ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02C241 · 2007-09-25 00:00:00 — Tidsbegränsning för indrivning av fordran tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsbegränsning för indrivning av fordran. Betalas inte en förfallen skuld trots påminnelse skall gäldenären tillställas ett inkassokrav enligt inkassolagens bestämmelser. Fordringsägaren äger rätt till ersättning för påminnelse och inkassokrav enligt inkassolagens 5 §. Sker inte betalning trots inkassokrav är nästa steg att ansöka om betalningsföreläggande hos kronofogdemyndigheten. När kronofogden meddelat utslag eller domstolen, om målet hänskjutits dit, meddelat dom kan utslaget eller domen verkställas av kronofogdemyndigheten genom utmätning hos gäldenären. Finns inget att utmäta är det slutliga steget att försätta gäldenären i konkurs. Om fordran ej kan betalas i konkursen försvinner den dock ej. Fordran finns kvar, så länge gäldenären lever tills den preskriberas eller betalas eller gäldenären beviljas skuldsanering. Ränta löper på fordran enligt bestämmelserna i räntelagen. Det är att man i inför en bestämmelse om att ärenden som legat för indrivning hos under 10, 15, 20 eller avskrivs. Som det nu är följer ärendena med till graven. Tiden för indrivning måste tidsbestämmas. Det är inte rimligt att ärendet följer gäldenären livet ut.
mot · GV02C242 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en inventering av hissbehovet i flerfamiljshus i syfte att överväga bo-kvar-stimulanser. Enligt finns ca 75 000 trappuppgångar i flerfamiljshus med tre våningar eller fler som saknar hiss. Det innebär begränsad tillgänglighet framförallt i ett läge där vi får en åldrad befolkning. Vår ambition inom äldrevården är dessutom att fler skall bo kvar så länge som man själv önskar med tillgänglig service i hemmen från kommunernas hemtjänst. Det finns anledning att se över behovet av hissar i flerfamiljshus för att möta behovet av ökad hemtjänst i hemmen men också för att möjliggöra för hyresgästerna att komma ut i samhället. Den ökade tillgängligheten skulle innebära att äldre och funktionshindrade kan bo kvar längre. Det skulle också innebära ett minskat lidande och lägre kostnader för vård och omsorg. Man skulle möjligen pröva investeringsstimulanser för att bygga hissar i flerfamiljshus. bör en inventering av behovet genomföras och presenteras .
mot · GV02C243 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa de s.k. sms-lånen. Antalet sms-lån växer snabbt och fler och fler hamnar i en skuldfälla som är helt förkastlig. De företag som erbjuder dessa lån tar också ut ockerräntor vilket snabbt förvärrar situationen för den som tar ett sms-lån. Erbjudanden om att ta lånen är dessutom utformade så att man endast genom några få tryck genast får pengarna insatta på sitt konto och detta utan någon som helst kontroll. Många ungdomar frestas av detta och redan finns över 4000 unga registrerade hos Kronofogden på grund av dessa lån. Följden blir betalningsanmärkningar som sedan kan leda till att man får svårigheter att skaffa egen bostad, ta andra lån eller ingå andra ekonomiska avtal. Att börja sitt vuxenliv med skuldsanering är en dålig start. Därför måste genast ett förslag arbetas fram som stoppar dessa lån.
mot · GV02C244 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handikappanpassade äldrebostäder. En hörnsten inom svensk äldrepolitik är att underlätta för äldre personer att leva ett självständigt liv. Den så kallade kvarboendeprincipen, det vill säga att kunna bo kvar i den egna bostaden och inte onödigt tidigt behöva flytta till en institution, har varit den officiella policyn . Samhällets insatser för att underlätta kvarboende handlar framför allt om att ge hjälp i hemmet genom hemtjänst och hemsjukvård, samt att underlätta vardagen genom bostadsanpassning och individuellt anpassade hjälpmedel. har också behovet av att stödja anhöriga som ger vård och omsorg till sin närstående blivit allt mer uppmärksammat. Möjligheten till kvarboende underlättas också om bostaden är tillgänglig exempelvis för den som får ett rörelsehinder. Trots detta saknas det kunskap om i vilken utsträckning bostadsbeståndet motsvarar behoven hos den äldre befolkningen. har presenterat en undersökning av hur många äldre som bor i bostäder med bristande tillgänglighet. Drygt hälften av den äldre befolkningen bodde i bostäder med bristande tillgänglighet, det vill säga där bostaden inte låg i bottenvåningen och där det saknades hiss till det våningsplan där den intervjuade bodde. I åldersgruppen bodde av männen och av kvinnorna i en sådan bostad, motsvarade ca 180 000 personer. I åldersgruppen över 80 fanns betydande könsskillnader i boendet. Två tredjedelar av männen som bodde i bostäder med bristande tillgänglighet var sammanboende och majoriteten bodde i småhus. Knappt tre av tio kvinnor var sammanboende och de flesta bodde i flerbostadshus. Den här undersökningen visar att många äldre, främst kvinnor, som är rörelsehindrade riskerar att bli fångar i sitt eget hem. En plan för bostadsanpassning av lägenheter för äldre bör redovisas av regeringen.
mot · GV02C245 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om s.k. sms-lån. Ett s.k. sms-lån är ett snabblån som kan ta högst att få godkänt. Sms-lånen är dyra. Räntan på lånade sms-pengar är mycket hög. Den här typen av lån ges också ofta till personer med svag ekonomi. De hamnar ofta i betalningssvårigheter, det blir en nedåtgående spiral som i bästa fall slutar med en skuldsaneringsplan. Detta är en socialt ansvarslös kreditgivning. Det behövs en översyn av reglerna för dessa typer av skadliga snabblån.
mot · GV02C246 · 2007-09-25 00:00:00 — Sexualiseringen av det offentliga rummet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning mot sexualisering av det offentliga rummet. Det är glädjande att allt fler unga kvinnor reagerar mot hur de framställs i vårt samhälle, att en ny generation inte stillatigande accepterar den kommersiella reklamens framställning av flickor och kvinnor som underordnade och passiva. Flickor och kvinnor blir i högre utsträckning än män bekräftade för sitt yttre och i mindre utsträckning för andra egenskaper. saknar samhället nödvändiga redskap mot sexualiseringen av det offentliga rummet. Marknadsföringslagen omfattar inte könsdiskriminerande reklam och diskrimineringslagstiftningen täcker heller inte detta område. Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam, , och , , kan agera men har bevisligen inte förmått vända den negativa utvecklingen. När antalet anmälningar ökar kraftigt visar det att dagens självsanering med frivilliga råd behöver kompletteras. Att är det enda nordiska land som inte har någon lag mot könsdiskriminerande reklam stärker argumenten för även en svensk lagstiftning. Den kartläggning av såväl utvecklingen som omfattningen av den könsdiskriminerande reklamen som den socialdemokratiska regeringen för sedan beslutade om var ett viktigt steg mot konkreta åtgärder för att vända trenden. Starka kommersiella intressen driver på för mer av könsdiskriminerande reklam. Affärsidén med könsdiskriminerande reklam ställs mot jämställdheten som frihetsidé. De så kallade porrbilarna som upprör besökare i är beklagligt nog tillåtna. Men vi behöver inte resa bort för att se beklagliga bilder i våra offentliga rum. De tekniska framsteg som vi välkomnar har även medfört att förutsättningarna för mediala och kommersiella budskap har förändrats. Kvalitet, kvantitet, tillgänglighet och spridning av könsdiskriminerande reklam har accelererat i vår vardag och tränger in i våra vardagsrum. I ett jämställt samhälle är makt och inflytande jämnt fördelade mellan män och kvinnor. Kränkande bilder i våra offentliga rum motverkar samhällets jämställdhetssträvanden i övrigt. Därför behövs det en skärpt lagstiftning mot sexualiseringen av det offentliga rummet. Att avstå från det med hänvisning till yttrande- och tryckfriheten är orimligt. Det är en balansgång som lagstiftarna alltid måste ta hänsyn till i sådana här sammanhang.
mot · GV02C247 · 2007-09-20 00:00:00 — Bostaden som en social rättighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ompröva sin bostadspolitik och utöva en aktiv bostadspolitik för unga. Att flytta hemifrån är ett stort steg på vägen mot vuxenlivet, men för att kunna göra det behövs små och billiga lägenheter. Den borgerliga regeringens beslut att avveckla alla bostadssubventioner går helt i motsatt riktning och leder till ökade klyftor när det gäller hur och var människor ska bo. För ungdomar slår förslaget hårdare på grund av att de har svårt att få en egen lägenhet. Minskade räntesubventioner och investeringsstöd kommer enligt alla byggföretag att stoppa nybyggnationen av hyresrätter helt. Liknande effekter får också neddragningen av investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder. Staten har ett ansvar för att skapa förutsättningar för att unga ska kunna få en bostad till rimliga kostnader. Genom statligt stöd och en aktiv bostadspolitik kan man pressa byggkostnaderna. Den socialdemokratiska regeringens förslag om att införa en hyresgaranti för ungdomar är ett bra led i att göra det enklare för unga att få en bostad. Ett annat förslag är att ge unga lånegarantier vid köp av sin första bostad. Bostaden ska vara en social rättighet och inte en handelsvara. Ungas rätt till en bostadsservice med en förmedling av lägenheter måste garanteras.
mot · GV02C250 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marknadshyror. har på sin bostadsmarknad det relativt ovanliga fenomenet med allmännyttiga bostadsföretag. I många europeiska länder finns s.k. sociala bostadsföretag, det vill säga bostadsföretag där bostadssökande med låg inkomst eller sociala problem får tillgång till bostad. I dessa länder har därför de sociala bostadsföretagen ett dåligt anseende. I har vi istället valt en annan modell som bygger på att det allmänna, oftast i form av ett kommunalt företag eller stiftelse, har byggt, ägt och förvaltat bostäder. Hyressättningen har varit och är fortfarande så att det dominerande hyresföretaget på orten fastställer hyresnivån. Denna hyresnivå har sedan varit normgivande för de andra hyresföretagen. Vid hyressättning har hyreshöjningen motsvarat de ökade kostnaderna som bostadsbolaget har. Systemet har i huvudsak fungerat bra. Det finns kritik som riktats mot systemet. Ofta har kritiken kommit från privata fastighetsägare i storstadsområden, där det konsekvent alltid varit bostadsbrist, och där fastighetsägare ofta har haft en vilja att höja hyrorna mer än vad kostnadsökningen fordrar. har dessutom lämnat in en stämningsansökan till för att pröva om dagens hyressättningssystem diskriminerar enskilda företag ur konkurrensperspektiv. Det är viktigt att slå fast att hyresmarknaden är en nationell fråga. Att få en gemensam hyresmarknad inom hela EU torde vara mycket svårt. Dels för att alla länder tillämpar sina principer, dels för att stödet för boende med låga inkomster varierar från land till land. Det är positivt att parterna på vår hyresmarknad nu ser över modellen för framtida hyressättning. Vad som däremot står klart är att hyressättning i form av marknadshyror definitivt ska avvisas. Detta av flera skäl. För det första så riskerar vi att få en mer skiktad hyresmarknad där endast rika och välbeställda har råd att hyra bostäder i de mest attraktiva områdena. För det andra så riskerar hyresmarknaden att bli ännu mer segregerad än vad den är och för det tredje finns det en risk för att i bostadsområden där det inte finns förutsättningar till att höja hyrorna där kommer inga nya bostäder att byggas, även om det skulle finnas behov. har en alltmer aggressiv argumentation hörts för marknadshyror. Den bör i alla sammanhang avvisa den formen av hyressättning och slå vakt om bruksvärdessystemet samt avvakta den modell som hyresmarknadens parter kommer överens om.
mot · GV02C251 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i namnlagen. Det kan på goda grunder ifrågasättas varför staten ska reglera vilka namn som föräldrar får döpa sina barn till, hur man får byta namn eller hur makar ingår namngemenskap. Den svenska namnlagen bör därför ses över i syfte att förenkla så mycket som möjligt. Det finns dock anledning att t.ex. skydda immaterialrättsligt skyddade namn och släktnamn och därför bör det finnas kvar en namnlag. När det gäller makars möjlighet att ta ett gemensamt mellannamn är dagens namnlag en ren klåfingrighet från statens sida. förbjuds att båda tar den ena makens efternamn som gemensamt efternamn och den andra makens efternamn som gemensamt mellannamn. Namnlagen är också uppbyggd utifrån att hela har samma namnkultur, men så är inte fallet. Enligt 13 § tredje punkten i namnlagen är det förbjudet att ta ett efternamn som är ett allmänt känt utländskt efternamn. Detta hindrar t.ex. en i att ändra till det gamla släktnamnet eftersom är ett allmänt känt utländskt efternamn. Att varit danskt tar inte namnlagen hänsyn till.
mot · GV02C252 · 2007-09-27 00:00:00 — Förutsättningar för fler att starta företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av aktiebolagsformen. behöver fler företag och företagare. En viktig förutsättning för fortsatt god tillväxt och jobbskapande miljö är att fler har viljan att bli företagare, att fler företag både vill och kan växa samt att företagen har möjlighet att anställa fler. Vi behöver skapa en företagarvänlig miljö där det känns lika naturligt att bli företagare som att gå in i en anställning. För att detta skall bli möjligt krävs det bl.a. både enklare regler och bättre ekonomiska villkor för både befintliga och för nystartande företag. Ett tydligt exempel som visar snedvridningen kring initialinvesteringar är när du skall starta ett aktiebolag. För att starta ett aktiebolag krävs lägst i aktiekapital oavsett vilket kapitalbehov som egentligen föreligger. I och med den ökade administrativa börda som tillkommer en person som väljer att starta aktiebolag väljer många entreprenörer som är igång med att bilda bolag i liten skala andra företagsformer. finns stora skillnader i valda företagsformer mellan män och kvinnor. Kvinnor är i större utsträckning än men representerade i formen enskild firma. Väljer företagaren aktiebolagsformen får ägarna ett begränsat personligt ansvar. Företaget blir också en egen juridisk person. Det är viktigt att lagstiftningen ses över i syfte att kunna möjliggöra för en aktiebolagsform där lägsta gränsen för insatt kapital sänks. Aktiekapitalet är delvis till för att säkerställa företagets likviditet och säkerhet gentemot borgenärer, och det ligger således i företagarens valfrihet att starta ett företag med lågt eller högt aktiekapital. Regeringen bör se över möjligheten att hitta en företagsform där man har aktiebolagens fördelar med begränsat personligt ansvar i kombination med att gränsen för aktiekapital sänks. Detta skulle ge förutsättningar för många fler att starta aktiebolag, inte minst ungdomar och kvinnor. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02C253 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en översyn av sms-lån. Det är viktigt att reglerna för s.k. sms-lån ses över, då det finns flera oklarheter runt förfarandet, t.ex.: Reglerna rörande kreditprövning. Snabbheten: att genom ett enkelt sms från mobilen kunna få upp till fem tusen i handen är frestande för många, främst ungdomar. Det har visat sig att många snabblånar för att bl.a. spela, vilket späder på spelmissbruket. Kredittiden samt en diskussion var gränsen går när den effektiva räntan går över i s.k. ockerränta. Det bedrivs en aggressiv reklam, som går ut på att konsumenten bara ska tänka för stunden. I reklamen sägs inte ett ord om de höga kostnaderna för lånet, det finns företag som tar i ränta. Det torde finnas en del luckor i lagen vad gäller dessa lån.
mot · GV02C259 · 2007-09-27 00:00:00 — Kreditföretagens ansvar vid sms-lån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga ny lagstiftning för att kreditgivarna för sms-lån ska tvingas ta ett större ansvar för sina kunder och för uppkomna kreditförluster. I humoristisk glättig reklam, riktad till unga människor, marknadsförs sms-lån till skyhöga kreditkostnader. Bara genom några knapptryck på mobiltelefonen kan man få överfört till sitt konto på mindre än en kvart. Det finns stor anledning att rikta kritik mot kreditföretagen för deras sätt att locka unga människor in i en skuldfälla de aldrig har kunnat föreställa sig. Att ta i avgift för ett lån på , vilket ska betalas tillbaka inom en månad, innebär en räntesats på upp till . Om man jämför kostnaden för dessa kortfristiga sms-lån med kostnaden för en vanlig betalkortskredit är skillnaden uppenbar. Som bankkund betalar man för en betalkortskredit på ofta för en låneperiod på en månad. Kreditföretagens marknadsföring och avtalsvillkor har blivit alltmer oseriösa, och det är hög tid att dra i nödbromsen. Hela affärsidén bygger på att kunden ska fastna i lånefällan. Även om vi oftast är emot införandet av nya lagar och regler så ser vi inte någon annan utväg än att även en sådan åtgärd måste kunna övervägas för att skydda unga utsatta konsumenter. Om inte kreditföretagen kan visa på en skriftlig fullmakt från kunden och en kreditprövning av densamme så bör företaget vara den som står för uppkomna kreditförluster. Att ha en tung ryggsäck med obetalda skulder och betalningsanmärkningar i bagaget då man som ung gör sin debut på arbetsmarknaden är inte något en arbetsgivare önskar se. En hyresvärd och en teleoperatör är säkert också tveksamma till att skriva avtal utifrån sådana förutsättningar. Att låna till hus och bil kan man förmodligen också glömma. Det finns människor som är mer påverkbara än andra för reklam och nya tuffa sätt att skaffa pengar och som behöver samhällets stöd för att undvika fallgropar som de kan komma att ångra resten av sina liv. i (c)
mot · GV02C266 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkor vid lån via mobiltelefon. Att låna pengar via sin mobiltelefon utan vederbörlig kreditprövning och säkerhet är ett växande problem framförallt för ungdomar. Dessa lån är dessutom till en mycket hög ränta och med höga avgifter. De som inte kan betala sina lån belastas med mycket höga kravavgifter och tvingas ta ytterligare lån för att täcka det första. Oerhört många hamnar hos av det skälet att de hastigt tagit sms-lån och sedan inte haft möjlighet att betala tillbaka dessa inom stipulerad tid. Man hamnar i en skuldfälla. Följderna av att få betalningsanmärkningar gör att det blir problem i vardagslivet såsom att skaffa bostad, köpa kapitalvaror som exempelvis bil, möbler eller att teckna abonnemang. Detta är ett snabbt växande problem för allt fler ungdomar. Det är nödvändigt att se över villkoren för snabblån via mobiltelefon.
mot · GV02C267 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sektorsprogram för samhällsbyggnad. Inom samhällsbyggnadssektorn arbetar ett stort antal personer med att utveckla och förvalta privata och offentliga investeringar, byggnader, anläggningar och infrastruktursatsningar. krävs också nya kunskaper för att nå energieffektivitet och möta de nya kraven inför klimatförändringar. För att effektivisera sektorn behövs ökade satsningar inom forskning och innovation. Detta kan uppnås med en gemensam satsning för hela sektorn, en sattsning som skulle medverka till en hållbar utveckling och tillväxt i . Samhällsmål för ekologisk, ekonomisk och social tillväxt kräver en målmedveten gemensam satsning. De värden som skapas och underhålls har mycket långa livslängder och utgör en betydande del av vår livsmiljö, kräver ett ansvar såväl av det politiska systemet som av sektorn. Globaliseringens möjligheter öppnas nu även för den tidigare så nationellt förankrade samhällsbyggnadssektorn. Sektorns roll i den globala hanteringen av klimatpåverkan och resurshushållning är oomtvistad. En kraftfull gemensam satsning nu i tider av förändring kan ge en internationell tätposition.
mot · GV02C269 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av förköpslagen. väljer att lägga fastighetsinnehav som är aktuella för försäljning i ett dotterbolag. När sedan fastigheten ska säljas är det inte fråga om en regelrätt fastighetsförsäljning, utan i stället säljs aktierna i dotterbolaget. Detta förfaringssätt har sin upprinnelse i hur skattesystemet är uppbyggt. Detta vållar dock bekymmer för kommuner som är engagerade i utvecklingsfrågor och som vill utöva sin förköpsrätt för att kunna få ett samlat grepp över utvecklingen i ett för kommunen viktigt strategiskt område. Problemet med detta har bland annat blivit tydligt i ett ärende i där kommunen vägrades förköp av fastigheten 5. Förköpslagen bör därför ses över. Syftet med översynen ska vara att hänsyn tas till kommunernas planering och utvecklingsarbete i de fall fastigheter säljs genom ombildande till dotterbolag.
mot · GV02C270 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att makar och partner bör ges möjlighet att genom att lägga samman sina tidigare efternamn skapa ett nytt familjenamn. Den som gifter sig eller ingår registrerat partnerskap ska, enligt namnlagen, senast i samband med vigseln anmäla vilket efternamn den enskilde vill ha i äktenskapet/partnerskapet. Den enskilde kan välja mellan att antingen ha den enes eller den andres efternamn som gemensamt efternamn eller att var och en behåller sitt efternamn från tiden närmast före äktenskapet/registrerade partnerskapet. Vidare kan den som antagit den andres efternamn få ha sitt tidigare efternamn som mellannamn. Om makarna/paret behåller sina ursprungliga efternamn får den ene, med den andres samtycke, ha den andres efternamn som mellannamn. Det är dock bara den ene maken/partnern som kan ha den andres namn som mellannamn. Regelverket innebär att det inte är möjligt för ett par nyblivna makar/partner att genom att lägga samman sina tidigare familjenamn skapa ett nytt och gemensamt familjenamn. Det finns unga familjer som vill markera samhörighet genom att båda antar varandras namn och skapar ett nytt namn som består av de båda partnernas ursprungliga två namn. För det kan det finnas helt personliga skäl, men också skäl som att makarna kommer från olika kulturer och genom att lägga samman namnen vill markera samhörighet över kulturgränserna. Det borde vara möjligt att tillgodose dessa önskemål genom att komplettera en i övrigt flexibel namnlag, antingen genom att reglerna för själva efternamnet förändras eller genom en kombination av ändringar i regelverken för efter- och mellannamn.