mot · GV02T498 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrade kommunikationer av bostads- och näringslivsskäl inom kommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda frågan om järnvägsförbindelse till för ökade godstransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förbereda att E 18 får motorvägsstandard också på det vägavsnittet RosenkällaSöderhall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av upprustning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på på sträckan RimboHallstavik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med stad se till att Förbifart väster om nuvarande omgående kan påbörjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av färjor drivna av för den bofasta befolkningen på öarna i skärgården i och andra kommuner där fasta landförbindelser saknas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tolkning och tillämpning av EU:s sjösäkerhetsdirektiv för äldre fartyg mot bakgrund av dessas betydelse för turism och försörjningsmöjligheter i skärgården. De nordöstra delarna av , och här behandlas särskilt kommun som till ytan omfattar en tredjedel av hela , präglas liksom övriga delen av länet av stark befolkningstillväxt. ökade med drygt 65000 invånare, varav hamnade i . ökade med drygt 29000 invånare, varav hamnade i . har ökat med drygt 42000 invånare. Sedan den senaste stora organisationsförändringen inträffade i bildandet av har ökat sin befolkning med lika många människor som bor i , över 450000 invånare. Ett annat mått på tillväxten är att detta antal motsvarar ungefär hela befolkningen i två svenska normalläns sammantagna befolkning. De sex Roslagskommunerna har haft en ökande andel av denna befolkningsökning. Även om många förknippar med rekreation, sommar, semester och resor till och andra delar av från och , bör genast noteras att i i norra delen av kommunen ligger en av viktigaste industrier, med ett förädlingsvärde kring 5miljarder kronor, alltså nära /driftsdag. Ser vi till den demografiska utvecklingen ser befolkningsökningen ut enligt nedanstående i , från i söder till i norr (korrigerat för kommungränsändringar /): Jämförelseprognosen kommer från (2002) och prognoserna från regionplanekontor (2001) bygger i basalternativet befolkningsökning i på 13 00014000 invånare , i högalternativet ökningstakt på ca 20000 invånare , som ovan framgår var ökningen betydligt högre än SCB:s högalternativ . De sex kommunerna i nordöstra delen av , Roslagsregionen, hade av länets invånare 2004. är motsvarande siffra . Det beror på att ökningen av befolkningsandelen i var . , alltså för perioden 20102015, kommer dock befolkningsökningen, särskilt i de tre nordligaste kommunerna , att bli andelsmässigt mycket större, i storleksordningen över 15, kanske bortåt . Tendensen är, jämfört med prognoserna , ökande. kan , och komma att öka med 35 00045 000 invånare, vilket motsvarar en icke obetydlig svensk stad. Det säger sig självt att trafikvolymerna under dessa betingelser kommer att öka dramatiskt. Det är därför nödvändigt även för statsmakten att noga följa utvecklingen och bidra till att kommunikationssystemet byggs ut i en takt som gör att både näringsliv och boende blir mer än drägligt, dvs. Av särskild vikt är dessutom att säkra elförsörjningen till i särklass mest elkrävande industri, Holmens pappersbruk i . Det är lätt att konstatera att bristen på spårbunden trafik till de aktuella områdena är skriande. Tunnelbanan går inte längre norrut än till i kommun. är, mot bakgrund av Lokaltrafiks mycket stora investeringsbehov i övrigt, en utbyggnad inte aktuell. Men borde tunnelbanan, trots att inga planer finns, utsträckas till åtminstone Arninge centrum norr om . En sådan utbyggnad skulle betyda att tunnelbanan skulle bli ett konkurrenskraftigt alternativ till främst bilen för 5000080000 arbetsresande . Enligt lokaltrafiks statistik är antalet påstigande som börjar sin tunnelbaneresa störst i och av samtliga 100 tunnelbanestationer. Antalet påstigande (2002) vid dessa två är en vintervardag 19000, att jämföra med näst största påstigandestation, Ropsten, med sin Lidingöanslutning, med 15 000. Övriga ändstationer på tunnelbanan i har långt färre antal påstigande: /9 000, /11 000, och 8 000, //13 000, /10 000, /9 000 och med 13 000. Till detta skall läggas att Tekniska högskolan med sina 41 000 påstigande per dag (inkl. ) är den största stationen i hela bortsett från innerstadens T-banestationer från till . Endast T-centralen, , och tunnelbanenätets mest frekventerade avstigningsstationer är mer passagerartäta än Tekniska högskolan. Låt mig utan att fundera kring finansieringen framhålla att om , , kommer att växa som skett , kommer befolkningen troligen att överskrida 2,5 miljoner vid mitten av detta sekel, de flesta bosatta från till . Hur mycket trängselavgifter vi än inför, hur mycket vägar vi än bygger, hur många katastrofinsatser som än görs, kommer inget att vara så effektivt som om vi fortsätter att bygga ut tunnelbanan. Jag ser för mig en fortsättning från mot , från Ropsten mot , och , från som borde döpas om till mot , och för att sedan kanske förenas i början på en åtta med den linje som mynnar i , dvs man bygger sträckan VallentunaSollentunaAkalla. Detta skulle få hundrafalt större effekter på resande och kodioxidsutsläpp än allsköns trängselskatter eller trängselavgifter eftersom tunnelbanan skulle kunna klara så otroligt många fler tusentals resande på varje tunnebanetåg går det cirka 25 bussar och 500 bilar i dagens läge. Anrika , som slutar just vid Tekniska högskolan, har rustats upp på ett förtjänstfullt sätt sedan mitten och slutet av till både och flera stationer i kommun, men utgör för huvuddelen av de boende i Roslagskommunerna inget alternativ till tunnelbanan. Avgörande för upprustningen var beslutet att bygga ny bro över då spårkapaciteten 1996/97 ökade från ett till två spår. Det är en kapacitetsökning som i praktiken är mycket större än de formella det innebär. Den nya tågbron över är den mest framsynta investering som förekommit i under en följd av år. Bortsett från är Östra station (Tekniska högskolan) mest frekventerade pendeltågsstation. Från sida stödjer vi dessutom Projekt , som innebär utbyggnad av spårbunden trafik längs , förbi upp mot . bör ges i uppdrag att tillsammans med ta fram underlag, tillsammans med berörda kommuner, , och , för näringslivsutveckling, boende och resande via en snabbjärnväg med denna sträckning. En förstudie har gjorts (, sektionschef strategisk planering östra banregion) men därefter sker föga. De sex Roslagskommunerna har inom ramen för sitt samarbete, UNO-samarbetet, finansierat förstudien. Från går numera vardagar under de mest frekventerade resandetiderna bussar, oftast fullsatta, var femte eller . Det handlar om tusentals arbetsresor i båda riktningarna. Om många av dessa kunde ske per järnväg i stället vore mycket vunnet, särskilt på miljöområdet. Till allt detta bör läggas att hamnen i står för en oerhörd ökning av tung lastbilstrafik eftersom handelsförbindelserna mellan och främst ökat dramatiskt jämfört med förhållandena före 1990. pekade ut , som ägs av , som en av landets utvecklingshamnar. (Däremot undantogs hamn vilket möjligen kan vara ett tecken på att inte riktigt förstått att hamnarna med de största gods- och resandefrekvenserna också ligger väldigt nära konsumenterna, men till detta får jag återkomma i andra sammanhang.) Godstransportdelegationen noterade i sitt slutbetänkande Godstransporter noder och länkar i samspel (SOU 2004:76) den starka utvecklingen av ro-ro-trafiken över hamnen i , som har haft och förväntas ha en mycket stark tillväxt. I anslutning till EU:s transeuropeiska nät (TEN) ökar fokuseringen nu på det som kallas havets motorvägar. föreslår därför en kraftig ökning av anslagen till sådana satsningar, som också inbegriper tillfartslederna till land till berörda hamnar. Här kan särskilt väg 77 komma att öka kraftigt i betydelse, vilket förutsätter en snar upprustning. Av både miljö-, konkurrens- och trafiksäkerhetsskäl är det naturligt att låta utreda frågan om järnvägsförbindelse till och för att slippa den tunga lastbilstrafiken från länderna i öst genom och runt . En anslutning till ter sig naturlig och möjliggör transporter i såväl sydlig och nordlig som västlig riktning. (Det kan påpekas att har haft järnvägsförbindelse med övriga stamnätet järnvägsstationen finns fortfarande kvar men inga övriga spår. gick också tidigare ända till i kommun men utgör inget realistiskt godstransportalternativ eftersom har spårbredden mot normalspårbredden .) Också från ökar trafiken till och från på . Här handlar det mest om passagerar- och viss komplementtrafik, bra från konkurrenssynpunkt men inget realistiskt alternativ till . Viktiga vägar i kommun förbinder och med och vidare via med . E 18 är en tvåfilig motorväg från i söder till hälften belägen i stad till utom det avsnittet mellan Rosenkälla och Söderhalls trafikplatser där vägen är enfilig () med som övre hastighetsgräns. har klargjort att verket inom överskådlig tid endast förbereder trafiksäkerhetshöjande åtgärder på den aktuella sträckan, inte övergång till motorvägsstandard, vilket inte minst den tunga lastbilstrafiken dels till och från , dels motsvarande trafik till och från pappersbruket i motiverar. Denna smala väg utgår från E 4 vid och ansluter till E 18 strax söder om där motorväg finns. Mycket tung lastbilstrafik går därför till och från hamnen i . Särskilt efter länsgränsen från län till väster om blir mycket smal och krokig, hastighetsgränsen är satt . Noteras kan också att går rakt igenom och nästan över torget i tätorten . Att så mycken genomfartstrafik passerar bara några tiotal meter från är från alla utgångspunkter helt oacceptabelt. Trafiken på är till volymen mycket större än många andra vägar runt tätorter runt och som dragits långt utanför tätorten av inte minst trafiksäkerhetsskäl. En betydande del av den tunga trafiken från E 4 tar av norrut från via väg 280 mot . Det rör sig om tunga transporter till och från Holmenägda Hallsta Pappersbruk i , en industri som omsätter ca 5miljarder kronor , alltså ungefär lika mycket som en svensk stad med 100000 invånare. Industriella skäl motiverar en upprustning av vägen, men Öst har konstaterat att det inom överskådlig tid inte ens finns medel att planera förbättringar. Att säkra transporterna till och från pappersbruket i är emellertid en strategisk näringspolitisk uppgift och ett nationellt intresse. Särskild vikt bör läggas på vägnätet kring i syfte att säkra svensk välfärd. Ty utan Hallsta Pappersbruk stannar en hel region. Därtill kommer att flera dödsolyckor dessvärre redan har hunnit inträffa på denna för det svenska folkhushållet så viktiga transportväg. Vägen går från via till och utgör i praktiken fortsättning på norr om . går nästan genom . Köerna vid in- och utfarterna i är mycket långa och från miljösynpunkt synnerligen förkastliga. För att möjliggöra utbyggnad av bostäder i närheten av centrum, har i två omgångar i hopp om att återfå pengarna från staten i ett senare skede beslutat att förskottera planeringspengar för att bygga Förbifart väster om nuvarande stadsgata. Ansvarsfulla politiker, som i motsats till har att möta väljarna i val , har i över alla partigränser beslutat att ta över ansvaret för planeringen av vägar, vilket är statens ansvar. Detta utgör i sig ett beklagligt bevis för att statsmakten inte har förmått att på ett förutseende sätt planera för utbyggnaden av arbetsplatser och bostäder i en expanderande region. Detta tillkortakommande har dock inte bara en omedelbar kommunalekonomisk konsekvens. Det undergräver därtill allmänhetens tilltro till statliga myndigheters förmåga att på ett konstruktivt sätt samarbeta med lokala politiker och myndigheter. Tillkortakommandet, som leder till motsättningar mellan kommuner och statens myndigheter men även mellan kommuner och lokala myndigheter, företag och civila organisationer, har en mycket vidare betydelse för medborgarnas syn på statsmaktens förmåga och vilja att klara vägbygget än vad detta i sig representerar. I den bemärkelsen är också ett uteblivet eller senarelagt vägbygge en fråga om tilltron till demokratins funktionssätt, dess förmåga att fungera och tillfredsställa människors önskningar och förväntningar. Man kan vidare se på åtaganden i denna fråga från ett helt annat perspektiv, som inte har med kostnader utan välfärdsinvesteringar att göra. Besluten att förskottera finansiering av planeringskostnader har en vidare betydelse än att möjliggöra en framtidssyftande planering. Det handlar också om ett kommunalt erbjudande till staten att medverka till att kommunikationerna får sådan utformning att produktionen av välfärd gynnas i vidaste bemärkelse, från den enskilde individen till det vi brukar benämna samhället. Vad har staten för ansvar att möta ett sådant erbjudande? Handlar inte kostnaden i själva verket om att göra en investering som möjliggör ett gemensamt byggande av en bättre välfärd? Hanteringen från statens sida av Förbifart är en viktig värdemätare på hur regeringen och dess myndigheter ser på vilken utveckling en viss region skall ha. Det förhållandet att staten tidigare, i samband med att Luftvärnsregementet avvecklades av försvarspolitiska skäl, drog sig tillbaka från regionen i flera avseenden, men sedan bland annat via , högre utbildning och kriminalvården åter nyttjar de kommunala erbjudandena som finns, gör att det finns särskild anledning att tänka igenom konsekvenserna för hela samhället av fortsatt passivitet i kommunikationsfrågorna. Vägen går från E 18 genom , centralorten i , längs bland annat förbi där förrförra sekelskiftets mest framträdande politiker, (statsminister 18911905 med ett kortare avbrott) bodde, upp mot . Den mest kända orten på sträckan är via en avtagsväg . Denna väg har hög belastning av biltrafik inte minst mindre lastbilar till och skärgården. Biltrafiken har ökat sedan busstrafiken till kust och skärgård lades om till byte i centralorten från att tidigare ha gått direkt från . Att E 18 på sitt sätt en parallellväg inte har motorvägsstandard hela vägen mellan och gör denna sträcka mindre attraktiv för bilister från som söker sig till skärgården. skyltas dessutom vägen till via väg 276. Ur skärgårdsbefolkningens synvinkel är standarden på av största betydelse för deras möjligheter att fortsätta bo på öarna i och kommuner. beslut om infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem innebar att och landets länsstyrelser skulle lämna sina vägplaner till regeringen . Länsstyrelserna hade givits länsvisa planeringsramar som skulle redovisas högre respektive lägre ramnivå än som angivits för en normal investeringsplanering. Vi kan konstatera att inga väginvesteringar av betydelse förbereds i , för övrigt inte heller i övriga Roslagskommuner. Särskilt allvarligt är att Röda Korset i den kombinerade femvägskorsningen med dubbelspår inte alls finns med, ser man till köer och miljöföroreningar som orsakas av en enda brist i trafikplanering, skulle Röda Korset med all sannolikhet toppa den svenska avskräckningslistan i avd/Dålig planering. Det är begripligt att inget kunnat ske på väginvesteringssidan mot bakgrund av den avgångna ministären () prioriteringar. Pengarna räcker inte till särskilt som löften ställts ut utan att motsvarande finansiering funnits. Dessbättre satsar ministären nu extra mycket på att bygga bort särskilt allvarliga trafikhinder, inom järnvägen genom ökat underhåll. Vid fördelningen av det begränsade länsanslaget tenderar alltid investeringar i publika projekt med bäring på persontransporter ha större tyngd än investeringar som främjar ekonomisk tillväxt i regionen. Det kan förklara att väg 77 och 76 alltid riskerar att hamna utanför det utrymme som finns att fördelas. Konsekvensen av bristen på trafikinvesteringar Att pengarna helt enkelt inte räcker till, detta till mest trafikerade region, får självfallet negativa följder både för de boende och för miljön. Särskilt frånvaron av satsningar på mer spårbunden trafik är långsiktigt allvarlig. Bilarnas och bussarnas antal till och från från och kringliggande kommuner kommer att öka kraftigt. Att våga tänka nytt och långsiktigt är en viktig del i förnyelsen av . Där spelar Norrtäljeregionen en viktig roll med sitt strategiska läge mot , och i viss mening även de tre baltiska staterna. Angelägna projekt för starkare näringsliv För att trafiken skall bli både säkrare och miljövänligare och för att inte minst Hallsta Pappersbruk skall kunna fortsätta att vara den mycket viktiga välståndsskapande industri för hela som bruket är och har varit måste betydande förbättringar i trafiken genomföras. Från persontransportsynvinkel skulle en förlängning av tunnelbanan till /Arninge innebära mycket stora förbättringar, detta trots att denna utbyggnad som kräver investeringar även vid i , en flaskhals i hela tunnelbanenätet numera inte ens finns med i planeringen. I stället planeras nya tvärlinjer, angelägna av andra skäl men i grunden ingen riktigt volymeffektiv ersättning för en utbyggnad av tunnelbanan norr om /. Därnäst är planeringen av spårbunden trafik till viktig för att hantera en förväntad mycket kraftig ökning av den tunga trafiken till och från . Detta är ingen regional satsning utan en fråga om hur trafiken till och från via skall gå till hamn som med all sannolikhet kommer att bli den stora hamnen i norra . Här måste dock en hamnpolitik utformas, som samordnar investeringarna från via , , , , och söderut. Det handlar om beslut av stor vikt och samordningen är nödvändig och måste omfatta också hamn, Norvikhamnens utbyggnad i , hamn och hamn. Aktuella trafikprojekt som saknar finansiering På kort sikt bör förbifarten på förbi och ny sträckning till Rösa genomföras. Projektet har kostnadsberäknats till . Vidare behövs ny sträckning från till länsgränsen mot län för . Slutligen behövs en ny sträckning för förbi och Lommarleden, kostnadsuppskattad till . Hitintills har planeringsarbeten för något beslutats av fullmäktige. Det är extremt otillfredsställande att en kommun, som har goda expansionsmöjligheter, på detta sätt skall klavbindas av bristen på statlig planering. Trafiksituationen genom och förbi är en ren skandal och såvitt avser miljön en katastrof. Vad gäller väg 280 till och från kan konstateras att vägen behöver kraftigt förbättras av både säkerhets- och miljöskäl, bl.a. för att säkerställa transporter av virke till pappersbruket från söder och inte minst transporter ett stort antal fullastade långtradare till de stora tidningstryckerierna i . Alternativet är att bygga ut järnvägen till , vilket kan motiveras av miljöskäl men knappast kan ses som ekonomiskt realistiskt . Närheten till gör att är mycket välförsett med nationella och internationella flygkommunikationer. Ett stort problem är däremot den nedrustning av helikoptertrafiken som drabbat . Ett tryggt skärgårdsboende kräver möjlighet till helikoptertransporter vid sjukdomsfall. I kommun finns en av viktigaste turisttillgångar, skärgården, med dess närmast oräkneliga antal öar, de flesta obebodda. Antalet sommargäster beräknas i uppgå till 125 000200000 , antalet fritidshus är särklassigt störst i alla landets kommuner med över 15000; på andra plats i kommer med cirka 4000 fritidshus. Denna unika arkipelag erbjuder rekreationsmöjligheter av hart när oemotståndlig karaktär och lockar många turister att återkomma. Det finns skäl att i annat sammanhang behandla förutsättningen för boende och yrkesverksamma i skärgården. I detta sammanhang skall endast konstateras att fasta förbindelser, till vilka av drivna färjor mellan fastlandet och näraliggande öar skall hänföras, är av största vikt för en levande skärgård. Noteras kan också att EU-förordningar av tillämpas med sådan restriktivitet att det blev omöjligt för exempelvis S/S Blidösund att trafikera hela skärgården på sätt som annars skett under , inte till följd av brister i sjösäkerheten utan enbart som resultat av alltför pedantisk tillämpning och snäv tolkning av EU:s sjösäkerhetsdirektiv. Här bör regeringen instruera att även om skadan nu redan är skedd ändra sina beslut mot bakgrund av den vikt äldre fartyg kan ha för turismen och skärgårdsboendes utkomstmöjligheter i skärgården. Skulle däremot brister i fartygen av säkerhetsskäl föreligga, skall naturligtvis utfärda nyttjandeförbud alldeles oavsett om fartygen är helt nya eller .