eunbil · GU0N2359 · 2007-05-04 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande från . Enligt det () behövs omedelbara åtgärder för att återuppbygga beståndet av europeisk ål. Rekryteringen av glasål till Europas kuster har varit så låg som 1 av de nivåer som fanns . Dödligheten av blankål (vuxen ål) som vandrar ut i havet för att leka är mycket hög. De svenska fångsterna av ål var ca 5 gånger högre runt 1960 . Det finns ofta en fördröjningseffekt mellan nedgång i rekrytering och när den återspeglar sig i minskade fångster. En fortsatt nedgång i ålfångsterna kan därför förväntas en avsevärd tid framöver. Frågan om en handlingsplan för ålen har diskuterats . lämnade kommissionen ett förslag till handlingsplan för förvaltningen av ål i ett meddelande. Kommissionen presenterade ett förslag till en rådsförordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (). Det övergripande målet är att på lång sikt uppnå en nivå på lekutvandring motsvarande av den blankål som skulle vandrat ut till lek i havet, om fiske och andra mänskliga faktorer inte påverkat uppväxten. Målet ska huvudsakligen åstadkommas genom att medlemsstaterna presenterar förvaltningsplaner med olika åtgärder för att uppnå målet. Vid jordbruks- och fiskerådet kunde rådet, trots långa förhandlingar, inte enas om en återhämtningsplan för den europeiska ålen. Ett sista kompromissförslag lades fram av ordförandeskapet och kommissionen, men diskuterades inte. Istället konstaterades att det fanns enighet kring många frågor men att ett fåtal utestående frågor fortfarande återstod. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget till en rådsförordning för europeisk ål. Då beståndssituationen för ålen är allvarlig och hotar både nuvarande och framtida ålfiske är det mycket angeläget att en ändamålsenlig förordning utan ytterligare fördröjning kan träda i kraft. Det är viktigt att behovet av glasål för utsättning beaktas. Frågan har varit föremål för behandling i inför jordbruks- och fiskerådet samt . Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 i fråga om den återhämtningsplan för blå tonfisk som rekommenderas av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i (ICCAT) 6890/07 PECHE 45 Artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i (ICCAT) införde en långsiktig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk. Den innehåller minskade fiskekvoter, begränsningar avseende vissa områden och perioder, en ny minimistorlek, åtgärder för sport- och fritidsfiske samt krav på att fångsten ska ursprungsmärkas samt bevis för att den fångats av fartyg med tillstånd. I avvaktan på en rådsförordning baserad på artikel 37, föreslås ett tillfälligt införlivande av ICCAT-åtgärderna för att möjliggöra ett ikraftträdande av återhämtningsplanen innan fiskesäsongen avslutas. Förslaget diskuterades senast vid rådsarbetgruppen för extern fiskeripolitik varvid bred enighet förelåg. Dock fanns tre utestående frågor avseende 1) ikraftträdande av internationella förpliktelser 2) undantag avseende minsta tillåtna landningsstorlek samt 3) befrielse från kvotminskning vid överskridande av kvot enligt beslut från ICCAT. Förslag till svensk ståndpunkt anser det angeläget att EU:s åtagande vid efterlevs, inte minst eftersom det värdefulla beståndet av blåfenad tonfisk är allvarligt överutnyttjat. grundläggande bedömning är att de utestående frågorna inte får försena införandet av EU-åtgärder. Det innebär avseende 1) att åtgärder bör vidtas och inte invänta det formella ikraftträdandet av , avseende 2) att bestämmelser om minsta landningsstorlek bör avgöras på basis av befintliga vetenskapliga grunder. Avseende 3) frågan om befrielse från avdrag för kvotöverskridande bör den visserligen inte få en lösning som underminerar kvotavdragens centrala roll som incitament för att stärka efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken, men bör inte tillåtas fördröja införandet av snara och skarpa åtgärder för att skydda beståndet. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Rapport från kommissionen till rådet om tillämpningen av systemet med tvärvillkor (enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare) Kommissionen ska enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om gemensamma regler för direktstöd ta fram en rapport om tillämpningen av systemet med tvärvillkor . Tvärvillkor är de krav inom folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö, djurskydd samt skötselkrav för och betesmark som lantbrukaren måste följa för att erhålla fullt gårdsstöd. Processen har påskyndats av det tyska ordförandeskapet som har förenklingar som en av sina prioriterade frågor. Även kommissionen har sett behovet av att så snabbt som möjligt göra vissa förenklingar. Kommissionen presenterade sin rapport . I rapporten beskrivs erfarenheter från tillämpningen som systemet har varit i kraft. Slutsatserna bygger dels på enkätsvar från medlemsstaterna, dels på erfarenheter från genomförda revisioner. Kommissionen är öppen för en diskussion med medlemsstaterna om hur tillämpningen av systemet kan förenklas. Det gäller exempelvis möjligheten att göra kontroller i förädlingsledet snarare än på gårdsnivå, hur systemet för avdrag kan utformas och det faktum att vissa lantbrukare löper större risk att få avdrag än andra. Vidare tar kommissionen upp konkreta förslag till förenklingar av systemet. Kommissionen föreslår även att nya eller ändrade tvärvillkor kan fasas in istället för att träda i kraft med omedelbar verkan. Det tyska ordförandeskapet har förhoppningar om att jordbruks- och fiskerådet kan anta rådsslutsatser på basis av rapporten. Förslagen kommer huvudsakligen att hanteras på kommissionsnivå. Kommissionens ambition är att förslagen i rapporten ska kunna tillämpas . Diskussionerna om övriga förslag kommer att återupptas i samband med hälsokontrollen. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens rapport och anser att den innehåller många intressanta förslag till förenklingar. Det är positivt att kommissionen nu öppnar för en diskussion om hur tillämpningen kan effektiviseras. Ur svensk synvinkel är det mycket viktigt att det ställs höga krav inom områdena miljö, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd. Systemet med tvärvillkor är dock komplicerat och komplext. är därför negativt till att kommissionen är öppen för att införa fler tvärvillkor . En sådan diskussion bör föregås av en omfattande revidering av de nuvarande tvärvillkoren. anser även att det finns ytterligare aspekter som bör tas upp. föreslår till exempel att ett antal indikatorer som inte bygger på direktiv tas fram. Om detta görs förbättras möjligheterna för likvärdig tillämpning i samtliga medlemsstater. Frågan har varit föremål för samråd med inför Jordbruks- och . Den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål a) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1784/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål b) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen lade fram ett förslag om att ta bort interventionsmöjligheten för majs fr.o.m. . Sedan utvidgningen av EU har pressen på interventionssystemet för spannmål ökat. Majs utgör mer än hälften av EU:s interventionslager. Efter diskussioner i rådet har det konstaterats att kommissionens förslag inte kommer att stödjas utan justeringar. Den mest betydande invändningen har varit att det är för tidigt att driva igenom slopandet av majsinterventionen . Ordförandeskapet har presenterat kompromissförlag som bygger på principen att majsinterventionen bibehålls men begränsas genom fastställda tak under marknadsåren 2007/08 och 2008/09. Från /10 sätts nivån till noll. Frågan om majsinterventionen föreslås därefter tas upp igen i samband med den kommande översynen av jordbruksreformen, den s.k. hälsokontrollen 2008/09. Kvantiteterna för taken är ej ännu specificerade. Förslag till svensk ståndpunkt har ställt sig positivt till kommissionens förslag p.g.a. den rådande obalansen i interventionslagren, samt att förslaget ligger i linje med svenska ambitioner att fortsätta reformera den gemensamma jordbrukspolitiken. bör stödja kompromissförslag som banar väg för en avveckling av majsinterventionen, genom att eventuella tak för interventionen blir så låga som möjligt för att fasas ut, samt att frågan tas upp igen i hälsokontrollen. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . a) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen b) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker c) Meddelande från kommissionen om förslagen att ändra rådets förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen - Presentation och diskussion Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. I samband med reformen av marknadsordningen för socker som beslutades infördes ett omstruktureringsprogram för sockersektorn. Syftet var att minska sockerproduktionen i EU genom att ge den europeiska industrin incitament att avsäga sig produktionskvot. Programmet avsågs leda till en kvotavsägelse på ca under den långa programtiden, varav den stora delen . Efter att av programtiden nu gått är nettoeffekten av omstruktureringsprogrammet endast ca , på grund av låg anslutningen till programmet och eftersom det finns möjlighet för konkurrenskraftig industri att köpa till extra produktionskvot. har deltagit i omstruktureringsprogrammet genom att har avsagt sig av sin produktionskvot och lagt ned sockerbruket i . På grund av den låga anslutningen till omstruktureringsprogrammet avser kommissionen lägga fram ett förslag på förändringar i omstruktureringsprogrammet för att öka incitamentet för industrin att avsäga sig produktionskvot. Ytterligare ca behöver avsägas för att nå målen med sockerreformen. ger omstruktureringsprogrammet sockerindustrier som väljer att avsäga sig produktionskvot ett engångsstöd på /ton kvot. För att få det höga stödet ska industrin lägga ned och nedmontera fabriken. Stödet finns att tillgå under den fyraåriga programperioden och är högst för att därefter sjunka i två steg de kvarvarande två åren. Industrier som väljer att behålla sin fabrik och gå över till annan produktion än sockerproduktion får ett lägre stöd. Omstruktureringsprogrammet finansieras helt genom en avgift som industrin betalar på sin produktionskvot. På grund av den låga anslutningen till programmet finns det mer pengar kvar i fonden än vad som ursprungligen beräknats. Eventuella kvarvarande medel efter programtidens slut kommer att föras över till Europeiska garantifonden för jordbruket. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är positivt att det görs ändringar som leder till ökad anslutning till omstruktureringsprogrammet. Programmet är kärnan i sockerreformen och behöver fungera för att den avsedda produktionsminskningen ska uppnås. Det är dock viktigt att ändringarna inte diskriminerar länder som redan har deltagit i omstruktureringsprogrammet. Förslaget har inte tidigare varit upp i . Förslag till rådets direktiv om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Det finns inga särskilda EG-bestämmelser för skydd av slaktkycklingar. Kommissionen har därför arbetat fram ett förslag till ett direktiv om skydd av slaktkycklingar. Förslaget, som presenterades , bygger i stora drag på svenska och danska bestämmelser. Det har inte varit möjligt att komma överens i rådet. I syfte att nå ett beslut i frågan har det tyska ordförandeskapet tidigare presenterat ett kompromissförslag där stora förändringar gjorts. Efter diskussion av kompromissförslaget har det framkommit att många medlemsstater är missnöjda. Det tyska ordförandeskapet kommer sannolikt att återkomma med ett nytt förslag inför jordbruks- och fiskerådet . Det är ännu inte känt vilka ytterligare förändringar de ska föreslå. För mer information se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt prioriterar denna djurskyddsfråga högt. Frågan är viktig även ur ett producentperspektiv. Det ställs ofta högre krav på svenska producenter än på producenter från övriga medlemsstater varför frågan är viktig såväl från djurskydds- som från konkurrenssynpunkt. skall arbeta för att direktivet blir så långtgående som möjligt. övergripande mål är att ett direktiv som innebär en reell förbättring av djurskyddet inom EU kommer till stånd även om det blir mindre långtgående än det ursprungliga förslaget. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet och . Konferens om "Djurskydd - förbättring genom märkning" - Riktlinjedebatt / Antagande av rådets slutsatser Ordförandeskapet planerar eventuellt att rådsslutsatser skall antas om konferensen. Rådsslutsatser antas med konsensus. anordnade det tyska ordförandeskapet, i samarbete med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESC) och kommissionen, en konferens om djurskyddsmärkning. Det tyska ordförandeskapet har föreslagit att rådet, med diskussionerna från konferensen som grund, skall anta slutsatser gällande djurskyddsmärkning. I förslaget till slutsatser framhålls bl.a. att djurskydd är en viktig fråga för EU:s konsumenter och att det bör övervägas att på ett tydligt sätt informera konsumenten om under vilka förhållanden djuren har fötts upp. Det föreslås också att det skall utvärderas huruvida en märkning som visar på att djuren hållits i enlighet med EU:s lagstiftning eller liknande eller bättre förhållanden skall införas. har framförallt arbetat för att det i slutsatserna beaktas att en eventuell djurskyddsmärkning ska vara frivillig, inte innebära minskade möjligheter för tredje land att få tillträde till EU:s marknad, inte medföra en ökad administrativ börda, inte innebära märkning som visar enlighet med lagstiftning samt skall ha ett mervärde för konsumenten. Ordförandeskapet har till viss del beaktat medlemsstaternas synpunkter i sitt förslag till slutsatser. Förslag till svensk ståndpunkt har arbetat aktivt med slutsatserna. De föreslagna slutsatserna är dock inte helt i linje med syn på frågan i synnerhet vad gäller djurskyddsmärkning. Under förutsättning att slutsatserna får brett stöd bland övriga medlemsstater bör ändock stödja de föreslagna slutsatserna. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . Bättre lagstiftning inom sektorerna för växtsorter och utsäde - Antagande av rådets slutsatser Ordförandeskapet planerar att anta rådsslutsatser. Dessa antas med konsensus. har det på initiativ av de på varandra följande ordförandeländerna (först , sedan följt av , och ) pågått ett arbete i en rådsarbetsgrupp med att förenkla lagstiftningen på området växtsorter och utsäde. Kommissionen informerade medlemsstaterna om att den avsåg att genomföra en genomgripande utvärdering av regelverket rörande utsäde och förökningsmaterial i syfte att modernisera lagstiftningen. Medlemsstaterna kom vid samma tillfälle överens om några principiella slutsatser för detta utvärderingsarbete. Slutsatserna förväntas antas av jordbruks- och fiskerådet . Kommissionen uppmanas i slutsatserna att i vederbörlig ordning lägga fram lämpliga förslag till grundläggande förenklingar av lagstiftningen om utsäde och förökningsmaterial. Förslagen skall syfta till att minska den administrativa bördan på alla nivåer samt delegera ansvaret till producenterna av utsäde och förökningsmaterial för att förbättra konkurrenskraften inom den europeiska utsädessektorn. Kommissionen ombeds vidare fortlöpande rapportera till ministerrådet hur arbetet med utvärderingen fortskrider. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer de föreslagna rådsslutsatserna. har under diskussionerna bl.a. framfört den principiella synpunkten att i likhet med övriga delar av livsmedelskedjan bör även utsädesproducenterna ansvara för sina produkters kvalitet. har tydligt stött det arbete som syftar till att få igenom förenklingar av regelverket. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . a) WTO-förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Artikel 133 i EG-fördraget. Beslut fattas med kvalificerad majoritet. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. WTO-förhandlingarna är nu inne på sitt sjunde förhandlingsår. Förhandlingarna har försenats och sammanbrottet innebar ett flera månaders förhandlingsuppehåll. WTO:s generaldirektör fick stöd från medlemskretsen att informellt återuppta förhandlingarna i Doharundan. Mötet i mellan ett tjugotal handelsministrar, där WTO:s generaldirektör också deltog, bekräftade WTO-medlemmarnas engagemang. Den allmänna bedömningen är att måste röra sig i sin position om internstöd, att EU visar ytterligare flexibilitet vad gäller marknadstillträde för jordbruksvaror samt att och rör sig vad avser marknadstillträde för industrivaror. Kommissionen och har alltsedan årsskiftet träffats regelbundet på olika nivåer i syfte att föra förhandlingarna framåt. Dessa möten har vidgats till att omfatta också och (s.k. G4-länderna). G4 träffades i på ministernivå. Inget i substans kom ut från mötet. Det ryktas dock om att parterna ska ha vunnit ökad förståelse för varandras positioner. Länderna kom i överens om att deras bilaterala diskussioner ska pågå parallellt med förhandlingsarbetet i som i stort sett legat nere sedan sammanbrottet . Ordföranden i förhandlingsgruppen för jordbruk, , har aviserat att han avser presentera en text med syftet att provocera fram en diskussion i förhandlingsgruppen. Tidpunkten för när ett ramverk för jordbruksmodaliteter skulle kunna finnas har förskjutits mot tidigast . Förslag till svensk ståndpunkt bör stödja kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruksrådet . b) Aviär influensa (H5N1) Fågelinfluensa av typen H5N1 har orsakat stora utbrott hos fjäderfä i , och har spridits västerut till och . Människor som varit i nära kontakt med sjuka fåglar har smittats. har sammanlagt 291 människor insjuknat och 172 har avlidit till följd av H5N1-viruset (). påvisades vilda fåglar smittade med H5N1-virus i 14 av EU:s medlemsstater. I fem länder drabbades även tamfjäderfä. Inga smittade vilda fåglar har hittats . och drabbades dock tamgäss på två gårdar i och kalkoner på en gård i södra . Dessa utbrott har bekämpats framgångsrikt utan att spridning skett. För att skydda tamfjäderfä har kommissionen beslutat att åtgärder skall vidtas i riskområden för att förhindra att fjäderfä kommer i kontakt med vilda fåglar. bedömer kommissionen och svenska experter att risken är låg. Tamfjäderfä får därför hållas utomhus, men skall utfodras under tak. Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd . c) Veterinära och fytosanitära förhandlingar mellan och - Information från kommissionen hotade (RF) med ett handelsembargo mot EU pga. den förestående utvidgningen med och . Hotet undanröjdes genom ett möte mellan kommissionär och jordbruksminister. Innan mötet försökte sluta bilaterala handelsavtal med flera medlemsstater. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att inte ingå bilaterala avtal vilket inte heller skedde. Både kommissionens och rådssekretariatets rättstjänster ansåg sådana avtal oförenliga med EG-rätten och att de omfattas av exklusiv gemenskapskompetens. Vid toppmötet mellan och EU kommer frågan om handelsembargo mot att vara en av huvudfrågorna. Innan denna lösts är det inte troligt att någon utveckling av handelsfrågorna på SPS-området kommer att ske. (SPS = Sanitary and phytosanitary, dvs. veterinär- och växtområdet) Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens arbete att säkerställa handel med och att finna en pragmatisk lösning på frågan om handelavtal med tredje land. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskeråden , samt , . Modaliteterna kommer att fastställa åtaganden i detalj och i stort angiva hur nästa jordbruksavtal ser ut: t.ex. tullarna skall sänkas med X antal %, exportstöden skall sänkas med X %, handelsstörande internstöd skall reduceras med X % etc.