ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N326 · 2007-10-03 00:00:00 — Stöd till kooperativt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd till kooperativa företag. De lokala utvecklingscentrumen, Coompanions, finns över hela vårt land och ger stöd till regional och lokal utveckling för de kooperativa företagen. kan betyda mycket för att ge människor möjlighet att försörja sig själva istället för att bli arbetslösa. Dessa företag, i form av ekonomiska föreningar, är den snabbast växande företagsformen. Siffror från SCB visar att antalet ekonomiska föreningar har ökat . Tillväxttakten är mer än dubbelt så hög jämfört med aktiebolag och enskilda firmor, som ökat med 18respektive . Etableringen sker inom upplevelseindustrin, på IT-området, inom hälso-, vård- och omsorgssektorn etc. Det handlar också om företag som skapar nya möjligheter för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Dessutom är de kooperativa företagen hållbara. En viktig förklaring bakom de höga tillväxttalen är att de kooperativa företagen är stabila och jämförelsevis sällan läggs ned. Överlevnadskraften i det kooperativa företagandet kan förklaras av att man är många som delar på företagandets risker och glädjeämnen. Hög tillväxttakt, etablering i framtidsbranscher och hög överlevnadsförmåga är tre förhållanden som visar på det kooperativa företagandets utvecklingsmöjligheter. Ett fjärde är ungas positiva attityder till gemensamt företagande. Nuteks årliga entreprenörskapsbarometer visar att en stor majoritet av de många 1830-åringar som kan tänka sig bli företagare, , helst vill starta och driva företag tillsammans med någon eller några andra. Erfarenheterna visar dock att omvärldens stöd till människor som vill starta eget tillsammans kan förbättras på många områden. För det första måste alla som kommer i kontakt med nyföretagande banker, myndigheter, revisorer, företagsrådgivare, arbetsförmedlingar, med flera informera om att det både finns en skräddarsydd företagsform för och rådgivning till människor som vill driva företag tillsammans. För det andra måste stödsystemen kring nyföretagande förnyas. Inte minst handlar det om ökade finansieringsmöjligheter för den sociala ekonomins föreningar, kooperativa företag och lokala utvecklingsgrupper att förverkliga utvecklingsprojekt och företagsidéer. För det tredje behövs det en tydlig politisk viljeinriktning när det gäller avknoppningar och tillämpningen av lagen om offentlig upphandling. missgynnas ofta personal och brukare som tillsammans vill ta över driften av den egna vård- och omsorgsverksamheten. Entreprenaderna går istället till stora privata företag som kan lägga anbud på hela sjukhus eller vårdinrättningar. De nu redovisade uppgifterna visar att det kooperativa företagandet utgör en stor och outnyttjad potential för tillväxt, välfärd och utveckling. De kooperativa företagen kan, med rätt stöd och ökade möjligheter, ge människor en ny framtidstro och kommer därigenom att motverka arbetslöshet och avfolkning i glesbygden. i (s)
mot · GV02N328 · 2007-10-04 00:00:00 — Konkurrenskraftig elproduktion för industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktighet och stabila villkor i energi- och energiskattepolitiken. En god och säker tillgång till billig energi är en förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft och därmed också för vår fortsatta tillväxt. Flertalet prognoser om elförsörjning pekar mot att ny elproduktionskapacitet kommer att behövas i . Men har den tunga industrin i våra huvudsakliga konkurrentländer , och lägre elpriser än den svenska. Detta försämrar den svenska konkurrenskraften. Vårt ekonomiska välstånd och tillväxt bygger till stor del på att vi utnyttjar teknikens landvinningar och på att tekniken utvecklas. Men för att detta ska göras möjligt behövs stora investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som kärnkraft och vattenkraft vid sidan av komplement som vindkraft. En mer avancerad industri med högre förädlingsvärde innebär i många fall också att det krävs mycket el. Den svenska energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången till billig energi för fortsatt industriell utveckling och tillväxt. Ytterst sett är det regelverket och marknadens signaler som måste skapa ett klimat som inbjuder till att ersättnings- och nyinvesteringar uppstår. Investeringar i ny elproduktionskapacitet är i allmänhet kapitalintensiva som ledtiderna för beslut är långa. Förändringar när det gäller konkurrenstryck samt villkor för skatter och tillståndsgivning påverkar företagens situation och kostnader, och blir därmed avgörande för beslut att investera eller inte. Den energipolitik som bedrivs i går dock stick i stäv med detta genom att den med politiska styrmedel hindrar långsiktighet och nytänkande. Detta gynnar inte tillväxten. Utan stabila spelregler vågar aktörer inte investera eller reinvestera i t.ex. vattenkraften som är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Traditionellt sett har relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver transporter vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel även måste staten ge tydliga signaler i energipolitiken och garantera långsiktiga villkor. Risken finns annars att den tunga industrin, med dess hundratusentals direkta och indirekta arbetstillfällen, börjar lämna landet och flera av de industriella nyinvesteringar som var självklara att göra i hamnar utomlands. Därmed riskeras också arbetstillfällen i hela vilket inte bara är en tragedi för de drabbade utan också är ett hot mot den svenska välfärden. Framtidstron hos industrin i skulle öka om långsiktighet och stabila villkor för energikostnaderna fick vara ledord i energi- och energiskattepolitiken. Det är företagens uppgift att investera för att möta framtidens expansionsmöjligheter men det är politikernas uppgift att se till att företagen vågar investera.
mot · GV02N329 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskvilligt kapital för företagare i inland. I inland är det stora avstånd till lokala marknader och ännu längre till exportmarknaden. Det, och ofta stora brister i infrastrukturen, gör transporterna och andra kommunikationer tidsödande och dyra. Antalet företag är begränsat, vilket innebär att man inte får stöd av andra på orten. Detta innebär stora svårigheter för utveckling av verksamheten, inte minst för små företag. Utan stöd är det betungande att svara för alla funktioner i ett företag från produktion till produktutveckling, marknadsföring med mera. Att utvecklas och realisera nya idéer kräver kapital. I glesbygden går mycket arbete åt att hitta finansiering till olika projekt. är man inte sällan ovillig att släppa in andra ägare i sitt företag andra ägare som kan öka företagets riskvilliga kapital. Man vill själv ha kontroll på sina affärsidéer och själv hantera framtida utveckling. Det man då behöver är en bättre tillgång till riskvilligt lånekapital. är situationen den att fastigheter vanligtvis inte kan användas som säkerhet för lån, eftersom byggnaderna har mycket lågt värde. Bland annat det gör att affärsbankerna är mycket restriktiva i sitt risktagande, vilket medför att många företagare har det svårt att expandera. Många tvingas ge upp intressanta affärsidéer på grund av kapitalbrist. Därför är det för dessa företag avgörande att det finns tillgång till riskvilligt lånekapital. Det är synnerligen angeläget att samhället tar ett fortsatt ansvar för att genom olika institutioner ställa mer riskvilligt kapital till förfogande för företag i glesbygden.
mot · GV02N331 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omställningsarbetet i . I och med beslut om ändrad inriktning för försvarsmakten lades garnisonen och Försvarets tekniska skola ned i och 1440 arbetstillfällen försvann från länet. var en av de orter som var mest beroende av militär verksamhet. Dåvarande riksdag fattade beslut om omställningsåtgärder. Arbetet med att verkställa detta har lagt en viktig grund för framtidstro och optimism, en process som pågår och som har fungerat mycket bra. Men har den nya regeringens politik spridit oro att den inte har för avsikt att fullfölja det påbörjade omställningsarbetet. Utgångspunkten för omställningsarbetet var, att utlokaliseringarna på ett bra sätt skulle finna sig till rätta vid sidan om samt tillsammans med befintlig verksamhet och regionens ambitioner. Ett sådant var analysklustret med , , , , och . Därefter lades ned, vilket innebar 30 förlorade arbetstillfällen. I ett internt projekt har nu sett över verksamheterna och organisationen för , Verket för näringslivsutveckling och . Resultatet av den översynen innebär att och slås samman till en ny myndighet och att blir en ny myndighet. Följden för del skulle kunna bli en förlust av omkring 90 arbetstillfällen. Beslutet om att förstärka forskningsanslag i var mycket välkommet. Det skulle användas till att stärka forskningsprofilerna på Campus och låg mycket väl i linje med etableringarna av statliga myndigheter och länets egna utvecklingsstrategier. kom inte pengarna att användas till det som omställningsarbetet syftade till, utan nyttjades till annat inom . Fängelseetableringen i med dess cirka 125 arbetstillfällen ingår i omställningsarbetet, men har ännu inte genomförts. Inga beslut eller andra signaler pekar på att den inte ska genomföras, men det behövs en beredskap om kriminalvårdens planer ändras. För och hela är varje arbetstillfälle viktigt. Och varje arbetstillfälle och verksamhet som stärker och utvecklar befintliga kluster är av mycket stor betydelse. kan nu slå fast att de tidigare arbetstillfällena i försvaret ska ersättas fullt ut. Ett sådant beslut kommer att skingra den oro som finns i länet i och med den förda politiken enligt ovan. Vi anser att det är av mycket stor betydelse att tidigare beslut om omställningsarbetet i och fullföljs.
mot · GV02N333 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hitta möjligheter för handel i glesbygden. Dagligvaruhandeln i glesbygd lever en tynande tillvaro. Fler affärer läggs ner, ibland beror det på att leverans inte anses lönsamt, ibland klarar inte handeln av att generera tillräckligt med vinst. I många fall beror det dock på den ojämlika situation som finns mellan stora centrum och små landsbygdsaffärer. De större centrumen är mer lönsamma för både handeln och de konsumenter som har råd och möjlighet att färdas långa sträckor för att handla. För de som inte har möjlighet att färdas blir dock situationen allt mer prekär eftersom de lokala handlarna får lägga ner sina butiker i en allt större omfattning. Konsekvensen av detta blir i praktiken ofta att kostnaderna vältras över på kommunerna i form av färdtjänst som hämtar konsumenten till affären eller hemtjänst som får handla åt konsumenten och sen köra hem varorna. En levande landsbygd är viktigt också . Där finns möjligheter och förutsättningar för turistnäringen att utvecklas. Ett mer miljöinriktat jordbruk har också stora möjligheter att växa på landsbygden, till det kan man lägga de stora naturtillgångar som finns. Men för att det ska kunna bli verklighet krävs en landsbygd där servicen för dess medborgare är hög och av god kvalitet. Därför är den utveckling som sker olycklig. Om landsbygden ska kunna fortsätta leva och utvecklas krävs ett aktivt arbete från alla politiska nivåer. Det är nödvändigt att hitta ett sätt för landsbygdens dagligvaruhandel att överleva.
mot · GV02N334 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att få stora internationella evenemang till . Besöksnäringen med olika evenemang och upplevelser har stor betydelse för samhällsekonomin. Reklam, hotellnätter, restaurangbesök, handel och transporter i samband med stora och små arrangemang skapar sysselsättning och skatteintäkter till stat och kommuner. Besöksnäringen i har stora utvecklingsmöjligheter. Inte minst fjällvärlden och vinterturismen har mycket att erbjuda. I andordnas ett stort antal alpina och andra vintersporttävlingar. Det handlar om världscup och världsmästerskap med många tävlande, funktionärer, medier och besökare. I och Åre finns de naturliga förutsättningarna i form av snö och is för att genomföra ett samt en erkänt god förmåga att arrangera och genomföra stora idrottsevenemang. Möjligheterna är goda att skapa ett konkurrenskraftigt OS-koncept. Kommunerna och det lokala näringslivet i har satsat stora resurser för att kunna möjliggöra att få och genomföra stora vintersportevenemang. Det lokala engagemanget är avgörande för att få anordna evenemang. är det angeläget att staten på olika sätt stödjer de orter som har förutsättningar att anordna stora evenemang, det gäller både idrottsevenemang och andra evenemang inom exempelvis kultur och underhållning. Evenemangen är viktiga inte bara för den ort eller den region som får anordna evenemanget, utan även för som land. En nationell strategi för att få stora internationella evenemang till behöver därför utvecklas.
mot · GV02N335 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagarnas villkor. Det brukar alltid heta att företagarna är hjältarna och att det är på företagarna som vi skall bygga vår framtid. Så rätt, så rätt. Det är ingen bra läsning då man läser att svenska företagare är mera missnöjda än alla sina kollegor i . Det är inget bra betyg och verkligen en tankeställare för oss beslutande politiker. Genomsnittsbetyget i blev 6,3 på en skala till 10. I topp hamnade med 7,53 som betyg. Kanske har vi en del att lära av vårt broderland i öster? Jag såg de fem högst prioriterade områden som företagarna har och detta är självklart en viktig lista för oss politiker: Jag instämmer också i vad en företagare sade: Det är viktigt att inte lusten och möjligheterna att fortsätta att utveckla sitt företag begränsas av onödigt pappersarbete. Jag tror också att det måste till ett annat trygghetssystem då det gäller företagarna. De system vi har är uppbyggda på löntagare inte företagare! Vi vet också att är bland de minst jämställda länderna i vad gäller företagandet. ligger långt, långt ned på Europa-listan, faktiskt bland de allra sista. Bara , och är sämre. Där har vi mycket av lära av länder som , , och , liksom . Jag kommer ju från ett län med många småföretag . Och eftersom vi inte kan bygga upp vår framtida trygghet genom ett ökat antal jobb inom den offentliga sektorn eller förvänta att storindustrierna blomstrar så är det småföretagarna som är kvar. Då man träffar företagarna och då främst småföretagarna går man oftast med en suck från dessa möten. Detta då de berättar om vilken arbetsbörda de har, hur långa arbetsveckorna är och det pappersarbete och den byråkrati som finns. Det är detta vi skall och måste ändra på!
mot · GV02N336 · 2007-10-05 00:00:00 — Det statliga finansieringsansvaret för stadsomvandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra det statliga finansieringsansvaret för stadsomvandling och att avsätta särskilda medel för stadsomvandlingen. investeringar handlar om åtskilliga miljarder för att göra det möjligt att utöka malmbrytningen. stad befinner sig i nära anslutning till malmkroppen och när brytningen utvidgas ökar sprickbildningarna. Detta betyder att delar av staden måste flyttas etappvis från de framtida rasriskområdena . Den socialdemokratiska regeringen utsåg en malmfältsgrupp som ett forum för dialog i övergripande frågor som rör gruvnäringens tillväxt i malmfälten och de förändringar i och kommuner som kan bli aktuella genom gruvverksamhet och planerade nyinvesteringar. Efter regeringsskiftet har alliansregeringens näringsdepartement fortsatt att arbeta i malmfältsgruppen. Företrädare på hög nivå från , kommunerna, berörda myndigheter och har fört en dialog om problem och möjligheter i den stadsomvandling som i olika utsträckning berör och . Enligt massmedieuppgifter sägs det att den förra regeringens näringsminister har utlovat 2,5miljarder kronor till malmfälten genom att skulle fondera för behov som uppstod i samband med stadsomvandlingarna. har, å sin sida, uttalat att sådana direktiv har företaget inte fått. Den stora stadsomvandlingen innefattar inte enbart flytt av bostadshus utan också andra infrastrukturinvesteringar i vatten och avlopp, flytt av värmeverk etc. Mot bakgrund av dessa uppgifter så finns det bedömare som menar att 2,5miljarder inte räcker till att finansiera allt som behövs. kommun behöver därför bindande avtal kring det ekonomiska ansvaret för att kunna genomföra den nödvändiga stadsomvandlingen. Minerallagen ger inte tillräckliga garantier. Omvandlingen av har påbörjats med att beslutat om hur dragningen av järnvägen ska genomföras. I översiktsplanen för har kommunfullmäktige beslutat om i vilken riktning det nya centrumet ska flyttas. saknas det uppgifter på vem som ska ha finansieringsansvaret för stadsomvandling. Kommunledningen ställer krav på men man avvisar kraven med att de inte fått något direktiv från regeringen. Osäkerhet skapar onödiga förseningar. Pågående tillväxt bromsas upp och investerare tappar intresset. Befolkningen i kommun är positiv till utökade malmbrytning. Om osäkerheten kvarstår så finns det stor risk för att befolkningens positiva attityd till förändras i negativ riktning. Jag föreslår därför att regeringen får i uppdrag dels att skyndsamt tydliggöra det statliga finansieringsansvaret för statsomvandling, dels att avsätta särskilda medel för stadsomvandlingen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02N337 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avreglera fjärrvärmen. Motiv för vårt förslag En konkurrensutsatt marknad fungerar alltid bättre än ett monopol. Det är tack vare konkurrens som utveckling och förbättring sker. Elmarknadens monopol har avvecklats bit för bit, nu är det att gå vidare. sitter många konsumenter fast i ett fjärrvärmesystem där de i realiteten inte kan påverka sina priser. Fjärrvärmeaktörer kan bygga nya anläggningar, och även om en sådan investering kan vara ekonomiskt mycket tveksam kan den alltid räknas hem genom höjda taxor. Detta sker utan att konsumenten kan agera, det är bara att betala en ny högre taxa. En tillsynsmyndighet behövs som bevakar hur kommuner och andra aktörer sätter sina taxor, eftersom det i princip är en monopolmarknad, och dessutom bör en avreglering av fjärrvärmemarknaden möjliggöras. Ett sätt att öka konkurrensen är, till exempel, att en industri med mycket spillvärme får möjlighet att sälja den värmen på det lokala fjärrvärmenätet direkt till konsumenten. För att börja skapa konkurrens och ett sunt marknadstänkande även på fjärrvärmemarknaden måste handeln med fjärrvärme avregleras och en tillsyn av taxesättningen skapas. är det bara fjärrvärmen kvar att avreglera på energisidan. i 2007 öppnades naturgasmarknaden upp för hushållen. har konsumenten varit tvingad att köpa gas av samma företag som äger gasledningen. får konsumenten möjlighet att välja mellan olika leverantörer. Detta är en av raden av avregleringar inom energisektorn, som visar att det är möjligt att skapa en konkurrensutsatt marknad som kommer att pressa priser och ge konsumenter bättre service och billigare pris. Det sista monopolet inom energisektorn bör nu också falla. Fler kommuner borde följa Täbys exempel, där man som första kommun fattat beslut att se över förutsättningarna för ett fjärrvärmenät med konkurrens. Kommuninvånare och fastighetsägare ska nu få möjlighet att köpa värme till sina fastigheter från konkurrerande värmeleverantörer. Om fjärrvärmen avreglerades skulle inte bara kostnaderna minska, utan så även våra farliga utsläpp. Så mycket som 2 miljoner mindre ton av skadliga koldioxidutsläpp skulle en avreglering innebära, vilket i sin tur skulle minska totala utsläpp av koldioxid med 1/13. Mot bakgrund av resonemanget ovan borde regeringens kommande proposition om fjärrvärmemarknaden ge förslag som underlättar för en avreglering.
mot · GV02N339 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell vätgasstrategi. , när klimatförändringarna är ett faktum, ökar både intresset för och användningen av förnybara drivmedel. är etanol och biogas de som det talas mest om, och det finns ett stort antal bilmodeller som kan drivas med dessa bränslen. Men utvecklingen stannar inte där utan går ständigt framåt. I forskningsvärlden pratas det alltmer om vätgas som framtidens drivmedel. I och har man kommit längst i utvecklingen, och där går det faktiskt också att tanka vätgas . Flera av de största biltillverkarna i världen har även uttryckt en övertygelse om att vätgas kommer att ha en nyckelroll i övergången från fossila bränslen. Och finns serietillverkade fordon som drivs med vätgas. har haft en världsledande roll i användandet av förnybara drivmedel. Om vi ska behålla denna position även krävs en fördjupad fokusering på vätgas. pågår ett antal intressanta projekt, inte minst i , men det som fattas är en nationell vätgasstrategi för hur man ska jobba med frågan. Mot bakgrund av detta bör en nationell vätgasstrategi tas fram i samarbete med representanter för näringsliv och forskning. Även om en sådan strategi i första skedet inte innebär statliga medel till forskning och utveckling är det ändå en stark signal om att som nation vill bli ledande i utvecklingen av vätgas som ersättare för fossila bränslen. I förlängningen handlar en sådan strategi inte bara om bättre miljö, utan också om möjligheter för tillväxt och nya arbetstillfällen. En tydlig svensk vätgasstrategi nu innebär att ökar sina chanser att vara en stark aktör på området . Per Åsling (c)
mot · GV02N343 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja EG-kommisionens förslag KOM(2004) 582. EU-direktivet Design Directive 98/71/EC handlar om formskydd, tidigare kallat mönsterskydd, av producenters ensamrätt till en produkts utseende. Intressenter och anlitade lobbyorganisationer har försökt påverka bl. a. och grupper i att ändra direktivet till en monopolsituation av t.ex. reservdelar till bilar. Om dessa förslag skulle få genomslag vore det ett dråpslag mot både konsumenter och eftermarknadsproducenter. Dessutom skulle tusentals arbetstillfällen gå förlorade. För den enskilde konsumenten skulle endast en monopolstyrd marknad med en obefintlig priskonkurrens finnas att vända sig till. Hundratals bilreservdelsbutiker och tusentals bilverkstäder skulle få läggas ned om motsvarande förslag förverkligades. Kommissionen har presenterat ett förslag KOM (2004) 582, som värnar både konsumenters och reservdelstillverkares intressen och motverkar en monopolisering av marknaden. Beslutet om direktivet för formskydd kommer att fattas av kommissionen under innevarande år, eventuellt . Det är av yttersta vikt att stöder kommissionens förslag till form både vad gäller att värna svenska konsumenters intressen och ett stort antal arbetstillfällen inom fordonsbranschen.