mot · GV02Kr263 · 2007-10-03 00:00:00 — Sydsamiskt kultur- och utvecklingscentrum tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av samiska kultur- och utvecklingscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett sydsamiskt centrum, samt av att utreda en långsiktig finansiering av detta. För det samiska samhället och dess kultur- och näringsliv är det viktigt att det finns institutioner av olika slag som kan fungera som en bas för nödvändiga insatser för att utveckla samhället. På de orter där dessa finns medverkar institutionerna till att också stärka det övriga samhällslivet. I etableringen av en samisk institution, om än kanske liten till en början, ligger en utvecklingspotential som borde tas till vara på ett bättre sätt än vad som görs . De samiska institutioner som finns är lokaliserade till norra delen av . På det sydsamiska området finns inga. Tanken med att påbörja uppbyggnaden av det sydsamiska kultur- och utvecklingscentrumet Gaaltije i har varit att få en samisk institution med fast finansiering etablerad i södra delen av . Målsättningen har varit att arbeta inom så vitt skilda områden som följande: Språk, historia och kultur. Närings- och samhällsliv. Samisk konst och konsthantverk. Information och kunskapsförmedling. en mötesplats och ett samiskt marknadstorg. Alltsedan starten har Gaaltijes verksamhet finansierats genom de olika EU-projekt som bedrivits. Omfattningen är uppe i , varav interregionala projekt i samarbete med institutioner och organisationer i finansierats med . har i budgetunderlag 20082010 med reformäskanden hos regeringen äskat medel för insatser att tillskapa samiska innovativa miljöer som resurscentrum som bas och motorer i den samiska näringslivsutvecklingen. anför: Det saknas tydliga mottagare av utvecklingsidéerna från det samiska samhället. finns det väldigt få starka samiska organisationer med eget kapital som kan driva utvecklingsprojekt. Det är därför nödvändigt att resurser satsas på att bygga upp starka samiska näringslivsorganisationer och skapa regionala resurscentrum som kan verka som motorer för utvecklingsprojekt, och en länk mot övrigt näringsliv och kommuner. Dagens Gaaltije har en lång förhistoria med en början . Då upphörde verksamheterna vid två klassiska institutioner i . Det var det samiska ålderdomshemmet och det var det intilliggande Änge sameskola, belägna 2 mil från Åre. Ålderdomshemmet, som det hette , drevs av Kvinnliga Missionsarbetare () och det gjorde KMA . Sameskolan i hade undervisat samiska barn innan det lades ned 1988. Dessa nedläggningar gav upphovet till starten av uppbyggnaden av ett samiskt kulturcentrum i södra delen av . För samerna som folk är det viktigt att ha egna (fysiska) institutioner. Det ger upphov och medverkar till en institutionell sammanhållning som är lika viktig som den sociala för att kulturen skall överleva i konkurrens med det flöde av uttryck som kommer från det omgivande samhället och som har helt andra ekonomiska resurser att verka för och föra ut sin kultur. Det finns inte många samiska institutioner i Sápmi och i är dessa lätträknade. Och de som finns, finns i norra delen av . Då det saknas institutioner på det sydsamiska området har Gaaltije en viktig uppgift att fylla. Även om Gaaltije bedrivit sin verksamhet är Gaaltije som institution väl etablerat. Ett problem är att en varaktig och hållbar finansiering saknas. Mot den beskrivna bakgrunden är det angeläget att skapa förutsättningar så att Gaaltije kan permanentas som en samisk institution med ett fast årligt anslag. Det kan handla om medel för näringslivsutveckling, kultur eller annat enligt motionens intentioner.