eunbil · GV0N8962 · 2007-11-30 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2007/884/EU Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger ännu ingen trolig A-punktslista. Genomförande av strategin och handlingsplanen mot terrorism Rapport om genomförandet av strategin och handlingsplanen mot radikalisering och rekrytering (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas notera återrapportering om hur arbetet fortskrider med genomförandet av strategin och handlingsplanen mot terrorism. Något dokument har ännu inte presenterats inför rådsmötet. Bakgrund Efter terrorattackerna i antog en deklaration om bekämpning av terrorism innehållande 15 olika punkter med förslag till åtgärder. I deklarationen anges dessutom att ministerrådet (i samarbete med generalsekreteraren/höge representanten och kommissionen) skall rapportera till om hur uppföljningen av deklarationen fortskrider. En första uppföljning ägde rum vid då bland annat mot terrorism antogs. En ny deklaration antogs vid ett extrainkallat RIF-råd med anledning av bombdåden i . antog en övergripande EU-strategi mot terrorism som, med utgångspunkt i tidigare handlingsplan och deklarationer, tydligt förklarar EU:s policy, vilka mål som satts upp, hur de skall uppnås, på vilka områden som insatser har vidtagits och vad som prioriteras för framtiden. I strategin delas denna policy in i fyra åtgärdsområden; förebygga, skydda, störa och hantera. Handlingsplanen har uppdaterats och omstrukturerats för att bättre motsvara målen i strategin. En praxis har utvecklats med återrapportering och avstämning av hur arbetet fortskrider. Detta sker i slutet av varje ordförandeskap, först till sedan till . Rapporten har ännu inte presenterats, men vid meddelade den nytillträdde anti-terrorismsamordnaren att han ämnade ta upp följande punkter vid : - informationsutbyte; - handlingsplanen mot radikalisering och rekrytering; - finansiering; - organisatoriska frågor; - genomförande . behandlas av och rådet Frågan följs upp regelbundet. Senaste rapporteringen skedde . Svensk ståndpunkt välkomnar en återrapportering med ovanstående element. Förslag till rådets direktiv om kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behoven att stärka skyddet av denna (Fö-dep/Sr ) Lägesrapport (R) (kan bli A-punkt) Avsikten med behandlingen i rådet I syfte att beskriva hur processen fortskrider för arbetet med skydd av kritisk infrastruktur har ordförandeskapet tagit fram en s.k. framstegsrapport (progress report), vilken förväntas noteras vid . Dagordningspunkten blir troligtvis en A-punkt vid rådsmötet. Bakgrund Attentaten mot de allmänna kommunikationsmedlen i (2004) och i (2005) har drivit på EU:s arbete med att ta fram en strategi för skydd av kritisk infrastruktur i . Kommissionen tog på rådets initiativ fram ett meddelande i frågan . antog kommissionen en grönbok varpå rådet bad kommissionen att ta fram ett program för skydd av europeisk kritisk infrastruktur (European Programme for Critical Infrastructure Protection EPCIP). presenterade kommissionen ett meddelande [KOM (2006) 786 slutlig] om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur samt ett förslag till direktiv [KOM (2006) 787 slutlig] om kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och en gemensam strategi för bedömning av behoven att stärka skyddet av denna. har förslaget till direktiv utgjort fokus för förhandlingarna inom EU. EPCIP som sådant, inklusive handlingsplan, har således inte diskuterats. Genom kommissionens förslag till direktiv fastställs ett förfarande för kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och en gemensam metod för bedömning av behovet av ett stärkt skydd för sådan infrastruktur. Kommissionen föreslår att definitionen av europeisk kritisk infrastruktur, vilket utgör basen för arbetet, ska vara kritisk infrastruktur som vid driftsstörning eller förstörelse skulle få betydande följder för två eller fler medlemsstater, eller en enskild medlemsstat om den kritiska infrastrukturen finns i en annan medlemsstat. Detta inbegriper effekter till följd av sektorsöverskridande beroende av andra typer av infrastruktur. Direktivet ska vidare reglera en process enligt nedanstående: Detaljerade kriterier för vad som är att betrakta som europeisk kritisk infrastruktur (ECI) inom varje sektor ska överenskommas av medlemsstaterna (vilket ännu inte gjorts). Varje medlemsstat ska sedan, på basis av dessa kriterier, identifiera konkreta anläggningar som man anser vara kritiska på en europeisk skala. Det gäller anläggningar både inom eget territorium och i andra länder som anses berörda. Varje medlemsstat ska ålägga ägare/förvaltare av ECI att upprätta en säkerhetsplan (Plan OSP) enligt standardiserad europeisk modell. Planen skall omfatta vilka anläggningar som är kritiska samt vad som görs för att skydda dem, både permanent och vid kris. Vidare ska en sambandsansvarig i säkerhetsfrågor (Security Liaison Officers) utses som kontaktpunkt i dessa frågor gentemot relevanta myndigheter i medlemsstaterna. Medlemsstaternas myndigheter ska, framför allt med hjälp av säkerhetsplanerna, utöva tillsyn över dessa anläggningar. Medlemsstaterna ska på ett övergripande plan rapportera sårbarheter, risker och hot till kommissionen per sektor. Kommissionen ska sedan, för varje sektor och basis av dessa rapporter, bedöma om ytterligare säkerhetsstandards behövs. Varje medlemsstat ska utse en kontaktpunkt (CIP Contact Point) för detta samarbete som skall koordinera arbetet i landet, vilken bl.a. skall ge kommissionen tillgång till den information runt ECI-objekt som behövs för att utveckla EPCIP. I förteckningen över kritisk infrastruktur ingår elva sektorer: energi, kärnindustri, informations- och kommunikationsteknik, vatten, livsmedel, hälso- och sjukvård, finans, transporter, kemisk industri, rymdforskning och forskningsanläggningar. Kommissionen föreslog initialt att medlemsstaterna skulle anta de lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att följa direktivet , vilket har visat sig vara orealistiskt då stor oenighet råder mellan kommissionen och ett antal medlemsstater - däribland - kring vilken status rättsinstrumentet ska ha (direktiv eller rådsbeslut) samt vilka kriterier och definitioner för ECI som ska gälla etc. Svensk ståndpunkt är positivt till att EU för upp sårbarhetsfrågor på agendan och tar fram en politik för att stödja arbetet med att stärka robustheten i samhällsviktiga verksamheter. Det ligger i intresse att ett närmare samarbete inom EU kommer till stånd som kan ge medlemsstaterna stöd i deras arbete med att skydda kritisk infrastruktur. Mervärdet i att frågan även behandlas inom EU ligger i att unionen kan stödja kunskapsförmedlingen mellan medlemsstaterna, samt bygga en gemensam kunskaps- och begreppsapparat vilket är en förutsättning för samarbete mellan länderna. anser att ansvaret för att skydda den kritiska infrastrukturen, utöver att det skall vara ett nationellt ansvar, primärt åvilar respektive sektor. I så motto har tillsammans med flera andra medlemsstater - ansett att direktivförslaget är för detaljstyrt och har i första hand verkat för att det på detta område inte bör finnas någon tvingande lagstiftning. Inom flera sektorer finns dessutom redan ett avancerat EU-samarbete i säkerhetsfrågor. Parallellt med denna process har dock arbetat med att utveckla förslaget på direktiv och särskilt beaktat definitions- och kriteriefrågor, samt sekretessaspekter som måste vara förenliga med svensk lagstiftning och anslutningsfördrag till unionen. Föreliggande framstegsrapport återspeglar hittillsvarande svensk linje i frågan. För ytterligare information se Faktapromemoria 2006/07: FPM67, Skydd av kritisk infrastruktur inom EU. Utkast till rådets slutsatser om hantering av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker och om bioberedskap Antagande (Fö-dep/Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Anta rådets slutsatser om hantering av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker och om bioberedskap. Dagordningspunkten blir troligtvis en A-punkt vid . Bakgrund om bioberedskap publicerades av kommissionen . syftar till att uppmana till debatt och till att inleda ett samråd på europeisk nivå om hur biologiska risker ska minskas samt hur beredskapen för sådana risker ska stärkas. Alla potentiella risker kopplade till olyckor, avsiktlig spridning av sjukdomsagenser eller naturligt förekommande sjukdomar omfattas. Slutdatum för medlemsländernas synpunkter var . Förslaget till rådslutsatser var inledningsvis tänkt att endast behandla grönboken om bioberedskap men har givits ett bredare omfång för att även omfatta kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker, s.k. CBRN-risker. Den utökade ambitionen har välkomnats av EU:s medlemsstater. Förslaget till rådslutsatser omfattar en generell del A om CBRN risker samt en del B om bioberedskap (om grönboken). Svensk ståndpunkt är positivt till att en debatt initieras och anser att det är viktigt att strategiska frågor rörande bioberedskap samt beredskap för att hantera kemiska, radiologiska samt nukleära risker, förs upp på EU-nivån. vill understryka vikten av en genomlysning av befintliga system på EU-nivå så att inte dubbleringar av arbetet sker. synpunkter på slutsatserna kan sammanfattas med att helheten är bra. Slutsatserna går inte in i detalj hur beredskapen för CBRN-området ska stärkas utan talar snarare om att detta är ambitionen. viktigaste synpunkt har därför varit att få in texter som anger att vi efterlyser en djupare analys över behov av åtgärder och att dubblering av pågående verksamhet inte är önskvärd samt att vi inte ser behov av nya regler för området. För ytterligare information se Faktapromemoria 2007/08: FPM1, om bioberedskap. (ev.) Utkast till rådets slutsatser om strategiska riktlinjer och prioriteringar för skärpt säkerhet för sprängämnen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Anta rådsslutsatser om strategiska riktlinjer och prioriteringar för skärpt säkerhet för sprängämnen. Bakgrund Som ett led i terrorismbekämpningen föreslås en höjning av säkerheten kring sprängämnen. En expertgrupp tog fram en rapport på temat och olika rådsarbetsgrupper har också diskuterat frågan. Kommissionen antog vidare ett meddelande om höjd säkerhet för sprängämnen, innehållande ett förslag till handlingsplan (KOM (2007) 651 slutlig). Denna handlingsplan kräver noggrann analys och omfattande samordning mellan olika aktörer, varför diskussionen kommer att kunna påbörjas först under det slovenska ordförandeskapet. konstaterar det portugisiska ordförandeskapet att det råder enighet bland medlemsstaterna om arbetets mål och inriktning och föreslår därför antagandet av rådsslutsatser på området. Svensk ståndpunkt Kommissionens förslag till handlingsplan gällande höjd säkerhet kring sprängämnen kommer att kräva noggrann analys och omfattande samordning av olika intressen. Diskussionen om detaljerna i handlingsplanen kommer att föras under slovenskt ordförandeskap och kan då få anledning att återkomma med synpunkter på de enskilda åtgärdsförslagen. instämmer dock i ordförandeskapets uppfattning att medlemsstaterna är eniga om arbetets mål och inriktning och stödjer därför antagandet av rådsslutsatser på området. har under höstens diskussioner generellt stöttat de förslag som ingår i de föreslagna prioriteringarna. Vi ser ett värde i ett tätare samarbete mellan de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna och stödjer skapandet av ett bombdatasystem i Europols regi. När det gäller samarbete kring spridning av bombtillverkningsinformation på Internet har försvarat respekten för tryck-, yttrande- och informationsfriheten. Ordförandeskapet har i de aktuella rådsslutsatserna beaktat de svenska synpunkterna på ett tillfredsställande sätt. kan därmed ställa sig bakom de föreslagna rådsslutsatserna. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till rådets slutsatser om införande och utveckling av system för tidig varning i EU Antagande (Fö-dep/Sr ) (kan bli A-punkt) Utkast till rådets slutsatser om inrättande av ett system för tidig varning för flodvågor i Nordostatlanten och Antagande (Fö-dep/Sr ) (kan bli A-punkt) Avsikten med behandlingen i rådet Godkännande av slutsatser. Bakgrund tsunamikatastrof tog rådet fram en handlingsplan för jordbävningar och . Framsteg har gjorts i arbetet när det gäller , men mycket lite har blivit gjort vad gäller arbetet i Atlantområdet. KOM har därför fått i uppgift av rådet att se över de brister som finns vad gäller (förvarningssystem) i . Ett horisontellt arbete har påbörjats inom KOM där man vill ta fram en översikt över de som finns och också se till hur generellt kan förbättras. ORDF har lagt fram förslag till rådsslutsatser rörande dels etableringen av ett i EU, dels etableringen av ett för i Nordöstra och . Rådsslutsatserna lyfter fram pågånede arbete på området. Fokus bör ligga på att utveckla befintliga system och undvika dubbleringar. Behovet av att utveckla larmsystem för utsatta grupper lyfts fram liksom behovet av att utveckla varningssystem som bygger på interoperabilitet. Rådet antog en handlingsplan rörande där KOM inbjöds att komma med förslag för att minska sårbarenheten mot och etablera ett för Nordöstra och . Rådet fattade beslut om en uppföljning av den handlingsplan som utarbetades efter flodvågskatastrofen i . Frågan har i dessa sammanhang varit uppe i . Svensk ståndpunkt stöder arbete som leder till att det stora antalet redan existerande förvarningssystem inom EU används på ett effektivare och mer samordnat sätt. kan acceptera utkasten till rådsslutsatser. Utkast till rådets slutsatser om att gå vidare med den övergripande strategin för migration Partnerskap för rörlighet Cirkulärmigration (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet: Rådet förväntas besluta om slutsatser om cirkulär migration och partnerskap för rörlighet. Bakgrund: Begreppen cirkulär migration och partnerskap för rörlighet grundar sig i ER slutsatser . Kommissionen vidareutvecklade dessa i ett meddelande som presenterades . Partnerskapen för rörlighet ska stärka EU:s yttre förbindelser med tredjeländer, underlätta cirkulär migration, hjälpa medlemsstaterna att få den arbetskraft de behöver, dra fördel av migrationens potentiellt fördelaktiga verkningar ur ett utvecklingsperspektiv och svara på ursprungsländernas behov när det gäller överföring av kunskap samt mildra verkningarna av kompetensflykt. Partnerskapen ska innehålla ömsesidiga åtaganden från både EU och tredjeland i samarbetet kring hanteringen av migrationsströmmarna och ska förhandlas fram med tredjeländer som uppfyller vissa villkor. Arbetet som har lett till de nu aktuella rådsslutsatserna har omfattat såväl en diskussion kring urvalet av lämpliga kandidatländer för pilotprojekt som en bredare diskussion kring begreppet cirkulär migration och vad partnerskap för rörlighet ska innehålla som koncept. Svensk ståndpunkt: välkomnar rådsslutsatserna om cirkulär migration och partnerskap för rörlighet och ser positivt på ansatsen att fördjupa samarbetet på migrationsområdet med länder utanför EU. Att finna sätt att främja laglig och cirkulär migration är en viktig fråga för EU i ett framtidsperspektiv. ställer sig positivt till konceptet cirkulär migration och även till att genomföra pilotprojekt om de föreslagna partnerskapen för rörlighet. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets beslut om inrättande av det europeiska migrationsnätverket (R) Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet: Beslut om allmänna riktlinjer för förslagets utformning för att vid ett senare skede kunna fatta beslut om att formellt inrätta nätverket efter Europaparlaments yttrande. Bakgrund: betonade kommissionen värdet av att inrätta en mekanism för heltäckande och EU-täckande övervakning av migrationsflödena. I slutsatserna från Europeiska rådets möte uppmanas kommissionen att inrätta ett europeiskt system för utbyte av information om asyl, migration och ursprungsländer, varigenom Europeiska migrationsnätverket (EMN) inrättades som ett pilotprojekt 2002. presenterade kommissionen ett förslag till rådsbeslut om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk i syfte att formalisera nätverket (KOM (2007) 466 slutlig), vilket har diskuterats på tjänstemannanivå. Under förhandlingarna har smärre justeringar av förslaget gjorts. Svensk ståndpunkt: eftersträvar en ökad harmonisering av asyl- och migrationspolitiken inom Europeiska unionen. En förutsättning för att uppnå det är förbättrat utbyte av tillförlitliga och jämförbara uppgifter inom detta område, vilket inrättandet av ett europeiskt migrationsnätverk kan bidra till. stödjer därför förslaget till rådsbeslut. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Utkast till och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om hur viseringsansökningar ska tas emot och behandlas (R) [Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget i förhandlingarna. Diskussion om vissa utestående frågor. Bakgrund VIS-förordningen som omfattar bestämmelser rörande översändande och utbyte av uppgifter om viseringsansökningar inkluderande biometri (fingeravtryck och ansiktsfotografi) förväntas antas alternativt . Systemet kan då driftsättas . En förutsättning för driftsättningen av VIS är att det finns en rättslig grund för insamlande av biometriska uppgifter. Kommissionen lade därför fram förslag till förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna i syfte att skapa en rättslig grund för upptagande av biometri i viseringsärenden i avvaktan på att en samlad gemenskapskodex gällande viseringar antas. Svensk ståndpunkt är generellt positivt inställd till förslaget eftersom det fastställer en rättslig grund för att fullt ut kunna använda VIS. Därmed skapas lagliga förutsättningar för att insamla biometriska uppgifter i viseringsansökningar. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Slutlig rapport om tredje omgången av ömsesidiga utvärderingar: "Utbyte av uppgifter och underrättelser mellan Europol och medlemsstaterna och medlemsstaterna sinsemellan" Antagande och diskussion (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta den slutliga rapporten om tredje omgången av ömsesidiga utvärderingar. Bakgrund Arbetet med de ömsesidiga utvärderingarna om hur medlemsstaterna på nationell nivå genomför internationella åtaganden i kampen mot den organiserade brottsligheten har fortsatt inom ramen för den Sektorsövergripande arbetsgruppen mot organiserad brottslighet. Den tredje utvärderingsrundan som behandlar polisinformationsutbyte i relation till Europolkonventionen och andra åtaganden, t.ex. , avses nu avslutas vid rådsmötet . Medlemsstaterna avses återrapportera om vidtagna åtgärder med anledning av rekommendationerna . Ett antal viktiga rekommendationer i rapporten tar sikte på hur medlemsstaterna organiserar sitt informationsutbyte mellan sina respektive brottsbekämpande myndigheter. Huvudpoängen är att det inte bör föreligga hinder i samarbetet mellan exempelvis polis och tull i deras gemensamma, brottsbekämpande verksamhet enbart av det skälet att det är fråga om två organisationer. I rapporten lyfts också fram PTN-samarbetet (Nordic Cooperation) enligt vilket ett system tillämpas där de nordiska länderna har gemensamma sambandsmän och alltså kan täcka en större del av världen med gemensamma resurser. omnämns därutöver knappt alls. behandling i : - behandling vid rådsmöte: - Svensk ståndpunkt De ömsesidiga utvärderingarna är viktigt instrument för att förbättra och effektivisera samarbetet inom EU när det gäller det rättsliga och polisiära. Det är fråga om ett praktiskt och konkret sätt att identifiera inte bara problem, utan också möjligheter. välkomnar slutrapporten från den tredje utvärderingsrundan som tagit upp ett viktigt område, nämligen informationsutbyte. Europol: Slutgranskning av kapitlen IV, VI, VII och IX i utkastet till rådets beslut (R) Expertgrupperna: Lägesrapport (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Nå överenskommelse om kapitlen VI, VII och IX (Organisation, Sekretess och Övriga bestämmelser) samt notera en lägesrapport om arbetet med de utestående frågorna inför beslut om gemenskapsfinansiering. Bakgrund Rådet enades i slutsatser om Europols framtid att Europolkonventionen skall ersättas av ett rådsbeslut. Syftet är att underlätta en snabbare anpassning av Europols verksamhet för att möta nya krav från medlemsstaterna och förändringar i omvärlden. Förhandlingarna om rådsbeslutet pågår och rådsbeslutet i sin helhet skall antas senast . Under förhandlingarnas gång har enstaka kapitel efterhand behandlats i rådet för överenskommelse om texten Svensk ståndpunkt står bakom de föreslagna ändringarna i kapitlet om Europols organisation. De medför bl.a. större effektivitet och en ökad kontinuitet i styrelsearbetet. Reglerna om sekretess samt övriga bestämmelser om bl.a. tillgång till Europols dokument, interna språkregim, information till , interna bedrägeribekämpning, överenskommelse med om högkvarteret samt skadeståndsansvar har med små förändringar och förtydliganden förts över från den nu gällande Europolkonventionen. Texten kan godkännas som den ser ut efter den senaste behandlingen i arbetsgruppen. Den kan dock behöva granskas igen mot bakgrund av resultatet av förhandlingarna om den framtida finansieringen och personalregelverket. står bakom förslaget att överföra Europolkonventionen till ett rådsbeslut och verkar för att förändringen skall vara budgetneutral och inte påverka Europols verksamhet negativt. Det är angeläget att bevaka att ett eventuellt beslut om gemenskapsfinansiering kan fattas på ett väl genomarbetat underlag. har agerat mycket aktivt på alla nivåer i dessa frågor och kommer att fortsätta med det. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (R) Information från ordförandeskapet om överenskommelsen med vid första behandlingen [Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1] (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Nå politisk överenskommelse om förslaget (under förutsättning att inte röstar nej till förslaget ). Bakgrund EG och de flesta medlemsstater däribland har undertecknat protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition (FN:s vapenprotokoll) . Protokollet är en bilaga till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. Eftersom protokollet är ett s.k. blandat avtal kräver ett genomförande av protokollet åtgärder inte bara på nationell nivå utan även på EU-nivå. För att genomföra protokollet inom gemenskapsrätten har kommissionen föreslagit ändringar i EG:s direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (vapendirektivet). Det handlar bl.a. om att inom direktivets tillämpningsområde definiera begreppen olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen samt att klargöra tillämpliga påföljder och att införa krav på märkning vid tillverkning av vapen och register för att kunna spåra vapen. Svensk ståndpunkt har undertecknat FN:s vapenprotokoll och har för avsikt att ratificera det. stödjer därför ändringar i vapendirektivet som ligger inom ramen för vad protokollet stipulerar. Under förhandlingarnas gång har en hel del förändringar gjorts i kommissionens ursprungliga förslag, fram för allt på initiativ av . Flera av dessa ligger utanför protokollets område. Även i dessa delar kan dock acceptera ordförandeskapets förslag till ändringsdirektiv eftersom förslagen inte torde påverka svensk vapenlagstiftning i nämnvärd utsträckning. Se vidare i bifogad promemoria.