbetar nära det nya bolaget och finansierar utvecklingsmiljöer för nya företag, s.k. inkubatorer.132 Industrifonden är en stiftelse som grundades av staten 1979. Stiftelsens ändamål är att genom stöd enligt förordningen (1996:880) om finansiering genom stiftelsen finansiera industriellt utvecklingsarbete och marknadsföring. Industrifonden erbjuder främst finansiering med projektlån och/eller ägarkapital. I vissa fall kan Industrifonden ge garantier eller kapital mot royalty. Målgruppen är små och medelstora aktiebolag som har sin verksamhet huvudsakligen förlagd till . kan finansieras om det finns särskilda skäl. Industrifonden erbjuder finansiering till högteknologiska industriella projekt. Industrifonden samverkar med sju regionala riskkapitalbolag där man är delägare. Om projektet misslyckas kan lånen efterges, helt eller delvis.133 Industriella utvecklingscentrum (IUC) är fristående aktiebolag med näringslivet som majoritetsägare, varvid små och medelstora företag utgör merparten. Fackföreningar och kommuner finns ofta också med i ägarkretsen. Verksamheten är fokuserad på industriell och regional tillväxt genom affärsmässiga utvecklingsprojekt inom områdena kompetens, produkter, processer och teknik.134 134Industriella utvecklingscentrums webbplats . 2006/07:RFR8 BILAGA 1 12BMÅL OCH AKTÖRER INOM NÅGRA POLITIKOMRÅDEN and Society/är en näringslivsdriven stiftelse som har syftet att stimulera entreprenörskap och framväxten av livskraftiga nya företag. Detta sker bl.a. genom på mer än 100 orter i . Rådgivare ger kostnadsfri rådgivning till den som ska starta eget företag. Det lokala näringslivet bidrar med kunskap, engagemang och finansiering.135 Det kan även nämnas att det på initiativ av har startats s.k. (), vilka har i uppgift att ge EU-relaterad information, hjälp och rådgivning till små och medelstora företag. Bakom varje står en näringslivsorganisation.136 besvarades drygt 4 000 frågor vid de åtta centrumen i . har beslutat att målet för politikområdet Regional samhällsorganisation är att länen ska utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar.137 Länsstyrelserna arbetar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens företrädare i regionerna och samordnare i de frågor som staten lagt på . Även för många av de offentliga uppgifter som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna ansvar när det gäller bl.a. tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter, som att handlägga bidragsansökningar m.m. Länsstyrelsernas verksamhet omfattar bl.a. regional utveckling. har beslutat att målet för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet.138 Inom den regionala utvecklingspolitiken genomförs olika åtgärder som syftar till att skapa väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner som är attraktiva för bl.a. företag. En insats inom området är de regionala tillväxtprogrammen. Gemenskapens strukturfondsprogram för perioden 20002006 syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande. Avslutade projekt redovisar att ca 13 000 nya företag har startats. Inom politikområdet ges även selektiva regionala företagsstöd (regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering) via länsstyrelserna och motsvarande.139 2000/01:1, bet. 2000/01:BoU1. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4. 2005/06:1 utg.omr. 12BMÅL OCH AKTÖRER INOM NÅGRA POLITIKOMRÅDEN BILAGA 1 2006/07:RFR8 har beslutat att målet för politikområdet är att arbetsmarknadspolitiken ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad.140 Inom det arbetsmarknadspolitiska området ger stöd till start av näringsverksamhet. Syftet med stödet är att ge företrädesvis arbetslösa bidrag till försörjningen under inledningsskedet av verksamheten. Stödet får lämnas till den som är arbetslös eller riskerar att bli arbetslös och är arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Stöd kan också ges till personer som är bosatta inom ett stödområde även om de inte är arbetslösa. Stödet lämnas endast till den som bedöms ha goda förutsättningar att driva företag och om verksamheten bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge varaktig sysselsättning. Vidare får stödet inte snedvrida konkurrensförutsättningarna för annan verksamhet. Stöd får inte heller lämnas till verksamhet inom jordbruks- och transportsektorerna, dock kan undantag göras för taxiverksamhet. får ungefär 8 000 individer s.k. starta-eget-bidrag.141 utvärdering av nystartade företag konstaterar i en rapport att programmet Start av näringsverksamhet har spelat en viktig roll för nyföretagandet i . Antalet som fick bidrag för att starta företag ökade från ca 2 500 under /91 till 18 000 under /94. steg antalet genuint nya företag från nästan 23 000 till nästan 35 000. Av utvärderingen framgår att en tredjedel av de nya företagen startades av arbetslösa som deltog i det arbetsmarknadspolitiska programmet Start av näringsverksamhet. Programmet innebär att ett bidrag motsvarande ersättningen vid arbetslöshet utgår vid start av företag under normalt . efter företagsstarten, 1998, var andelen fortsatt verksamma företag . En av de frågor som tas upp i utvärderingen är hur arbetslösa som startar företag med hjälp av bidrag från Arbetsförmedlingen klarar sig jämfört med övriga individer som startar företag. Enligt visar utvärderingen att företag som startades av arbetslösa i genomsnitt hade lika stor chans att vara verksamma som övriga nystartade företag. Dessutom kunde de verksamma deltagarna i programmet i större utsträckning försörja sig av sina företag än övriga företagare. Övriga företagare hade oftare annan sysselsättning vid sidan om sina företag. Företagarna angav olika motiv till företagsstarten. utvärdering visar att de som ville arbeta självständigt eller startade för att det fanns ett behov på marknaden hade störst sannolikhet att fortfarande vara verksamma som företagare . Företagarna som deltog i programmet hade dock i betydligt högre utsträckning än övriga företagare startat på grund av eller risk för arbetslöshet. 2003/04:1, bet. 2003/04:AU1. 141Arbetsmarknadsverkets webbplats och webbplats . 2006/07:RFR8 BILAGA 1 12BMÅL OCH AKTÖRER INOM NÅGRA POLITIKOMRÅDEN Merparten av alla företag startades inom tjänstenäringen (), oberoende av om företagaren deltog i programmet. Sannolikheten att klara verksamheten var störst för företag inom utbildning, hälso- och sjukvård samt andra samhälleliga och personliga tjänster. En femtedel av företagarna var vid företagsstarten . Över hälften var . Enligt Ar- betsmarknadsverket ökade sannolikheten att vara verksam i företaget med åldern. Generellt sett var fler manliga än kvinnliga företagare verksamma . Både bland manliga och kvinnliga företagare var andelen verksamma företag lika stor oavsett om de fått bidrag eller inte. Utvärderingen visade inte på några stora regionala skillnader. I , där av alla nyetableringar skedde, hade emellertid företagare med bidrag signifikant lägre sannolikhet att fortfarande vara verksamhetsdrivande än övriga företagare. I utvärderingen undersöktes om de verksamma företagarna kunde försörja sig på sina företag. Resultaten visar att företagare som deltagit i programmet i högre utsträckning än övriga kunde försörja sig på sina företag . I genomsnitt kunde 69 respektive få sin försörjning från sina företag. För övriga nystartade företag var sannolikheten hög att ägaren hade annan sysselsättning vid sidan om.142 har följt upp nystartade företag. Av uppföljningen framgår att vart tredje företag som startades fått starta-eget-bidrag. Överlevnadsgraden bland de företag som fått starta-eget- bidrag är ungefär lika stor som bland dem som inte haft bidraget.143 Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet har beslutat om lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Syftet med lagen är att stödja nyföretagande genom att underlätta för arbetstagare att starta och bedriva näringsverksamhet. Lagen, som har utformats med andra ledighetslagar som förebild, innebär att en arbetstagare som varit anställd viss minsta tid hos arbetsgivaren har rätt till ledighet . I sitt betänkande framförde arbetsmarknadsutskottet bl.a. följande: Avsikten är att främja tillväxt och sysselsättning genom att nya företag kan startas. Företagande är ett risktagande. En rätt till ledighet kan både stimulera försök till eget företagande och undanröja den tveksamhet som kan finnas hos den enskilde inför risken att företagandet misslyckas. Med en rätt till ledighet kan personen återvända till sin anställning. Arbetstagarens verksamhet får inte konkurrera med arbetsgivarens. Ledigheten får inte heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Rätten till ledighet avser hel ledighet. En arbetstagare som begär eller tar i anspråk ledighet tillförsäkras skydd för anställningen och skydd mot försäm- 142Arbetsmarknadsverket, 2001. 12BMÅL OCH AKTÖRER INOM NÅGRA POLITIKOMRÅDEN BILAGA 1 2006/07:RFR8 En arbetsgivare som bryter mot lagen kan bli skadeståndsskyldig. Mål om tillämpning av lagen ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister.144 1997/98:129, bet. 1997/98:AU4. Tabell A: 2005 fördelat på juridisk form Europabolag (SE) Övriga stiftelser och fonder Offentliga korporationer och anstalter Övriga svenska juridiska personer Juridisk form ej utredd Källa: SCB:s företagsregister. Enligt beslut har SCB i uppdrag att föra ett centralt företagsregister. SCB:s företagsregister är ett register över företag och arbetsställen i . Registret innehåller samtliga juridiska personer. Registret innehåller även fysiska personer som uppfyller minst ett av följande kriterier (vissa restriktioner förekommer dock), samt dödsbon som uppfyller minst ett av de två första av följande kriterier: a) momsregistrerad, b) arbetsgivarregistrerad, c) har inregistrerad firma, d) F-skatteregistrerad i momsbefriade branscher. I SCB:s företagsregister betraktas ett företag som verksamt om det är registrerat för moms och/eller är arbetsgivare eller är F-skatteregistrerat i momsbefriad bransch. Tabell B: Redovisat resultat av aktiv näringsverksamhet för fysiska personer för några branscher (SNI) och totalt Jord, skog, fiske Källa: , 2005a samt utredningstjänstens bearbetningar. I tabellen ingår endast ett urval branscher. Tabell C: Antal nystartade företag åren 19962004 fördelade på näringsgrenar Varuhandel, rep, Transport, komm. Utb, hälsovård, Källa: ITPS, 2005a. 2006/07:RFR8 BILAGA 2 13BTABELLBILAGA Tabell D: Antal nystartade företag fördelade på näringsgrenar och juridisk form Varuhandel, reparationer, hotell, Finansiell verksamhet och företags- Utbildning, hälsovård, tjänster Källa: ITPS, 2005a. Tabell E: Enskilda näringsidkare indelade efter redovisat resultat, antal och andel . Redovisade belopp för enskilda näringsidkare indelade efter redovisat resultat, och andel belopp (mnkr) Källa: , 2005a. 13BTABELLBILAGA BILAGA 2 2006/07:RFR8 Tabell F: Yrkade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst Antal individer (företag) per inkomstår Total omfattning i (tkr) per inkomstår Källa: datakörningar. 2006/07:RFR8 BILAGA 2 13BTABELLBILAGA Tabell G: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända), procentuell fördelning på branscher145 Antal individer (företag) per inkomstår Beviljade avdrags beloppsmässiga omfattning per inkomstår Omfattning (tkr) Källa: datakörningar. 145 I bilaga 4 definieras den branschindelning som använts i underlag. 13BTABELLBILAGA BILAGA 2 2006/07:RFR8 Tabell H: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända avdrag), procentuell fördelning på de skattskyldigas inkomster av tjänst Andel individer (företag) i olika inkomstlägen, per inkomstår Total omfattning i (tkr) per inkomstår Omfattning (tkr) Källa: datakörningar. I inkomst av tjänst ingår bruttolön och pensioner. 2006/07:RFR8 BILAGA 2 13BTABELLBILAGA Tabell I: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända), fördelning per län Antal individer (företag) per inkomstår Källa: datakörningar. 13BTABELLBILAGA BILAGA 2 2006/07:RFR8 Tabell J: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända), uppdelat på de skattskyldigas kön Antal individer (företag) per inkomstår Beviljade avdrags beloppsmässiga omfattning (tkr) per inkomstår Källa: datakörningar. Tabell K: Beviljade avdrag för kvittning av underskott i aktiv nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst (helt och delvis godkända), uppdelat på de skattskyldigas ålder Antal individer (företag) per inkomstår Total omfattning i per inkomstår, procentuell fördelning Källa: datakörningar. 2006/07:RFR8 BILAGA 2 13BTABELLBILAGA Tabell L: Utvecklingen för enskilda individer (företag) som första gången beviljades avdrag 1999, fördelat på branscher och inkomstår Antal individer som redovisat överskott/underskott Antal individer som redovisat överskott/underskott 2006/07:RFR8 BILAGA 2 13BTABELLBILAGA Antal individer som redovisat överskott/underskott Överskott (ruta 100 och 117) Underskott (ruta 125 och 129) Avdrag för kvittning (ruta 45) Källa: datakörningar. Uppgifter om överskott har tagits fram från deklarationsblankettens rutor 100 och 117. Uppgifter om underskott har hämtats från rutorna 125 och 129. Uppgifterna om avdrag för kvittning har hämtats från ruta 45 på deklarationsblanketten.