ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Kr216 · 2007-09-27 00:00:00 — Nationellt uppdrag för i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett speciellt nationellt uppdrag för i . Textilindustrin utgör grunden i uppbyggnaden av det industriella samhället i . I denna näringsutveckling åskådliggörs såväl innovationer som företagande och samhällets olika institutioners uppbyggnad. och är en unik miljö med sitt välbevarade kulturarv kombinerat med en levande textilindustri och en framträdande utbildningsinstitution i form av institutionen vid . har under en lång följd av år satsat betydande resurser för att i samverkan med andra aktörer, såsom institutionen vid , dokumentera och visa utvecklingen inom näringen från det fysiska kulturarvet fram till dagens mode och design. Även i den senaste textilforskningen, så kallad smarta textilier, deltar aktivt. har slutit ett regionalt avtal med /Västarvet där industrisamhällets kulturarv är en viktig del av uppdraget. Museet deltar aktivt i arbetet inom det industrihistoriska nätverket inom regionen. Man har också förklarat sig villig att utveckla samarbetet mellan arkiv, bibliotek och museer och att stödja lokala initiativ som den redan genomförda etnologiska dokumentationen av den finska invandringen till den svenska textilindustrin och kommer åter att lyftas fram särskilt . Museet vill utveckla sin verksamhet till att bli en ledande aktör inom när det gäller att dokumentera och förmedla textilindustrins olika verksamhetsgrenar. Här kommer även omvandlingen av näringen mot tekniskt avancerade produkter och frågor kring form och design att dokumenteras. Genom ett nationellt uppdrag kan museet även aktivt medverka i uppbyggnaden av ett textilt designcentrum i regionen. Det är väl motiverat och klokt att ge ett speciellt nationellt uppdrag där frågorna kring dokumentation och förmedling av det industriella kulturarvet sätts i fokus genom textilindustrins utveckling.
mot · GV02Kr217 · 2007-09-28 00:00:00 — Nationell dag till minne av slaveriets avskaffande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en nationell dag till minne av slaveriets avskaffande. Betydelsen av historiska minnesdagar ska inte underskattas. Syftet är att minnas och hedra offren. Men även att protestera mot liknande saker som händer i vår egen tid. har blivit en viktig dag för att minnas och hedra offren för nazisternas illdåd. Men dagen handlar lika mycket om att manifestera mot nynazism och rasism i dagens samhälle. På minnesdag påminns vi inte bara om det fruktansvärda som hände utan även om upprustning och kärnvapenhot i vår egen tid. ger anledning att minnas och hedra alla kvinnor som förtryckts genom historien. Men dagen är minst lika mycket en manifestation mot kvinnoförtryck i vår egen tid, både i världen och i . En nationell svensk dag till minne av slaveriets avskaffande skulle kunna få stor betydelse. frigavs den siste slaven i svensk ägo på ön , dåvarande svensk koloni. Men inrättandet av en minnesdag förutsätter att vi är beredda att erkänna att varit delaktigt i den transatlantiska slavhandeln. Att erkänna detta och be om ursäkt är ett sätt att ge offren och deras ättlingar upprättelse. I skolorna måste man få lära sig sanningen om vad som hände. Dagens läroböcker mörkar roll, vilket bara bidrar till att idyllisera vår historia. En minnesdag skulle vara ett tillfälle att hedra offren för den transatlantiska slavhandeln och hjältarna som bekämpade slaveriet. Fler skulle få kunskap om det som hände och roll i det hela. En minnesdag skulle också bidra till att uppmärksamma och väcka opinion mot nutida slavhandel och slavarbete. Ättlingarna till offren för slavhandeln drabbas av förtryck. sugs ut av den rika världen och överallt drabbas svarta av diskriminering och förföljelse. Detta gäller även mitt ibland oss här i .
mot · GV02Kr218 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av Statens biografbyrås verksamhet. Det svenska medielandskapet har på genomgått stora förändringar. ser man inte bara filmer på bio utan även via tv, betal-tv, hyr- eller köpvideo/dvd och Internet. av befolkning går på bio en genomsnittlig dag1, medan av befolkningen ser långfilm på tv eller video/dvd.Medierådet uppger att film på biograf är av central betydelse för barn och unga, eftersom de ägnar betydligt mer tid åt film via andra medier. Tittarvanorna har ändrats radikalt. I , och har vuxencensuren avskaffats. I och finns numera respektive Medietilsynet, som bl.a. har i uppdrag att ange åldersgränser för filmer och att ge råd och information till allmänheten t.ex. då det gäller nya medier. I förhandsgranskar numera enbart film som ska visas offentligt för minderåriga. De stora förändringar som skett i medielandskapet och i filmpublikens medie- och tittarvanor betyder i praktiken att censuren bara berör en mindre del av de filmer som allmänheten tittar på. Effekten av Biografbyråns verksamhet kan därmed ifrågasättas. Filmcensuren för vuxna bör ses över i syfte att tas bort. Det faktum att chefen för talat för en översyn av verksamheten och att vederbörande därefter tog konsekvenserna av sin uppfattning och lämnade tjänsten är värt att beakta i sammanhanget. Jag vill också peka på det förhållandet att det nu gått närmare lade fram sin utredning om filmcensuren, vilket skulle kunna tala för att tiden är mogen för en förändring av Statens biografbyrås verksamhet. Regeringen har utfärdat direktiv för en kommitté som ska se över den statliga förvaltningens uppgifter och organisation. Översynen, som ska omfatta alla statliga förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen, syftar till att effektivisera statlig förvaltning och verksamhet. Kommittén ska bl.a. pröva vilka myndigheter, eller delar av myndigheters verksamhet, som bör avvecklas eller vilkas roll som bör förtydligas och avgränsas, särskilt när det gäller opinionsbildande eller konkurrensutsatt verksamhet och vilka myndigheter, eller delar av myndigheters verksamhet, som bör slås samman eftersom verksamheterna är närliggande. Jag anser att bör uppmärksamma regeringen på att Statens biografbyrås verksamhet bör innefattas av denna översyn. Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning, Nordicom, .
mot · GV02Kr220 · 2007-09-26 00:00:00 — Regelverk för kyrkornas energiförsörjning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverk för kyrkornas energiförsörjning. kyrkor är förutom att vara lokaler för gudstjänster och förrättningar en del av våra kulturskatter och lockar många besökare. har genom försämrad ekonomi fått problem med att underhålla och erbjuda öppna kyrkor. Inte minst kostnaderna för att värma upp kyrkorna är betungande för många pastorat och lovvärda initiativ tas för att spara energi och använda miljövänliga alternativ som solceller eller luftvärmepumpar. Ett problem är då att flera myndigheter som exempelvis sätter hinder för dessa alternativ genom ett regelverk som inte är anpassat till nutid. Det är varken ekonomiskt eller etiskt försvarbart att så många kyrkor fortfarande värms upp med miljöpåverkande fossil olja eller direktverkande el. Ett mera ändamålsenligt regelverk för kyrkornas energiförsörjning, där en rimlig avvägning mellan brukande- och bevarandeintressen görs, bör tas fram för att underlätta för församlingar och pastorat att ändra sina energisystem.
mot · GV02Kr225 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt stöd till verksamheten Childrens museum i . Childrens museum i är ett upptäckarhus för alla barn, specialiserat för barn mellan tre och . Childrens museum startade i som ett upplevelsecentrum för barn. Childrens finns på många platser i världen men det enda i ligger i , län. Tanken bakom museet är att barn ska ha roligt och leka som de lär sig grundläggande kunskaper om livet och samhället samt att lära sig att alla människor är lika värdefulla. Att besöka ett Childrens museum är att uppleva och att se med händer och känna med alla sinnen som det ska vara roligt. Childrens museum i startade . Museet har genomgått stora förändringar och är en välbesökt verksamhet för både enskilda, skolor och familjer. Verksamheten erbjuder ett antal olika teman för barngrupper. Exempel på teman är: vår fantastiska kropp, funktionshinder, jagstärkande övningar och hur vardagen fungerar. Barnen får både leka och lära som de får med sig en grundläggande kunskap och vardagssamhället. Barnen får också möjlighet att lära sig om kosthållning, vad som är nyttigt att äta och vad du skall välja i butiken när du handlar. Detta görs i ett speciellt uppbyggt rum med livsmedel och hur kroppen reagerar på olika kostvanor. De övningar som finns på Childrens museum är ett bra komplement till undervisningen i skolan. På museet finns det fler möjligheter till inspiration, inriktningar och faktiska verktyg än vad som vanligtvis finns i de allmänna verksamheterna. Childrens museum är också inriktade på och har en hög kompetens kring frågor om respekten för varandra och hur barn ser på livssituationen. Childrens museum erbjuder en fantastisk verksamhet som är mer aktuell . Att lära sig respekt för varandra, empati och känslor är grunden för vårt välbefinnande. Trygga och starka barn både lär sig bättre i skolan och kan ge varandra en ökad trygghet. Många skolor är intresserade att besöka verksamheten och ett stort intresse har visats från hela . Ett nationellt stöd skulle vara mycket positivt för att både kunna utveckla verksamheten men också för att kunna erbjuda så många barn som möjligt de verksamheter som finns i huset. Childrens museum i bör därför ges ett nationellt stöd för att kunna vidareutveckla sin verksamhet.
mot · GV02Kr226 · 2007-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Backåkras framtid. Efter död fick genom testamente ta emot Backåkra. Den fyrlängade skånegården är öppen för besökare från när och fjärran. Möbler, konst och böcker från tid väcker stort intresse eftersom få svenskar är så kända och respekterade som just . Meditationsplatsen på heden utanför gården är också mycket välbesökt. Ekonomiska problem gör att Backåkra riskerar att förfalla. Försök pågår att hitta nya former för driften av Backåkra, dock utan resultat . Det är nu hög tid att staten tar ett större ansvar för drift och underhåll av denna unika anläggning som påminner oss om en av 1900-talets mest kända svenskar.
mot · GV02Kr227 · 2007-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dialekter. Det har gått en publicerades. har ett mycket omfattande material ur den dialektala ordskatten i hela landet samlats in. Ansvaret för projektet dialekter finns hos och folkminnen och man har där också gett ut tre delar, som avslutas med substantivet back. är utgivningen officiellt vilande, i realiteten har ambitionen att utge en fullständig dialektordbok ersatts av planerna på att utge bara ett urval av ord. Från början arbetade flera anställda heltid med projektet. Personalen krymptes dock under , och tycks mycket lite ha hänt. Detta rimmar illa med vad har uttalat, att ge sitt starka stöd åt svenska språket och de svenska dialekterna. Om uppdraget med en svensk dialektordbok skall kunna bli verklighet inom en rimlig tid, är det viktigt att andra vägar prövas. Ett sätt kan vara att överföra huvudansvaret för projektet till vid , där det finns en lång och bred erfarenhet av dialektforskning. Detta skulle snabba på utgivningen till nytta för såväl den breda allmänheten som forskarsamhället. Per Lodenius (c)
mot · GV02Kr228 · 2007-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges direktiv att ta hänsyn till slutsatser. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. Här frodas initiativkraft och frivilligt arbete. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati och kultur. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att även dagens generationer väljer dem som mötesplatser. I den tillsatta utgås ifrån att hänsyn ska tas till och de fakta som där framkom om behovet av samlingslokaler för en kulturell infrastruktur. presenterades ett betänkande, Allmänna samlingslokaler (SOU 2003:118). Det innehöll en rad bra förslag och en utförlig analys av den allmänna samlingslokalens betydelse . Där framhölls att de allmänna samlingslokalerna fortfarande finns till för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att inte arbetsuppgiften blir så övermäktig att dörrarna stängs, en efter en, till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler. För så kan det bli, om inte de ekonomiska resurserna ges för att rusta samlingslokalerna och göra dem tillgängliga för alla i samhället. har byggstödet till nödvändiga ombyggnader legat runt . Behovet är mer än dubbelt så stort. Utredningen ger en bra bakgrund och en mängd fakta om de allmänna samlingslokalerna. Också kommunernas stöd är viktigt. Deras ekonomiska bidrag, medverkan och positiva inställning gör det möjligt att hålla dörren fortsatt öppen för allmänheten. finns krav på finansiering på för att en samlingslokalförening skall kunna erhålla statligt stöd. Det är av utomordentligt stor betydelse att fortsatt handikappanpassning kan genomföras tillsammans med en total ökning av stödet, inte minst för att kunna uppfylla mål att alla allmänna samlingslokaler ska vara tillgängliga för alla medborgare . Flera av de förslag i regelverket som nämnda utredning presenterade togs i förra årets budget. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare bör uppmana den nu sittande att ta hänsyn till slutsatser. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Kr234 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Människan är en helhet med kroppsliga, själsliga och andliga behov. För att må bra behöver hon känna att dessa behov är tillgodosedda. I sjukvården är det alltfler som upptäcker hur viktigt det är att inte bara se till kroppen utan också till de övriga behoven. Därför är sjukhuskyrkan viktig. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, som det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades . Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna samfunden i vårt land. De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår ofta en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Det finns dock även ett särskilt statsbidrag som betalas till samfunden, förutom . Det behövs en översyn av detta statsbidrag till andlig vård inom sjukvården. räcker nämligen inte det årliga bidraget. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bl.a. arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle. För att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet bör därför statsbidragsreglerna ses över. Det är angeläget att sjukhuskyrkan kan finnas kvar och vidareutveckla sin verksamhet.
mot · GV02Kr235 · 2007-09-28 00:00:00 — Finansieringen av public service tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en modernare finansiering av public service. Radiotjänst grundades och tv-licensen skapades för en svartvit kanal . Den har fungerat imponerande länge, men behöver en förändring ske för en modernare finansiering av public service i tiden. ska alla som har en tv-apparat själva anmäla att man vill betala tv-avgift. Vill man inte det, eller missar att anmäla innehavet, varnas man för omfattande pejlingsaktioner. Kontrollanterna har inte rätt att gå in i huset, och vid förnekelse av tv-innehav står ord mot ord. I praktiken betalar 100000-tals människor inte sin tv-avgift, ibland under vissa skeden i livet, ibland mera beständigt. Licensskolket sägs uppgå till , vilket visar att systemet har överlevt sig själv. har i princip alla hushåll minst en tv-apparat. Den används för att se på tv-program, live eller inspelade, och till att se på köpta filmer m.m. Praktiskt taget alla som har tv ser ofta i betydande utsträckning på SVT:s olika kanaler och lyssnar på . Eftersom alla har tv och ser på SVT:s kanaler är ett alternativ att public service finansieras via statsbudgeten. I stället för att de allra flesta betalar tv-licens tas samma pengar i stället in via skatterna. En nackdel är möjligen att beroendet av regering och riksdag blir starkare, men detta kan diskuteras. Ett annat alternativ för att finansiera public service uppstår när tv-sändningarna nu digitaliseras och kräver en digitalbox. En elegant lösning kunde vara att SVT-kanalerna kodas och kodkort endast tilldelas dem som betalar sin kortlicens. Då behövs ingen särskild tv-avgift, då blir det inget licensskolk och all kostsam tv-pejling blir onödig. Har man inte erhållit sitt licenskort från SVT kan man inte se på eller höra public service. Visst finns det tekniska och andra frågor som måste lösas vid ett kortlicenssystem i stället för nuvarande mottagarlicenssystem. Det kanske erfordras flera kort om man vill se på flera SVT-kanaler i hushållet. Överenskommelser bör träffas med de stora satellit- och kabel-tv-bolagen så att de lägger SVT i botten på sina digitalkort, m.m. Regeringen bör därför utreda en annan teknisk lösning för att finansiera public service än . Två alternativ som studeras bör vara att finansiering sker via skattsedeln eller via en kortlicenslösning, där skattsedelsalternativet bör vara nummer 1. framhöll förra riksdagsåret som svar på en motion att det torde dock vara fullt tänkbart att finansieringsfrågan kommer att belysas i samband med det förestående beredningsarbetet inför den tillståndsperiod som ska påbörjas . Och med det avstyrktes motionen. Det är bra att utskottet har öppnat för en prövning av denna viktiga fråga. Och det är bra att regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska analysera bl.a. frågan om finansieringen. Men vi föreslår att tydligt uttalar att inriktningen bör vara att förändra finansieringen av public service i vår motions riktning.
mot · GV02Kr236 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkrad finansiering av det sydsamiska kulturcentret i . Det sydsamiska kulturcentret är en viktig och samordnande kraft för att synliggöra sydsamisk kultur och för att stärka det samiska näringslivet. Gaaltije bidrar till att öka kunskapen om sydsamisk kultur och därmed stärka det samiska samhället och att öka förståelsen för samisk kultur- och näringslivsutveckling. Något som är av stor betydelse för att minska risken för motsättningar, fördomar och mytbildning externt. För det samiska samhället och dess kultur- och näringsliv är det viktigt att det finns institutioner som kan fungera som en bas för nödvändiga insatser för utveckling. De samiska institutioner som finns är lokaliserade till den nordligaste delen av . På det sydsamiska området finns däremot inga institutioner med fast finansiering. började det sydsamiska kultur- och informationscentret Gaaltije att byggas upp i . Målsättningen är att etablera en permanent sydsamiska området. Då efterfrågan på kunskap och behov av insatser är stora bedrivs verksamheten inom vitt skilda områden såsom: språk, historia och kultur samisk konst och konsthantverk vara mötesplats och marknadstorg. har Gaaltijes verksamhet finansierats genom olika EU-projekt, såväl nationella som interregionala i samarbete med institutioner och organisationer i . För att få till stånd en långsiktigt stabil verksamhet är det emellertid nödvändigt att Gaaltije kan permanentas som samisk institution med fast årligt anslag från statens sida. Per Åsling (c)
mot · GV02Kr237 · 2007-09-28 00:00:00 — Jämställdhetspolicy inom det ideella föreningslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på att ideella föreningar ska anta en jämställdhetspolicy för att vara berättigade till ekonomiska stöd. Ända sedan fotbollen introducerades i har den präglats av en stark koppling till män och maskulinitet. Till följd av detta har kvinnors idrottsliga prestationer tolkats och värderats annorlunda än mäns. Det finns flera forskningsrapporter som visar på att kvinnor har tilldelats sämre förutsättningar t.ex. vad det gäller tillgång till tider i idrottshallar, spelplaner och tränare, för sitt utövande av sporter. Denna situation är relevant för flera lagsporter, bollsporter och även individuella sporter och kan inte accepteras. Både arbetslivet och utbildningsväsendet omfattas av en mängd lagar i svensk lagstiftning, som är till för att motverka diskriminering utifrån kön, funktionshinder, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning. Det ideella föreningslivet är en frivillig verksamhet som det står var och en fritt att ansluta sig till och behöver kanske inte nödvändigtvis omfattas av en lagstiftning. Men eftersom många idrottsföreningar erhåller ekonomiskt stöd från så bör förbundet kunna utforma ett policydokument som de lokala föreningarna kan anta på sina årsmöten och genom protokollskopia kunna intyga att de förbundit sig att verka utifrån. Detta förfarande skulle förhoppningsvis öka föreningarnas insikt om jämställdhetsperspektivet och vara ett stöd för de idrottsutövare som känner sig kränkta eller orättvist behandlade på grund av sitt kön. Det protokollförda beslutet angående jämställdhetspolicy skulle därmed vara en viktig handling och ingå i det underlag som föreningen använder då den ansöker om ekonomiskt stöd från , kommunen eller annat offentligt organ. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av en jämställdhetspolicy för det ideella föreningslivet, för att därigenom öka medvetenheten hos de lokala organisationernas ledare att dessa frågor behöver beaktas även . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Kr238 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avskaffas. är en myndighet som har som syfte att unga skall få verklig tillgång till makt och välfärd. Enligt mitt synsätt är det fel att en statlig myndighet arbetar med denna typ av frågor. Det är ute i kommunerna som man lokalt bäst vet ungdomars behov och levnadsvillkor. Det är också där som man lättast kan hitta lösningar som passar ungdomarna. Om avskaffas och de resurser som då frigörs förs över till kommunerna kan samhället sannolikt få ut betydligt mer av varje satsad krona.
mot · GV02Kr244 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statsbidrag till förbundet . erhåller statsbidrag för sin verksamhet enligt lagen om stöd till trossamfund (1999:932). Men förbundet erhåller inte något statsbidrag med motiveringen att förbundet inte ägnar sig åt verksamhet med teistisk inriktning, dvs dyrkan av en guddom. Humanisterna kan jämföras med buddismen som är en religion utan gud och som trots detta erhåller statsbidrag. I länder som , och erhåller motsvarande humanistiska förbund statsbidrag. Humanisterna får ständigt nya medlemmar och växer med 10 nya medlemmar per dag. Förbundet behövs för att väcka debatt och erbjuda ett alternativ till annan religiös verksamhet. Förbundet behöver stöd för att försvara idén om den sekulära staten som grund för demokratin och alla de friheter och skyldigheter som följer med denna styrelseform.