ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02T254 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredning av gratis färjetrafik till . har färjetrafiken till varit avgiftsbelagd och detta synes märkligt med tanke på villkoren på andra ställen runt om i landet. byggdes för att underlätta kommunikationerna mellan och fastlandet och det kostar inget att köra på bron. I finns det ett antal vägfärjor över fjordarna som är avgiftsfria. I vissa insjöar är det samma sak, t.ex. . Argumenten för att just trafiken till ska kosta är obekanta, och det är svårt att finna vilka särskilda skäl som ligger till grund för särbehandlingen av ön i . Regeringen bör därför utreda varför det finns en skillnad samt även förutsättningarna för en avgiftsfri färjetrafik till med det snaraste.
mot · GV02T255 · 2007-09-28 00:00:00 — Upprustning och effektivisering av Kinnekullebanan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Kinnekullebanans upprustning. Kinnekullebanans upprustning och dess nya tåg med direktförbindelser med både och har givit en mycket positiv resandeutveckling. Antalet resenärer har ökat över alla förväntningar och fortsätter att öka. Denna utveckling har gjort att avstånden har krympt mellan norra delar och i väster och i öster. Möjligheten att bo i sjönära och pendla till studie- eller arbetsplatsen på annan ort har därmed ökat avsevärt. Det är nu viktigt att man tar vara på denna möjlighet att utveckla detta miljövänliga färdsätt än mer och rustar upp delar av spårsystemet och att man elektrifierar hela banan så snabbt som möjligt. Med detta kan också hastigheterna på Kinnekullebanan öka.
mot · GV02T256 · 2007-09-29 00:00:00 — Organiserad och olaglig fortkörning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att i samarbete med berörda parter ta fram mer effektiva åtgärder i syfte att förhindra organiserad och olaglig fortkörning. Det är känt att det förekommer organiserad och olaglig fortkörning på icke avlysta allmänna vägar i . kallas detta för streetrace. trafikutskott har tidigare belyst problemet och sett s.k. blackrace, som ett alternativ för att tillgodose både behovet av trafiksäkerhet och enskilda personers/gruppers intresse att köra fort på en viss begränsad sträcka. Det innebär att en viss vägsträcka de facto stängs av för vanlig trafik när ett blackrace pågår genom ett samarbete mellan de tävlande och berörda myndigheter. Men det pågår utöver dessa farttävlingar på kortare sträckor också något som i det närmaste kan kallas fartdårerallyn, där tävlande från olika länder (i huvudsak män) genomkorsar olika länder, bl.a. , i extrema bilar och håller vansinnesfarter på allmänna och ej avlysta vägar. Några namn på sådana lopp är Euro Enduro och Gumball. Polisen i olika länder försöker sätta stopp för dessa lopp, men har ofta svårt att faktiskt förhindra att loppen genomförs. De olika förarna har tydligen utvecklat ett system för att förvarna varandra under ett lopp, bl.a. med hjälp av avancerad teknisk utrustning. Det är givetvis inte rimligt eller acceptabelt vare sig ur trafiksäkerhetsaspekt eller av miljöskäl att sådan verksamhet kan fortgå. Det krävs därför att mer effektiva åtgärder tas fram i samarbete med berörda parter i syfte att förhindra organiserad och olaglig fortkörning. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02T257 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av mellan och till motorvägsstandard med finansiering enligt ny modell. I ett så stort land som med sin belägenhet i utkanten av är det av särskilt samhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompensera de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. mellan och är en olycksdrabbad vägsträcka. Det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg har uppmärksammats . har därför hela vägsträckan GöteborgBorås fått en fyrfilig motorvägsstandard, vilket är mycket bra. Den sträcka som återstår att bygga ut är BoråsJönköping, där speciellt sträckan BoråsUlricehamn har en förfärande olycksstatistik. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle därför ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det, om hela sträckan BoråsJönköping blev utbyggd, skapas en sammanhängande motorvägslänk sträckan GöteborgStockholm. Detta skulle ge både företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också höja attraktionskraften för orter utmed vägen och därmed också öka livskraft och tillväxtmöjlighet för både företag och orter längs sträckningen och dess omgivning. I regionen och kommuner inom den aktuella vägsträckningens område råder det en stor enighet om att staten bör klassa sträckan BoråsJönköping som en prioriterad väginvestering. Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioritera när det gäller statliga investeringar. har emellertid frågan om privat finansiering av stora väginvesteringar och andra större projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt och många andra bedömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering. För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (public-private partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig. Jag har stora förhoppningar på att vår nya regering skyndsamt kommer att hantera frågan om en fortsatt utbyggnad av .
mot · GV02T259 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mobiltelefonering vid bilkörning ska ske med händerna fria. Det sunda förnuftet säger de allra flesta av oss att bilförarens uppmärksamhet under bilkörning försämras vid t.ex. intensiva diskussioner med passagerare, under laddade sportreferat i bilradion och vid mobiltelefonering. Särskilt splittrad torde bilföraren bli om han med körningen ringer upp någon och sedan kör bilen med ena handen och håller telefonen mot örat med den andra handen. Sedan bilismens födelse har det dock ansetts rimligt att körkortsinnehavaren ska anses ha omdöme att framföra sin bil och medföra passagerare som han äger rätt att prata med, trots den splittrade koncentration som detta innebär. Inte heller finns förbud mot att lyssna på radio under bilkörning. Vi förespråkar inte heller några sådana begränsningar. Vad däremot gäller användandet av mobiltelefon vid bilkörning, finns en del att fundera över. Många länder i vår omvärld har förbjudit bilföraren att under körning använda en mobiltelefon som låser ena handen till örat. Uppenbarligen anser dessa länder, liksom vårt sunda förnuft, att det rimligen blir mindre störning om telefonsamtalet kan ske utan att man behöver fingra på telefonen och hålla den mot sitt öra. Varför har då inte agerat? Så här skrev utskottet förra riksdagsåret: Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsförslag om att reglera användandet av mobiltelefon i samband med framförande av fordon. Vid senaste tillfället angav utskottet att aktuell forskning inom området inte motiverade ett förbud mot telefonering utan handsfree-utrustning eftersom det främst är samtalet som sådant och dess komplexitet som har betydelse, inte huruvida handsfree-utrustning används eller inte. Utskottet har även påtalat behovet av informationsinsatser om de ökade risker som distraherande aktiviteter i trafiken medför. Utskottet kan nu konstatera att en ny rapport stöder de tidigare resultaten, och att ett förändrat ställningstagande från utskottet därmed inte är påkallat. Utskottet resonerar således att antingen ska man förbjuda att tala i bilen och då rimligen även med passagerarna eller också ska mobiltelefon få användas hur som helst. Resonemanget övertygar inte. Vi tror att det finns en medelväg i denna fråga, och att man börjar med den. Informationsinsatser om omdömesgill telefonanvändning vid bilkörning är säkert mycket bra, men de underlättas i hög grad av en regel som stadgar att händerna ska vara fria vid biltelefonering. Med hänvisning till vårt sunda förnuft och till ett stort antal länders åsikt i vår omvärld föreslår vi att ger regeringen till känna vad som anförs om behovet av att utreda och föreslå ett regelverk vid bilkörning som kräver att föraren vid telefonering inte använder händerna under samtalet.
mot · GV02T261 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av ett s.k. klippkort för trafiksäkerhet. Förutom rätt till ett trafiksäkert vägtransportsystem, har vi också som medborgare skyldighet att följa de regler som systemet sätter upp. Men som individer behöver vi hjälp med att leva upp till vår del av ansvaret. Det kan handla om olika tekniska stödsystem, som hjälper oss att följa reglerna, t.ex. alko-lås, bältespåminnare, trafiksäkerhetskameror osv. har avsevärt förbättrat trafiksäkerheten men det beror inte i första hand på att man haft 130km/tim som högsta fart på ungefär hälften av landets motorvägar. noterades en rejäl minskning av medelhastigheten på motorvägar som behöll , när vissa andra motorvägar höjdes till 130km/tim, ett resultat av en kraftigt ökad polisövervakning. Det medförde en sänkning av medelhastigheten på olika vägar . Enligt de beräkningsgrunder som forskare över hela världen är överens om innebär det en minskning av antalet olyckor , en minskning av antalet svårt skadade och en minskning av antalet dödade . Klippekortet innebär helt enkelt att trafikförseelserna är kopplade till ett poängsystem och när ett visst antal poäng uppnåtts dras körkortet in för . Det finns ett antal positiva erfarenheter av poängsystem bland annat från , , , flera stater i , och . Klippen eller prickarna följer med körkortsinnehavaren ett varierande antal år. I är klippet preskriberat , om det inte skett fler förseelser . I en om unga bilförare dras en slutsats i samma riktning: ett poängsystem har en signifikant trafiksäkerhetspotential som komplement till befintligt körkortsystem. Men konstaterar också att det förutsätter en väl fungerande övervakning. har inget konkret poängsystem, men ändå vissa regler för vilka upprepade överträdelser som innebär körkortsindragningar. Men de är otydliga, dåligt kända och det görs många undantag från reglerna i länsrätternas rättspraxis. Ofta kan det vara upp till enskilda tjänstemän på länsstyrelserna att fatta beslut om eventuella körkortsindragningar. Körkortet är en av de viktigaste personliga handlingarna. Därför är naturligtvis risken att förlora körkortet en viktig komponent för viljan att följa trafikreglerna. Genom ett poängsystem blir den upplevda risken att bli av med körkortet påtagligare. Förseelser som inte leder till direkt körkortsindragning kan, när de blir flera i rad, ändå ge den konsekvensen. Å andra sidan kan en tillfällig förseelse, med ett poängsystem ge förare en andra chans att få behålla sitt körkort om man sköter sig i fortsättningen.
mot · GV02T262 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av väl fungerande järnvägsförbindelser efter . Norrbotniabanan är samhällsekonomiskt lönsam. Beräkningen har gjorts med nya, utvecklade prognosmodeller som beräknar nyttan från gods- och persontrafik på ett säkrare sätt . Norrbotniabanan kommer att ge tillbaka 1,051,45 på satsad krona (nettonuvärdekvot 0,050,45). Det stora spannet beror på att använder fyra sätt att räkna för att få en mer nyanserad bild. Samtliga sätt att räkna visar att Norrbotniabanan är lönsam. Godstrafiken vinner och effektivitet, nyttoeffekterna för persontrafik mellan kuststäderna ökar och så även nytta som är att hänföra till miljön. reviderade framtidsplan visar att Norrbotniabanan och andra investeringar i nya järnvägar riskerar att skjutas om inte ytterligare resurser satsas på infrastrukturen. Det är av största vikt att Norrbotniabanan förverkligas och att tillräckliga ekonomiska resurser för detta avsätts i den infrastrukturproposition som regeringen aviserat. Bygget av Norrbotniabanan är en mycket viktig framtidssatsning, inte först och främst för och , utan för hela . Bristen på väl fungerande järnvägskommunikationer är en hämsko för en positiv utveckling av näringslivet. Även med tanke på vikten av en god miljö och åtgärder för att klara klimatutmaningen samt en förbättrad trafiksäkerhet är Norrbotniabanan mycket viktig. Därför behövs en rejäl satsning på att bygga ut det svenska järnvägssystemet. byggs upp till , och en fortsättning upp till är både logisk och nödvändig. Syftet med är att skapa en järnväg av nationell betydelse genom av samma standard som i övriga . I ett större perspektiv blir järnvägen efter en integrerad del av det europeiska järnvägsnätet som binder samman de nordliga delarna av , , och med övriga . Norrbotniabanan är en framtidssatsning av oerhört stor betydelse för norra utveckling. Det är ett projekt som väl klarar att leva på sina egna meriter om det tillåts bedömas på samma villkor som andra infrastrukturprojekt i .
mot · GV02T263 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en strategi för att minska saltanvändningen efter vägarna i områden med vinterväglag bör utarbetas. har upprepade gånger understrukit vikten av att saltanvändningen vid halkbekämpning minskas och att effektiva åtgärder vidtas. Någon utveckling i denna riktning har trots detta inte skett. Under har bekämpat is på stora vägar i norra med kemiskt preparat, salt, istället för som man gjort tidigare, nämligen bekämpat is med hjälp av väghyvlar. Många bilister är upprörda över det sätt som saltet använts på. Man har till och med använt salt för att smälta snö. Med kunskap om vad det innebär att köra på snö och is, samt med bilar utrustade med bra däckutrustning, finns inget behov av den stora saltanvändningen som används på våra stora vägar. Saltets nackdelar är främst följande: Miljöpåverkan, okontrollerad spridning av klorider i naturen. Korrosionsproblem, saltet gör att vår fordonspark utsätts för stora korrosionsangrepp. Halkbekämpning, i vissa fall medför saltet försämrad friktion. Saltet lockar upp vilda djur på vägen. Mekanisk bekämpning av is är helt klart motiverad i jämförelse med kemisk bekämpning. Dessutom är all onödig spridning av salt av ondo, eftersom det finns förutsättningar att klorider kan ansamlas i träd och annan växtlighet som sedan bränns och kan ge upphov till dioxinbildning. En förutsättning för att dioxiner skall kunna bildas är att klorid finns tillgängligt. En annan indirekt miljöpåverkan är den ökande användningen av lösningsmedel för att rengöra fordon och vindrutor. Det är märkligt att om man exempelvis deponerar avfall tillåts endast att en viss mängd klorid lakas ut från avfallet, men man kan sprida salt (klorider) på vägen eller marken utan några som helst krav på miljön. En deponi skall dessutom vara försedd med bottentätning och sluttäckning. Kemisk korrosion uppstår vid saltning. Beräkningar finns gjorda för kostnaderna som bilisterna får ta i ökad korrosion. Det rör sig om i ökade kapitalkostnader. Vid övergång mellan saltad och icke saltad vägbana uppstår stora problem med nedsatt däckfriktion, på grund av beläggning på däcken. Den tunga trafiken använder olika typer av lösningsmedel för att ta bort denna beläggning, och dessa lösningsmedel kommer direkt ut i vattenrecepienten. Vi anser att en strategi för att minska saltanvändningen efter vägarna i områden med vinterväglag bör utarbetas som en övergång till mekanisk bekämpning med väghyvlar i kombination med spridning av sand och sandningsgrus sker.
mot · GV02T265 · 2007-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av terrängkörningslagen med syfte att anpassa lagen, terrängkörningsförordningen och trafikförordningen så att jord- och skogsbruk skyddas bättre Snöskotertrafiken har under ökat kraftigt som en viktig och positiv del i det rörliga friluftslivet och i turistnäringen framför allt i Norrlandslänen. Snöskotern används även inom olika verksamheter som yrkestrafik, fjällräddning, övervakning och rennäring. Det är ofrånkomligt att det kraftigt ökade antalet snöskotrar även medfört problem för markägare framför allt i tätortsnära områden. har också det kraftigt ökade antalet fyrhjulingar och trafiken med dessa kommit att debatteras alltmer. Fyrhjulingen kan liksom snöskotern användas inom många angelägna verksamheter, men den har också kommit att medföra problem främst på grund av nöjeskörning utan hänsyn till gällande trafikregler, markskador, bullerstörning etc. Trafiken med snöskotrar och fyrhjulingar regleras i första hand av terrängkörningslagen (1975:1313), terrängkörningsförordningen (1978:594) och trafikförordningen (1998:1276) som reglerar körning med motordrivet fordon i terräng. gäller även 15 nationella miljökvalitetsmål varav ett flertal direkt eller indirekt berör snöskoterkörning. På initiativ av generaldirektör har en brett sammansatt arbetsgrupp utarbetat ett utmärkt snöskoterprogram med ett samlat grepp för en säkrare snöskotertrafik. Programmet belyser sakligt även problemområden. Ett exempel på problemområde är den vanligt förekommande nöjeskörningen på odlad jordbruksmark med frostskadade som följd, vilket illustreras med bilder i snöskoterprogrammet. Den text i terrängkörningslagen som enligt vår mening är för tillåtande räknas upp nedan. Terrängkörningslag (1975:1313) 1 § Körning i terräng med motordrivet fordon för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk är förbjuden i hela landet 1. på barmark, 2. på snötäckt skogsmark med plant- eller ungskog, om det inte är uppenbart att körningen kan ske utan risk för skada på skogen, 3. på snötäckt jordbruksmark, om det inte är uppenbart att körningen kan ske utan risk för skada på marken. Det kan inte vara rimligt att en nöjeskörande tonårig snöskoterförare skall avgöra om snödjupet på är tillräckligt för att förhindra frostskador. Här borde terrängkörningslagen meddela ett absolut förbud att köra på jordbruksmark om det inte genom skyltning, t.ex. skoterledsskyltning eller på skoterledskartor, framgår att det är tillåtet. Lagstiftning måste vara tydlig annars riskerar förordningar, föreskrifter och kursmaterial att bli alltför tillåtande.
mot · GV02T266 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöfartsstöd till skolfartyg. Skolfartyg fyller en viktig roll för att kunna locka unga till ett arbete och en utbildning inom sjöfartsnäringen. En viktig åtgärd för att kunna ha kvalificerad personal på skolfartygen vore det sjöfartsstöd som fartyg som bedriver utrikeshandel som har betydelse för och den svenska tjänsteexporten har. Som reglerna ser ut blir skolfartygen utan detta stöd eftersom anser att skolfartyg inte används för utrikeshandel. Det är ett stort hinder att skolfartygen inte får detta stöd eftersom det leder till dubbelt så höga besättningskostnader för dem som för andra svenska handelsfartyg. Då blir det naturligtvis svårt att rekrytera duktig och kvalificerad personal. Jag anser att även skolfartyg skall berättigas till sjöfartsstödet. Då ökar vi möjligheterna till att kunna utbilda duktig personal till sjöss eftersom deras ekonomiska situation skulle förbättras.
mot · GV02T271 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustning av . Behovet av upprustning av det svenska vägnätet är gigantiskt av eftersatt underhåll och investeringar. Det sydsvenska vägnätet är om möjligt än mer eftersatt och utsatt för påfrestningar på grund av alla timmertransporter som stormarna och orsakade. Detta gäller också vilken har stor betydelse för företagens transporter, boende och turister samt för tung internationell trafik från östra . går från , via , och slutar i , där den ansluter till E4:an. Vägen går i öst-västlig riktning i vilken det saknas alternativa transportmöjligheter. Olycksstatistiken visar tydligt på behoven av upprustning både vad det gäller vägens breddning och bärighet. Åkeriföretagen oroas över sin personalrekrytering då de endast vågar anförtro mycket erfarna chaufförer uppdraget att framföra tunga transporter på denna smala nerkörda väg. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av insatser för att genom samverkan med regionerna i och , de berörda kommunerna och privata intressenter få till en total sammanhängande upprustning av .
mot · GV02T272 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustning av Tvärleden. Behovet av upprustning och underhåll av det svenska vägnätet är gigantiskt av underbudgeterade planer och löften. Det gäller särskilt Tvärleden som inte har sett en satsad krona till investeringar . Flera av orterna längs med vägen har tillverkningsindustrier med god utvecklingspotential. Bland de större företag som bör nämnas i sammanhanget är i , i och i . Det som befaras begränsa företagens utveckling är avsaknaden av bra framkomliga transportleder för den tunga lastbilstrafiken och farbara vägar för arbetspendling. Tvärleden sträcker sig från västra , genom norra , södra och in i södra . Den går i öst-västlig riktning i vilken det saknas alternativa transportmöjligheter. Att vägen dessutom korsar flera länsgränser innebär att varje län gör egna separata prioriteringar och planer för när de olika delsträckorna ska komma att beaktas för åtgärder. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av insatser för att genom samverkan med regionerna, kommunerna och privata intressenter få till en total sammanhängande upprustning av Tvärleden .
mot · GV02T277 · 2007-09-27 00:00:00 — Hastighetsbegränsningar vid skolor och förskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners rätt till hastighetsbegränsande åtgärder. Många kommuner fattar lokala beslut om att sänka hastigheten på gator och vägar som ligger i anslutning till skolor och förskolor. Det är beslut som välkomnas av en bred allmänhet. Tyvärr kan det uppstå problem när en sådan väg eller gata faller under ansvarsområde. Kommunen och kan ha olika uppfattningar om nödvändigheten av en hastighetsbegränsning . Man kan också ha olika synpunkter på hur lång sträcka av aktuell väg eller gata som ska hastighetsbegränsas . I de fallen är det som har beslutanderätten. Rimligen bör det vara så att det är kommunen som har det slutliga beslutandeansvaret för hastighetsbegränsningar på vägar och gator som ligger i anslutning till skolor och förskolor, eftersom kommunen är ansvarig huvudman för barns och elevers skolmiljö. Även i de fall där aktuell väg- eller gatusträckning faller under ansvarsområde.