mot · GU02Fi8 · 2007-05-02 00:00:00 — Det sätt som regeringen nu avskaffar fastighetsskatten på får dock väldigt dåliga fördelningseffekter. Individer med fastigheter med höga taxeringsvärden får kraftigt sänkt skatt som reformen betalas av alla genom den höjda realisationsvinstskatten. Mycket rika människor i storstäder kommer att få skattesänkningar på . De stora skattesänkningarna på fastigheter skapar ett större utrymme för människor att låna pengar, vilket ökar risken för överhettning på bostadsmarknaden. Genom att sänkningen ska finansieras genom höjd reavinstskatt kommer benägenheten att flytta att minska och inlåsningen på bostadsmarknaden kan öka. avvisar regeringens ambition att avskaffa fastighetsskatten och föreslår också att begränsningsregeln på markvärdet tas bort. Även om vi avvisar regeringens förslag till avskaffad fastighetsskatt ser vi att ett fortsatt minskat uttag av fastighetsskatt skulle kunna vara aktuellt senare i mandatperioden. En sådan sänkning måste dock ske när konjunkturen tillåtet det och på ett sätt som sammantaget ger rimliga fördelningseffekter. Klimatomställningen utgör en av de största utmaningarna samhället står inför. Effekterna av fortsatta utsläpp av klimatgaser på dagens nivå kommer att få katastrofala följder. Effekterna av ett förändrat klimat är redan synliga och skrämmande. För att begränsa temperaturhöjningen globalt till max 2grader i jämförelse med förindustriell nivå () behöver utsläppen av växthusgaser sluta öka och minskas med till 2050. vill göra världsledande på klimatomställning av samhället. Genom att föregå med gott exempel kommer att vinna respekt och därmed lättare kunna påverka andra länder. Detta som många nya jobb och affärsmöjligheter kommer att skapas. Regeringen har inte vidtagit nödvändiga åtgärder för att minska klimatutsläpp. Regeringen för i stället en politik som ökar utsläppen. Genom avskaffandet av flygskatten beräknas koldioxidutsläppen öka med . Också den aviserade bindningen av inkomsterna från trängselskatten till väginvesteringar kommer att öka utsläppen av koldioxid och man har avbrutit skatteväxlingen. Många av regeringens uttalanden på området ger en bild av att klimatproblemet ska lösas av någon annan, någon annan gång och någon annanstans. Denna hållning är ohållbar, omodern och osolidarisk. finns också ett pris på regeringens icke-politik. I den brittiska Sternrapporten beräknas effekterna av klimatproblemen kunna begränsas till av BNP om åtgärder vidtas . Om inget görs kommer emellertid kostnaderna för samhället att bli mycket större . Sternrapportens beräkningar uppskattar kostnaderna till av den globala BNP:n. För att klara klimatproblemen behövs åtgärder på många olika nivåer. Klimatfrågan måste drivas kraftfullt och engagerat internationellt, åtgärder måste vidtas för att begränsa transportsektorns klimatpåverkan och omställningen inom energisektorn måste fortsätta. har arbetat framgångsrikt med en rad åtgärder för att få ned utsläppen av växthusgaser. Grön skatteväxling, satsningar på utbyggd järnväg och olika politiska åtgärder som stimulerat miljöbilsförsäljningen har alla varit framgångsrika och måste fortsätta. Men det behövs också nya grepp inom klimatpolitiken. Möjligheterna att vidta ågärder för att lösa klimatproblemen är mycket stora i hela västvärlden. har det funnit ett sådant stöd och en sådan medvetenhet om behovet av handling som . I takt med att människors medvetenhet om klimatproblemen växer, förväntar de sig också att politikerna ska genomföra konkreta och synbara åtgärder för att minska utsläppen. Människor vill leva klimatvänligt. Därför behövs en politik som ger människor ökad kunskap om vad som orsakar klimatproblemen. Klimatet måste bli synligt i människors vardag. De globala klimatproblemen måste tas ned på lokal nivå. Vi måste ge människor verktyg som gör att de egna valen kan leda åt rätt håll. Vår strävan är: att det ska vara enkelt att förstå vilket som är det miljöbästa valet, att det ska vara billigare att välja det som är bra för miljön än det som är dåligt, att alla ska kunna leva klimatvänligt i vardagen. Regeringen genomför just nu mycket stora skattesänkningar. Vi anser att det är mycket oansvarigt. Investeringar behövs för att klara klimatproblemen. Totalt satsar vi nästan för att skapa bättre förutsättningar för människor att leva klimatvänligt. Våra bostäder står för av totala energiförbrukning. Stora förbättringar har redan skett när det gäller övergången från olja till förnybara bränslen för uppvärmning av småhus och villor. vill vi gå vidare med nya satsningar för att underlätta för ett klimatvänligt boende. Bygg om miljonprogrammen. I de så kallade miljonprogrammen finns en stor potential för energibesparingar. Storleksordningen av energianvändningen kan sparas där. Miljonprogramsområden har också ett stort renoveringsbehov behovet uppskattas till cirka 65000 lägenheter . Energibesparade investeringar som görs i samband med upprustning av miljonprogramsområden kan ha stora synergieffekter. Ändå är det så att investeringar som är företagsekonomiskt lönsamma inte görs. Skälet till detta är bristande kunskaper hos fastighetsägare, trögheter och bristande samarbete inom olika led i byggsektorn både fastighetsägare, leverantörer, energibolag med flera. Många som försöker ta till vara energisparmöjligheter möter dessa hinder. menar att det är viktigt att staten satsar på energieffektivisering inom bostadssektorn. En väg att göra det kan vara att erbjuda räntefria lån för att underlätta och stimulera satsningar på energieffektivisering i miljonprogrammen. En annan väg skulle kunna vara att förbättra bostadsföretagens möjligheter till periodisering för att på det sättet underlätta långsiktiga investeringar. beräknar utgifter för satsningar på energieffektiviseringar i miljonprogrammen till 2008 och 2009 respektive 2010. Energieffektiva tak och fasader. Även i andra fastigheter än flerbostadshus finns stora möjligheter till energieffektiviseringar i samband med ombyggnad och renoveringar. Bland annat handlar det om att förse tak och fasader med till exempel solceller och solfångare för att minska behovet av tillförd energi i byggnaderna. Vi föreslår en reform med stöd på sammanlagt för investeringar i tak och fasader vid ombyggnation. Ungefär hälften av alla bilresor i är kortare än . I tätorter är av alla bilresor kortare än . De korta resorna är sämst från miljösynpunkt genom att de medför många kallstarter. En kall motor drar väsentligt mycket mer bränsle och släpper ut mycket mer avgaser. De korta bilresorna svarar för mer än en fjärdedel av utsläppen från biltrafiken trots att de bara utgör av den totala körsträckan. Färre korta bilresor leder till en stor minskning av utsläpp, men också till en bättre folkhälsa. De korta bilresorna utgörs främst av: jobbresor kombinerade med att hämta/lämna på förskola och skola hämtning och lämning till fritidsaktiviteter inköp av livsmedel och annat (vid exempelvis externa köpcentrum) För att klara klimatbra vardagstransporter föreslår vi fyra strategier: En miljon nya sittplatser i kollektivtrafiken. I våra tre storstäder är det stora kapacitetsproblem i kollektivtrafiken. I rusningstid är ofta kollektivtrafiken fullsatt. För att skapa ett klimatsmart samhälle behövs mer kapacitet i kollektivtrafiken både lokalt och regionalt. föreslår därför åtgärder som kan göras på kort sikt för att trimma, optimera och utöka den befintliga trafiken. Bland annat handlar det om satsningar på ombyggnation och förlängning av stationer, byten av signalsystem och växlar samt utökning av busstrafiken. Vårt mål är att få fram en miljon nya sittplatser . För att ytterligare öka kollektivtrafikens andel av resandet krävs förutom detta också stora och långsiktiga infrastruktursatsningar. Säkra skolvägar och cykelvägar. Många vuxna känner sig så oroliga för att låta sina barn på egen hand ta sig till och från skola och fritidsaktiviteter att de väljer att skjutsa dem i bil. Oron har ofta sin grund i osäkra skolvägar som till exempel beror på avsaknad av cykelvägar, trafikljus och övergångsställen. Detta skapar många onödiga bilresor och det vänjer också barnen vid att bil är det normala transportmedlet då man ska ta sig någonstans. Vi menar att ingen ska behöva känna sig tvungen att skjutsa sina barn till skolan. Av den anledningen måste intensifiera sitt arbete med säkra skolvägar. föreslår att ytterligare av anslag används för att säkra skolvägar och bygga ut cykelvägar. Medlen bör kunna användas också av kommuner genom att de söker pengar från . Barn har rätt att känna sig trygga i trafiken och upptäcka sin närmiljö på egen hand. Ingen förälder ska behöva överväga att skjutsa sina barn i bil av säkerhetsskäl. Trängselavgifter i , och är den enskilt viktigaste åtgärden för att minska de korta bilresorna med snabb effekt. För att bli effektivt måste detta kombineras med utökad kollektivtrafik och cykel- och gångbanor. Satsningar för att klara framtidsplanen. var med och förhandlade fram en historisk satsning på utbyggnad av järnväg. För att klara satsningen i framtidsplanen behövs det nu skjutas till pengar för att inte redan planerad spårutbyggnad ska senareläggas. De ekonomiska ramarna för revideringen av framtidsplan för åren 20102020 måste också räknas upp med index som återspeglar den verkliga kostnadsutvecklingen samt därutöver höjas för att kunna inrymma ytterligare järnvägsinvesteringar. föreslår att tillförs ytterligare 20102015 samt 20162020. 1 000 000 nya sittplatser i kollektivtrafiken för att klara framtidsplanen Klimatinvesteringar (Klimp) Säkra skolvägar och cykelvägar Tabell 5: Klimatpaket (). Billigare att vara klimatvän Att vara klimatvän ska vara billigare än att vara klimatbov. Priserna på det vi köper måste spegla vilken klimatpåverkan våra inköp har. För att göra det billigare att vara klimatvän föreslår vi därför ett konverteringsstöd för att konvertera vanliga bilar till miljöbilar. En vanlig bil kan med ganska enkla medel konverteras till att kunna drivas på miljöbränslen. Många har inte råd att köpa en ny miljöbil. Dessa bör ges förutsättningar att konvertera sin bil till en miljöbil. Vi föreslår ett stöd på av en kostnad upp till maximalt för konvertering. Utöver konverteringen föreslår vi en miljöbilsbonus. Miljöbilsbonusen utgår till dem som köper en ny miljöbil och syftar till att stimulera den privata konsumtionen av miljöbilar. Bonusen bör vara för gas, el- och hybridbilar och för etanolbilar. I förhållande till regeringens beräknade kostnader för miljöbilspremier räknar vi med en högre ram för åren 20072009. Vi beräknar en högre ram då vi gör en mer realistisk bedömning av hur många som kommer att använda stödet. För att gynna cyklande föreslår vi avskaffad förmånsbeskattning av cyklar. Den avskaffade förmånsbeskattningen innebär att arbetsgivare som vill tillhandahålla cyklar till sina anställda slipper att betala socialavgifter på dessa cyklar och att den anställde slipper ta upp cykeln för förmånsbeskattning i sin deklaration. Satsningen på cyklar är också en folkhälsosatsning. Klimatpaket billigare att vara miljövän Skattereduktion för konvertering 20072009 Tabell 6: Billigare att vara klimatvän. Den gröna skatteväxlingen innebär att skatter höjs på sådant som är dåligt för miljön som skatten på arbete minskar. På det sättet förändras inte det totala skattetrycket men skattesystemet blir mer miljöstyrande. Totalt har genomfört en skatteväxling om drygt 16miljarder kronor. Den genomförda skatteväxlingen har i stor utsträckning genomförts inom bostadssektorn. Skatteväxlingen har varit effektiv och bidragit till minskade utsläpp av växthusgaser och minskad energianvändning inom sektorn. Till exempel minskade oljeanvändningen inom bostäder/service från 1998 till 20054. Skatter är samhällsekonomiskt ett mycket effektivt sätt att minska utsläppen av växthusgaser5. är det viktigt att se att vissa miljöskatter är ganska regressiva. En regressiv skatt innebär att låginkomsttagare i förhållande till sin inkomst får bära en större andel av skattehöjningen. Energiskatt är en typisk sådan skatt. Inom ramen för skatteväxlingen har dock skatter på energi växlats mot höjt grundavdrag. En höjning av grundavdraget innebär en progressiv skattesänkning där låginkomsttagare får en större del av skattesänkningen. På det sättet har fördelningseffekterna av skatteväxlingen så här långt fallit ut mycket väl. Skatteväxlingen har inneburit att miljöstyrningen i skattesystemet kunnat öka utan att vi tappat den fördelningspolitiska ambitionen. bedömning är att skatteväxlingen bör fortsätta men att den i större utsträckning bör inriktas mot transportsektorn där de stora klimatproblemen finns i . Inom transportsektorn finns fortfarande ett starkt samband mellan ökad tillväxt och ökade transporter, ökad energianvändning och ökat utsläpp av växthusgaser inom sektorn. Ökar BNP, ökar energianvändningen i transportsektorn i princip lika mycket eller mer (se diagram 4). Detta samband måste brytas. Diagram 4: Utveckling av BNP och energianvändning inom transportsektorn. Källa och egna beräkningar. Genom att fortsätta skatteväxlingen inom transportsektorn som vi satsar stort på investeringar i kollektivtrafik och förnybar energi skapar vi möjligheter för att bryta den negativa trend som finns inom transportsektorn . Generellt sänkt arbetsgivaravgift, skatteväxling Fördubblad koldioxidskatt lätt industri Skatt på industriavfall som förbränns Tabell 7: förslag till fortsatt skatteväxling 20082010. Klimatrelaterade investeringar och skatter För att klara klimatomställningen behövs stora investeringar . måste de ekonomiska styrmedlen bli kraftfullare. Framför allt måste styrningen öka inom transportsektorn. föreslår att ett antal klimatskatter införs för att öka miljöstyrningen i skattesystemet. Dessa skatter är inte regressiva på samma sätt som energiskatterna inom ramen för skatteväxlingen och bör i stället användas för att finansiera de stora behov av investeringar som behövs på klimatområdet. En flygskatt bör införas . Avskaffandet av koldioxidskatten i den handlande sektorn bör skjutas i väntan på att handeln med utsläppsrätter börjar fungera ordentligt. En kilometerskatt på tung lastbilstrafik bör införas . Genom att öka de klimatstyrande skatterna skapas också ett utrymme för nödvändiga investeringar. Totalt för de kommande tre åren investeras . Höjda klimatskatter och miljöinvesteringar Summa höjda klimatskatter utanför skatteväxling Tabell 8: Klimatrelaterade skatter och investeringar. Biogas är ett utmärkt fordonsbränsle som utöver minskade koldioxidutsläpp från trafiken också minskar utsläppen av hälsofarliga och övergödande avgaser radikalt. Genom rötning av jordbruksprodukter och samhällets organiska avfall minskar utsläppen av växthusgaserna metan och dikväveoxid från jordbruket med bortåt koldioxidekvivalenter. Restprodukterna efter rötning utgör en värdefull gödslingsresurs. Om går i spetsen för biogas finns goda möjligheter att utveckla en lukrativ exportindustri. Det ligger ganska nära till hands för klassiska svenska industrier som ABB och att exportera teknik och kunnande på biogasområdet i hela världen. Potentialen för biogas är också god. anger att mer än femtio gånger så mycket biogas till fordon som , eller , skulle kunna produceras i . För att en sådan positiv utveckling för miljön och ekonomi ska komma till stånd behöver dock ett nationellt biogasprogram skapas. I detta program bör ingå att en ansvarig myndighet pekas ut för att samordna biogassatsningar runt om i landet. Bidraget till klimatinvesteringar, Klimp, bör dubbleras och de nytillskjutna pengarna bör föras till utbyggnad av biogasanläggningar, system för leveranser av gödsel och jordbruksrester till dessa och uttransport av biogas till fordonsflottor (buss, taxi, renhållning etc) och rötrester till jordbruk. Ett särskilt investeringsstöd för lokal produktion av biogas på lantgårdar bör också initieras. Vi bedömer att Klimpprogrammet behöver utökas till 800miljoner kronor för detta ändamål. För att öka tillgängligheten till biogas och garantera ett heltäckande nät av biogastankstationer bör lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (SFS 2005:1248) kompletteras med en skyldighet för större mackar att inom ett visst år ha biogas. Utöver detta ska mindre mackar kunna söka bidrag för biogasetablering, och mackar av strategisk betydelse ska av en särskild samordnare uppmanas att söka dessa bidrag för att göra biogasnätet finmaskigare. Målet bör vara att det ska finnas minst en biogasmack i varje kommun för att trafikanter med biogasbil på ett smidigt sätt ska kunna ta sig mellan större städer. Förutom dessa åtgärder bör skatten på avfallsförbränning fördubblas eftersom detta ger starkare incitament att samla in och röta biologiskt avfall istället för att som förbränna det. Trots att är ett mycket rikt land är det alltför många människor som lever med mycket knappa marginaler. Regeringens politik går ut på att öka skillnaderna mellan dem som har och dem som inte har. Detta kommer att skapa ännu fler som lever på randen till fattigdom. krisår ökade inkomstspridningen i samhället mycket snabbt. Efter saneringen av ekonomin minskade spridningen något och var inkomstspridningen ganska . har inkomstspridningen återigen ökat. Ökningen av inkomstspridningen har framför allt två orsaker: att höginkomsttagarna haft en snabbare inkomstökning än övriga och att transfereringarna i de sociala försäkringarna inte har ökat lika snabbt som löneinkomsterna6. Den politik som regeringen nu för innebär att båda dessa generella tendenser ytterligare förstärks. Regeringen genomför skattesänkningar för dem med högre inkomster och skär ned i de sociala försäkringarna. Inkomstspridningen visar relationen mellan dem med höga inkomster och dem med låga inkomster. Inkomstspridning är därför ett relativt mått som säger något om hur stora skillnaderna är mellan dem som har mycket och dem som har lite. Ett annat sätt att se på fördelningspolitik är att titta på ekonomisk standard i absoluta tal, det vill säga att se på hur andelen individer med låg ekonomisk standard på en viss nivå utvecklas över tiden. Betraktat på det sättet har andelen individer med låg ekonomisk standard minskat kraftigt , från att ha legat på ned till (diagram 6 heldragen tunn linje). Regeringens politik som innebär minskade ersättningsnivåer i de sociala försäkringarna riskerar nu att bryta denna trend. Diagram 6: Ekonomisk standard. Källa VÅP 2007 bilaga 3. Vi vet att ingen människa kan vara helt säker på att inte hamna i en utsatt situation. Därför är det viktigt att ett generellt socialt skyddsnät finns så att ingen helt faller utanför systemet. har under förra och förförra mandatperioden konsekvent arbetat för att förbättra för dem som har det ekonomiskt sämst ställt. Framför allt har vi prioriterat att satsa på ekonomiskt utsatta och svaga barnfamiljer. Barnen ska inte behöva drabbas av sina föräldrars dåliga ekonomiska förutsättningar. För att förbättra ekonomiskt utsatta barns situation genomfördes förra mandatperioden en rad reformer. Underhållsstödet höjdes med , bostadsbidraget förbättrades och bidraget för hemmavarande barn höjdes. Ett nytt barntillägg infördes för studerande och lägsta ersättningen liksom ersättningen för garantidagarna i föräldraförsäkringen höjdes per dag. menar att generella socialförsäkringar är mycket viktiga. A-kassa bör ge en rimlig ersättning vid arbetslöshet och vara tillgänglig för så många som möjligt. Regeringen har använt sig av försämringar av det generella socialförsäkringssystemet för att finansiera skattesänkningar för människor med höga inkomster. Det här menar vi är djupt problematiskt. För att minska klyftorna i samhället och skapa rimligare förutsättningar för dem med lägst inkomst föreslår vi ett antal reformer. menar att det utifrån den rådande situationen behövs förstärkningar i a-kassan. Vi anser att a-kassan bör ge en 80-procentig ersättning utan avtrappning och att den bör vara tillgänglig för så stora grupper som möjligt. Ett studerandevillkor bör återinföras i a-kassan och reglerna för kvalificering till a-kassan måste förbättras. menar vi att det är viktigt att sänka nivån på egenavgifterna i a-kassan. Genom att regeringen genomfört försämringar i försäkringsskyddet och höjt avgiften till försäkringen strömmar nu människor ut ur arbetslöshetsförsäkringen. Troligen är det framför allt grupper med låg risk för arbetslöshet som lämnar a-kassan. För att få stopp på den stora utströmningen från a-kassan som sker just nu föreslår vi en sänkning av avgiften till a-kassa med . Regelförändringar för att öka tillgången till arbetslöshetsförsäkringen Återinför studerandevillkoret i a-kassan Höjd ersättningsnivå till i a-kassan Höjd ersättningsnivå till i aktivitetsstöd Regelförändringar för att öka tillgången till arbetslöshetsförsäkringen Sänkt egenavgift i a-kassan (/månad) Höjd ersättning för arbetslösa sjuka Tabell 9: satsningar på omställningsförsäkringen. Studenter är en grupp som fått stå tillbaka . ligger studiemedlet på varav lånedelen utgör . Det är svårt för de flesta att klara sig på den nivån. En genomsnittlig student går back och de flesta studenter måste arbeta extra eller få hjälp av sina föräldrar. drev i vårpropositionen 2006 igenom en höjning av studiemedlet med , fördelat med i bidragsdelen och i lånedelen. Det var ett steg i rätt riktning, men är nivån alltför låg. De flesta studenter klarar sig inte på detta belopp, utan tvingas arbeta vid sidan av sina heltidsstudier. Vi föreslår därför att bidragsdelen i studiemedlet höjs med motsvarande . Många människor upplever att de inte har tillräckligt med tid för sig själva, tid för sina barn och för vänner och släktingar. Framför allt småbarnsföräldrar har svårt att få livet att gå ihop. Karriär ska kombineras med en aktiv fritid och kanske föreningsliv. tycker de flesta att det är mycket viktigt att spendera mycket tid med sina barn när de är små. Många är det som känner igen sig i en tillvaro fylld av stress och dåligt samvete. menar att 2000-talets viktigaste välfärds- och livskvalitetsreform är att fortsätta att skapa mer tid för människor. har många reformer genomförts som skapat ökat livsutrymme för människor. I stället för ökad ekonomisk standard har vi i valt att bygga ut föräldraförsäkringen, infört lagstadgad rätt till semester och sänkt arbetstiden. Mycket av det här arbetet har skett genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. vill fortsätta det här arbetet. Ökad tillväxt bör i större utsträckning användas till reformer som skapar mer tid. Reformer måste genomföras som innebär mer tid för människor att njuta av livet, umgås med familj och vänner och ta hand om varandra. Genom att göra det satsar vi också på ökat välbefinnande, mindre sjukdomar och minskad stress. Mer tid för barn Många småbarnsföräldrar upplever en enorm stress över att de inte i den utsträckning de vill kan vara tillsammans med sina barn under de viktiga småbarnsåren. finns en möjlighet till deltidsarbete barnen är små. I realiteten är dock denna möjlighet starkt begränsad för många människor på grund av att man inte har råd att gå ned i lön. För att skapa möjligheter för fler att gå ned i arbetstid med småbarn föreslår en ny del i föräldraförsäkringen som vi kallar barntid. Reformen gör att fler människor har möjlighet att minska sin arbetstid utan att förlora kontakten med arbetsmarknaden. Barntid innebär en rättighet att gå ned i arbetstid till mot en ersättning på . Ersättningen är pensionsgrundande. Uttaget kan ske av en eller två föräldrar tillsammans eller var och en för sig. Reformen kostar totalt . En till pappamånad i föräldraförsäkringen Att ha tid tillsammans med sina barn är en av de viktigaste uppgifterna i livet. har länge drivit kravet på förlängd föräldraförsäkring från dagens 16 månader . Vi föreslår nu att föräldraförsäkringen i ett första steg byggs ut med ytterligare en så kallad pappamånad 2010.