ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub260 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att högskoleförordningens kapitel om tredje uppgiften förstärks och konkretiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att har med samverkan som en del av sina kvalitetsutvärderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hitta incitament för landets högskolor att arbeta med entreprenörskap, teknikbyar och inkubatorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en strategi som tar ett helhetsgrepp på samverkansfrågan mellan högskola, kommuner och landsting samt näringsliv. För att stärka högskoleutbildningarnas samhällsrelevans och kvalitet är ett samarbete med det övriga samhället nödvändigt. Högskolan ska fungera som en demokratisk plattform för kommunikation och debatt mellan akademin och samhället i övrigt. Det är en uppgift som stimulerar till utbyte av idéer och kunskap och till ökad kunskapsspridning. Den ska inte bara vara en kraft för sociala förändringar utan även arbeta för att initiera sådana inom ramen för den tredje uppgiften. Högskolan ska även verka i samhällskritiskt syfte. Det är viktigt att studenter, lärare och forskare är utåtriktade i sina akademiska iakttagelser och förmedlar sin kunskap till det övriga samhället. Den svenska högskolan har tre grundläggande uppgifter: grundutbildning, forskning och samverkan med övriga samhället. Ofta är den tredje uppgiften tyvärr en fråga som kommit i skymundan. För oss socialdemokrater är det naturligt att se högskolan som en integrerad del i samhället och inte en isolerad akademi. Därför anser vi att högskoleförordningen ska förstärkas i kapitlet om samverkan och att tar med tredje uppgiften som en del av dess kvalitetsutvärderingar. Den utbyggda högskolan är en viktig grundförutsättning för att åstadkomma tillväxt i hela eftersom högskolorna kan fungera ännu bättre som regionala tillväxtmotorer. Detta kan understödjas genom att entreprenör-skap ges en viktigare roll vid landets lärosäten. måste samarbetet mellan högskolan och det omgivande samhället utvecklas, till exempel genom satsningar på teknikbyar och inkubatorer. är ett exempel på hur ett samverkansprojekt mellan kommuner, universitet och företag skapat utrymme för forskning i form av industriodling av blåbär och möjligheten att lokalt finansiera kommunala doktorander. Det är bekymrande att flera rapporter pekar på att visserligen satsar mest av alla länder på forskning och utveckling, men att satsningarna ger mager utdelning i form av nyföretagande, jobb och ekonomisk tillväxt. bör arbeta fram en strategi som tar ett helhetsgrepp på alla dessa frågor; utgångspunkten bör vara högskolan som regional tillväxtmotor som forskningen stärks och den akademiska friheten värnas. För att skapa dynamiska regioner med forskning, avknoppningar och samverkansprojekt behövs det resurser på den regionala nivån. Fonder med regionalt riskkapital utgör en byggsten i denna strävan.
mot · GV02Ub263 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om eftergymnasial utbildning. Det livslånga lärandet får en allt större betydelse när det gäller möjligheten att utvecklas som människa och att klara sin försörjning. Vi vet alla att vi behöver påspädning av kunskap för att hänga med i de ständiga förändringar som sker runt om oss. En förändrad verklighet kräver förändrat regelverk och förändrade villkor. Det är väldigt olika förutsättningar både vad gäller ekonomi och praktiska möjligheter att förkovra sig efter gymnasieutbildningen. Bland annat innebär det att studier på högskola och universitet är avgiftsfria, medan den enskilde eller företagen får betala andra utbildningar som kan vara nödvändiga för att klara arbetsuppgifter och arbetsliv. Det finns starka skäl att se över villkoren för den eftergymnasiala utbildningen och anpassa dem till både dagens arbetsliv och det arbetsliv vi kan se framför oss.
mot · GV02Ub264 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatekonomi på skolschemat. Allt fler svenskar hamnar i register. Under innevarande år ökar antalet föreläggande rejält och det gäller inte minst våra ungdomar. I de yngre åldrarna är det bl.a. mobiltelefoni och SMS-lån som står högt upp på listorna. Det finns många vuxna som har tomt i börsen inför kommande lönedag. Vissa har låga inkomster och det är helt naturligt att inkomsterna går åt löpande men de allra flesta borde klara väl av att lägga undan en slant och ha rent ekonomiskt utrymme att betala sina räkningar. Många inser inte konsekvenserna av att missköta sin ekonomi, och framför allt för ungdomarna kan det vara förödande. Om nu inte deras föräldrar är mest lämpade för att lära ut privatekonomi, har vi ett samhällsansvar innebärande att det får läggas in i utbildningen, och detta bör ske både i och i gymnasieskolan. Det krävs inte med nödvändighet ett särskilt ämne, utan med rätt utformning av matematikundervisningen och samhällskunskapen går det att få många fler att förstå vikten av att sköta sin privatekonomi. Det är därför rimligt att uppdra åt ansvarig myndighet att i mål och riktlinjer peka på detta ansvar för skolan samt att ge förutsättningarna för denna, för vuxenlivet, så viktiga kunskap.
mot · GV02Ub275 · 2007-09-28 00:00:00 — Utökad läkar- och tandläkarutbildning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad läkar- och tandläkarutbildning vid . finns drygt 200 läkarvakanser i de fyra nordligaste landstingen, , , och . Hälften av dessa gäller allmänmedicin och drabbar primärvården i Norrlandslänen mycket hårt. Även inom psykiatri finns en stor brist på läkare som gör det svårt för den psykiatriska vården att fungera. har de fyra Norrlandslandstingen lagt ut på s.k hyr- eller stafettläkare för att täcka de svåraste vakanserna. Hade det funnits tillräckligt med utbildade läkare i och skulle dessa pengar ha räckt till att direkt anställa 200 fasta specialister, vilket hade betytt en mycket bättre service och kontinuitet för patienterna jämfört med tillfälliga hyrläkare. Även på tandläkarsidan finns ett stort antal vakanser som särskilt drabbar Norrlandslänen. Till detta kommer snabbt ökande pensionsavgångar för både läkare och tandläkare. Detta gör att tandläkarkåren kommer att minska kraftigt om inte utbildningen ökas ordentligt . I sammanhanget är det värt att notera att i sin senaste årsrapport till regeringen konstaterat att såväl läkar- som tandläkarutbildningen måste utökas ytterligare. För att klara läkarförsörjningen i den norra sjukvårdsregionen är det därför nödvändigt att utöka läkarutbildningen med 40 årsplatser och att utöka tandläkarutbildning med 15 årsplatser vid .
mot · GV02Ub276 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunskap inom tobaksprevention ska ingå i alla vårdutbildningar. Trots att bruket av tobak minskar visar all forskning att rökning utan undantag är den största orsaken till ohälsa i vårt land. Dessutom drar den med sig stora samhällskostnader i form av sjukvård och rehabilitering. En del slutar med sitt tobaksbruk på egen hand. Men många är kvar i sitt beroende, de flesta ofrivilligt. () har lämnat en rapport bruk av tobak var står vi . I rapporten framgår att grundutbildningen för personal inom hälso- och sjukvården inte innehåller obligatorisk utbildning inom tobaksprevention. Personal, såväl läkare som annan sjukvårdpersonal, på sjukhus, vårdcentraler och barnavårdscentraler m.fl. kommer ofta i kontakt med patienter som även är i behov av hjälp för tobaksberoende. Om all sjukvårdspersonal inom vården har kunskaper om vilken hjälp som finns tillhanda och var den kan ges, kommer troligen alltfler tobaksberoende att nås och än fler kan få rätt stöd för sitt beroende. Därför menar jag att grundutbildningen för all personal inom hälso- och sjukvården ska innehålla obligatorisk utbildning inom tobaksprevention.
mot · GV02Ub277 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skollagen så att religiösa sektliknande samfund inte får möjlighet att starta en skola eller förskola. I ett demokratiskt samhälle måste människor fritt kunna utöva sin religion. Men religionsfriheten är inte likställd med rätten att få statsbidrag för att bedriva förskolor och skolor. Den svenska skolan och skolsystemet har länge haft en unik roll att samla barn och ungdomar från alla klasser och med olika trosuppfattningar. Här kan fortfarande barn till föräldrar i alla samhällsklasser och med olika tro lära tillsammans och skapa ett kunnigare och tryggare samhälle. Verkligheten har dock förändrats. Vi ser en ökning av antalet religiösa friskolor. går över 9000 barn i skolor som drivs av konfessionella skolor, vilket är en ökning av andelen elever . De religiösa friskolorna bidrar också till att allt fler barn från olika bakgrunder inte möts, vilket kan leda till ökad segregation och främlingsfientlighet. Ett tydligt exempel är länsrättens beslut att godkänna Plymouthbrödernas kristna friskola. Det visar att lagstiftningen om etableringen av friskolor inte stoppar rena sektskolor. omsvängning i frågan om tillstånd, av strikt juridiska skäl, och länsrättens beslut visar att bristerna i lagen är så pass allvarliga att det går att ifrågasätta om den upprätthåller rätten för eleven att få en allsidig undervisning. Att samfund som har en helt annan samhällssyn och värdegrund än vad skollagen ger uttryck för ges möjligheter att starta en friskola skickar en signal att samhället inte sätter barnen i främsta rummet. Det är ett svek mot barnen om religiösa sekter tillåts bedriva förskolor, skolor och fritidsanläggningar som stänger in barn i en begränsad tankevärld. Det är viktigt att värna om det enskilda barnets rätt till en allsidig kunskap men också skolans roll att förankra de demokratiska värdena, i syfte att utveckla demokratiska samhällsmedborgare. I finns det en bred majoritet för att garantera att alla barn i vårt land har rätt att gå i en skola där de tillåts att forma sin egen identitet och livsåskådning. Jag anser att ska ge regeringen i uppdrag att se över skollagen så att sektliknande organisationer inte får möjlighet att till starta friskolor eller förskolor.
mot · GV02Ub278 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av behoven vid Tekniska högskolan i . För att mindre och medelstora företag ska kunna tillvarata de möjligheter som den tekniska utvecklingen och globaliseringen erbjuder krävs att de kan öka sin kompetens. Det är viktigt för företag att de kan samverka med den forskning och den högre utbildning som erbjuds av universitet och högskolor. Men dessa är vanligen inriktade på samverkan med större företag. Samverkan mellan akademi och mindre företag kräver ett särskilt fokus och uppbyggnad av långsiktigt ömsesidigt förtroende med entreprenör och företagare. har varit framgångsrik i det avseendet. Man utvecklade först den . har en kraftfull satsning gjorts för att etablera Tekniska () i samverkan med små och medelstora företag. Satsningen på JTH har varit möjlig tack vare engagemanget från en mängd aktörer i . I samverkan med länets näringsliv och offentliga sektor har satsat totalt för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning. har den årliga volymen av forskning och forskarutbildning vid JTH ökat . Antalet doktorander har ökat från 13 till 52. Högskolan har med stöd av externa aktörer stått för nästan hela kostnaden och risken när JTH har etablerats. Men den regionala forskningssatsningen upphör . Om den framgångsrika verksamheten vid JTH ska kunna fortsätta att utvecklas krävs därför ekonomiskt stöd på nationell nivå. Regeringen måste därför se över de framtida behoven vid . i (s)
mot · GV02Ub282 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en imamutbildning på högskolenivå. måste ges förutsättningar att bli en del av det svenska, istället för något som stämplas som annorlunda och konstigt. behöver ge islam förutsättningar att bli en lika svensk företeelse som köttbullar, pizza och kebab. Svenska muslimer kan bli svenskar på riktigt först när deras religionstillhörighet är en naturlig del av den svenska kulturen. Risken är annars att vi skapar en tudelning av samhället mellan muslimer och icke-muslimer en tudelning som med största sannolikhet leder till utanförskap, segregation och diskriminering. Det finns olika sätt att ge islam förutsättningar att bli svenskt. En sådan är möjligheten att praktisera islam i öppna, ljusa och riktiga moskéer, och inte som när flera så kallade moskéer utgörs av mörka, kalla och fallfärdiga källarutrymmen. En annan sådan förutsättning är att möjliggöra en teologisk imamutbildning på högskolenivå. En imam är en lärd person inom islam som leder bönen, ger familjerådgivning, medlar vid konflikter eller ger andliga råd till dem som vill ha vägledning i vardagen. En imam spelar med andra ord en viktig roll i praktiserande muslimers vardag. är det vanligt att muslimska församlingar är tvungna att inskeppa hit en imam från ursprungslandet. Denna imam saknar ofta kunskap i såväl det svenska språket som om det svenska samhället. Man kan ifrågasätta relevansen av den vägledning som en sådan imam kan ge till de svenska muslimer som eftersöker den. I synnerhet vittnar många unga muslimer om att de har svårt att känna förtroende för många av de imamer som verkar i församlingarna. Dessa unga svenskar behöver diskutera teologiska och vardagliga frågor med någon som förstår deras värld. Med det mångreligiösa samhälle nu har blivit är det att ta nästa naturliga steg. Låt oss göra det möjligt även för islam att bli svenskt på samma sätt som kristendomen blev svensk . I en modern demokratisk stat finns det plats för flera religioner. Det är dags att också låta islam målas i gult och blått.
mot · GV02Ub283 · 2007-09-28 00:00:00 — En skola utan avgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skollagen utvärderas och förtydligas för att värna den avgiftsfria undervisningen. Den svenska ska vara avgiftsfri. Detta är en grundläggande princip och återfinns i skollagen (1985:1100). Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning, och tillgången till utbildning i får aldrig vara beroende av en individs ekonomiska förutsättningar. I skollagens portalparagraf (1kap. 2 §) stadgas att alla barn och ungdomar ska, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. I verksamhet får emellertid förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Dessutom får eleverna i gymnasieskolan hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. Med detta avses främst kostnad för färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller liknande. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. I sin funktion som nationell tillsynsmyndighet har verket till uppgift att kontrollera att kommuner och andra skolhuvudmän agerar i enlighet med de bestämmelser som reglerar skolverksamheten. har konstaterat att huvudmännen ibland hävdar att de aktiviteter som är förenade med viss kostnad är frivilliga och att man då ordnar alternativ verksamhet för de elever som inte vill delta. Detta är, enligt verket, inte förenligt med värdegrunden och principen om lika tillgång till utbildning, att vissa elever ska behöva avstå från gemensamma aktiviteter, på grund av att dessa aktiviteter är förenade med kostnader. I sådant fall ska aktiviteterna betalas av kommunala medel. Eftersom huvudmännen för skolverksamheten tolkar skollagen olika finns det all anledning att utvärdera och förtydliga skollagen på denna punkt, så att alla elever ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan, utan att man tar ut avgifter.
mot · GV02Ub287 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bestämmelser om brandsläckare vid taxitransport av skolelever i personbilar och minibussar. Det är mycket viktigt att skolan är en trygg och säker miljö. Det är lika viktigt att skolskjutstransporter sker på ett säkert och tryggt sätt. I föreskrifter om skolskjutsning (TSVFS 1988:17) och tillhörande ändringsförfattning (TSVFS 1988:21) återfinns därför bl.a. bestämmelser om dörrlås, bilbälte och särskilda skyddsanordningar för barn. Däremot saknas bestämmelser om brandsläckare. I de författningar som innehåller särskilda bestämmelser om skolskjuts skollagen (1985:1100) och förordningen (1970:340) om skolskjuts förekommer heller inga bestämmelser om brandsläckare. Det finns emellertid bestämmelser om särskilda krav på bussar, i 39 kap. 3§ föreskrifter om bilar och släpvagnar som dras av bilar (2003:22), vilka bl.a. innefattar krav på att brandsläckare ska finnas. Dessa bestämmelser gäller således för de skolskjutsar som sker med buss. Då skolskjuts sker med andra typer av fordon, t.ex. taxitrafik med personbil eller minibuss, finns inga motsvarande bestämmelser. Jag anser att all skolskjutsverksamhet ska vara säker för barnen. Med anledning av detta anser jag att det även bör finnas bestämmelser om brandsläckare vid taxitransport av skolelever i personbilar och minibussar.
mot · GV02Ub288 · 2007-09-27 00:00:00 — Arbetsmiljölagen och barn i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsmiljölagen bör omfatta barn som vistas i förskolan. Arbetsmiljölagen omfattar elever och personal i svenska skolor. Samma förhållande råder inte inom förskolan, där omfattas endast förskolepersonal av arbetsmiljölagstiftningen. Det är en brist att inte även barnen som vistas i förskolan omfattas av samma lagstiftning. Barns förskolemiljö är viktig för att de ska känna sig trygga, men även för att deras föräldrar ska kunna känna sig trygga när de lämnar barnen i förskolorna och går till jobbet. En bra och trygg förskolemiljö ger barnen en grund att utvecklas i. Detta har de med sig senare i livet när de ska bygga upp sina sociala nätverk. Arbetet med att utveckla och förbättra arbetsmiljön är synnerligen angeläget. Förskolan är barnens arbetsmiljö, och av den anledningen bör arbetsmiljölagen även omfatta förskolebarnen. i (s)
mot · GV02Ub292 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. Arbetslivets krav på kunskap och färdigheter förändras i takt med att samhället förändras och moderniseras. är det i många fall ett krav från arbetsgivare att en arbetstagare har B-körkort. Det är inte minst viktigt i glesbygd, där bil och körkort ofta är nödvändigt för att kunna få och ha ett arbete. blir det alltmer kostsamt att ta körkort, vilket speciellt drabbar unga människor som är i slutet av sin skoltid och i början av sitt vuxenliv. Det borde därför finnas möjlighet att redan inom sin utbildning se till att man fått körkortsundervisning och därmed är anställningsbar när man gått färdigt skolan. Systemet för körkortsutbildningen kan likna det som gäller för jägareexamen, teoretiska prov och praktiska gör du på skolan när du fyllt till reducerat pris, och den dag du fyller ansöker du om jägarbevis. Ett tänkbart alternativ, för att få körkortsutbildningen inom skolans ram, är att man lägger det som elevens val och inte som ett obligatoriskt ämne. I takt med förändringarna i samhället känns det angeläget att se över möjligheterna att elever i gymnasieskolan kan göra delar av körkortsutbildningen redan i skolan.
mot · GV02Ub302 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över regelverket för antagande av handledare för lärlingsutbildningen. Både den nuvarande och den tidigare regeringen har föreslagit lärlingsutbildning som ett alternativ och komplement till gymnasieutbildningen för våra ungdomar. Flera av de yrken som kommer att vara bristyrken är hantverksyrken. Det är inte ovanligt att duktiga hantverkare har byggt upp sitt företag utifrån sitt hantverkskunnande och driver egna företag i egen regi som så kallade soloföretag. Då de inte har haft anställd personal har de heller inte funderat på att teckna kollektivavtal. Utan kollektivavtal är de inte berättigade att vara handledare för en lärling utifrån den nu rådande situationen. På detta sätt kommer samhället snart att gå miste om många av de hantverkskompetenser som fortfarande finns, men som håller på att försvinna i samband med pensioneringar. Ett annat exempel som inte handlar om ett bristyrke men ändå är lika märkligt är följande: En frisör som arbetat som anställd på frisörprogrammet på ortens gymnasieskola väljer att starta egen salong. Hon har tidigare undervisat och betygsatt stora elevgrupper i sin roll som lärare. är samma person diskvalificerad att undervisa en enda lärlingselev på grund av att hon inte har sett nyttan av att som ensamföretagare teckna kollektivavtal. Vi betraktar detta som en oskälig diskvalificering och diskriminering av soloföretagare. Det kan inte vara rimligt att kräva kollektivavtal av ensamföretagare som inte har några branschavtal för personal att beakta. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att se över regelverket för antagande av handledare för lärlingsutbildning.