mot · GV02T529 · 2007-10-05 00:00:00 — För att minska tågförseningar, höja kvaliteten och få fler att ta tåget vill vi avsätta 8 000miljonerkronor till ökat banunderhåll. Vi avsätter också under fyra år 1000miljonerkronor för att rädda nedläggningshotade bansträckor. Genom att lånefinansiera till infrastruktursatsningar i stället för att direktavskriva dem, frigör vi resurser under utgiftsområdet. Det får till följd att vi kan låta staten ta hela kostnaden för och öka järnvägsinvesteringarna med . Vi vill utöka sjöfartens kapacitet in och ut från och avsätter resurser som möjliggör en utbyggnad av sluss. är det handelssjöfarten som står för samtliga kostnader för infrastruktur inom sjöfarten. Genom en båtskatt för fritidsbåtar kan vi låta fritidsbåtarna ta sin andel av kostnaderna, som en del av en båtskatt kan användas för att sänka skatten på alkylatbensin. Gotlandstrafiken tillförs och genom ett s.k. vägpris på färjorna mellan och fastlandet ges regionen samma villkor att färdas som övriga landet. Till kollektivtrafiken avsätter vi på utgiftsområdet för att ge den lokala och regionala kollektivtrafiken möjlighet att utvecklas under långsiktigt stabila förutsättningar. Ytterligare tillförs kollektivtrafiken i glesbygd, men det sker på statens intäktssida. För att få en trafikpolitik där kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till att vi får ett hållbart transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt, avsätter vi av kollektivtrafiksatsningen medel till två storskaliga försök med klimattaxa i kollektivtrafiken. Försöken innebär att det inte tas ut några avgifter av resenärerna och genomförs i ett storstadslän och ett glesbygdslän. Inrikesflyget beläggs med en klimatskatt, som Rikstrafiken får ökade medel för att kompensera flygplatser i regioner med sämre tillgång till interregionala resor. Inom området Posten och kassaservice anser vi att bankerna ska ta ett större finansiellt ansvar, som staten måste säkerställa att förändringarna inom kassaservice även åtföljs av en ekonomisk kompensation. Vi avvisar därför regeringens neddragning av anslaget till Postens ansvar för betaltjänster. Myndigheterna inom utgiftsområdet riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av regeringens låga löneuppräkning. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning: : Banhållning och sektorsuppgifter Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice m.m. Myndigheten riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av den låga löneuppräkningen. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation på 59miljoner kronor. 36:2 Väghållning och statsbidrag sker investeringar i väg i regel genom att staten tar upp kostnaden för investeringen under ett utgiftsområde. Det betyder att det sker en direktavskrivning, vilket är ett ganska ovanligt förfaringssätt i företag och i kommuner och landsting. Inom andra områden finns det dels en driftbudget, dels en investeringsbudget. Dagens system betyder att dagens generation står för hela betalningen för något som kan konsumeras . Det är alltså inte så, som vissa hävdar, att man belastar kommande generationer genom att ändra i budgetlagen. Investeringsplanen för uppgår till , 2009 och 2010. Av dessa är 7,5, 6,7 respektive från anslag (resten är alltså lån). När vi omvandlar anslag till lån betyder det att vi kan sänka utgiftsramen med 7593miljoner kronor. Sedan tillkommer naturligtvis en kostnad i form av avskrivningar och räntor, men det belastar utgiftsområdet och framåt. Nej till regeringens förslag Vi tar dock inte upp lån på hela lånesumman som nämnts här ovan. Vi har reducerat nivån för väginvesteringarna med , dels därför att vi säger nej till regeringens ökade anslag till väginvesteringar på , dels därför att vi tror att kan göra en besparing på genom att bygga två-plus-ett-vägar i stället för motorvägar. Denna reducering påverkar inte själva anslaget, eftersom vårt förslag bygger på att investeringar av vägar ska ske med lån. Däremot blir det en lägre kostnad för räntor och amorteringar och framåt. Sammantaget gör detta att vi föreslår att anslag 36:2 minskas med 7593miljoner kronor . Myndigheten riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av den låga löneuppräkningen. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation på . 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Lån i stället för anslag Investeringsplanen för uppgår till , och . Av dessa är 7,1, 7,1 respektive från anslag (resten är alltså lån). När vi omvandlar anslag till lån betyder det att vi kan sänka utgiftsramen med . Men sedan tillkommer naturligtvis en kostnad i form av avskrivningar och räntor, men belastar utgiftsområdet och framåt. I praktiken blir det så att utgiftsområdet tar ett nytt lån och därmed ökar räntor och amorteringar . För investeringar av järnväg gäller samma förutsättningar som för vägar, anslag 36:2, dvs. har flaggat för att 17 järnvägsbanor ska läggas ned på grund av bristande anslag till underhåll och vi vill därför avsätta för att säkerställa att dessa banor inte läggs ned. har vidare i sin framtidsplan för redogjort för att det saknas till banunderhåll om man vill minska tågförseningarna . Vi avsätter därför 1miljard kronor för att nå upp till den nivå har önskat. Sammantaget gör detta att vi föreslår att anslag 36:4 minskas med 5900miljoner kronor . 36:6 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. är det handelssjöfarten som helt betalar och står för kostnader för infrastruktur inom sjöfarten. Fritidsbåtar betalar ingenting för att underhålla farleder eller sjösäkerhetsanordningar. Utifrån underlag från kan fritidsbåtarnas andel av sjöfartens kostnader uppskattas till . Summan är uppdelad på: drift och underhåll farleder (), drift och underhåll sjösäkerhetsanordningar (), underhåll av kanaler som ej nyttjas av handelssjöfarten (), sjöräddningskostnader (). Vårt förslag till båtskatt på fritidsbåtar är tänkt att finansiera dels de kostnader som betalas av handelssjöfarten, dels sänkningen av alkylatbensin. Båtskatten ger totalt en intäkt på . går till sänkningen av skatten på alkylatbensin och kan gå tillbaka till handelssjöfarten. I vårt ursprungliga förslag ville vi att skulle ges ett ökat anslag på , som då skulle användas dels till fritidsbåtarnas andel av , dels till sänkta farledsavgifter för handelssjöfarten. Vi föreslår att får ett ökat anslag med för att kompensera för de ökade kostnaderna i samband med . Det betyder att vårt tillskott blir för att nå upp till totalt . Men för sker ingen förändring jämfört med regeringens förslag. Vi tillför till sluss. Det handlar om en ombyggnad så att kapaciteten förstärks när det gäller sjötrafik in till och dessa hamnar. Med en ombyggnad kan större båtar ta sig in till och det är bra utifrån ett miljöperspektiv. Sammantaget gör detta att vi föreslår att anslag 36:6 ökas med . För att säkerställa att gotlänningarna behandlas på samma sätt som övriga anslås till Gotlandstrafiken. På så sätt kan vi ge gotlänningarna likvärdiga förutsättningar att verka som övriga . 220miljoner kronor räcker för att införa ett vägpris till , dvs. att transportpriset till är lika högt/lågt som det skulle vara om man körde bil samma sträcka. Det är dock inte möjligt att redan från årsskiftet 2008 genomföra en sådan reform, utan det kan ske först . har Rikstrafiken i uppdrag att upphandla interregionala resor som inte kan bedrivas på kommersiell grund, men som ändå anses som viktiga och nödvändiga för samhället som helhet och för den regionala utvecklingen. handlar det om 10 flyglinjer där Rikstrafiken har avtal med operatörer. Totalt omfattar Rikstrafikens stöd till flyglinjerna . Vårt förslag till klimatskatt för inrikesflyget ökar kostnaderna för dessa flyglinjer. För att inte åstadkomma en negativ regional utveckling föreslår vi att Rikstrafiken kompenseras för klimatskattens effekter. Det sker ungefär 7500 inrikes landningar i samband med ovannämnda flyglinjer. Full kompensation för de ökade kostnaderna motsvarar då ett extra anslag på (10000 x 7500 landningar). För att möjliggöra ett sådant förslag avsätter vi till Rikstrafiken. Eftersom klimatskatten inte är tänkt att införas från blir halvårseffekten . Som en del i att öka kollektivtrafikens andel av antalet resor vill vi att det genomförs ett storskaligt försök med klimattaxa i två län, dvs. att länsinvånarna utan kostnad kan använda sig av kollektiva färdmedel. För att kunna beräkna en kostnad har vi utgått ifrån vad biljettintäkterna för och län uppgår till. Den summan, , har vi därefter avsatt till försöket. Därtill kommer till forskning/utvärdering . Vi har också lagt till för inköp av bussar, som i viss mån behöver kompletteras för att försöken ska bli lyckade. Totalt blir det om man väljer dessa två län. Försöket påbörjas , vilket gör att anslaget halveras till 800miljoner kronor. Ökat stöd till kollektivtrafiken Vi vill göra en större satsning på kollektivtrafiken och avsätter därför 5000miljoner kronor . Vårt förslag innebär att det utbetalas och uppgår summan till . Fördelningsprincipen till trafikhuvudmännen kommer i princip att ske utifrån de redovisade kostnaderna hos respektive trafikhuvudman. En mindre summa fördelas dock till alla län utom de tre största, för att på så sätt skapa en bättre balans mellan storstadsområden och andra län. Medlen tillfaller kommuner och landsting som vidarebefordrar medlen till respektive huvudman. De tänkta medlen är även avsedda att kunna gå till anpassning för funktionshindrade, vilket är viktigt för att göra kollektivtrafiken tillgänglig . Stöd till kollektivtrafik i norra Historiskt har det funnits ett extra stöd till kollektivtrafik i den fyra nordligaste länen. För att säkerställa att det finns ett sådant anslag avsätter vi av ovanstående anslag till det. På statens intäktssida föreslår vi dessutom att ska riktas till kollektivtrafik i glesbygd. Vi anslår även till utbyggnad av lokal spårtrafik. Tillsammans blir det totala stödet till kollektivtrafiken (förutom Gotlandstrafiken) 11900miljoner kronor . På anslag 36:12 betyder det sammantaget en ökning med . Myndigheten riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av den låga löneuppräkningen. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation på 3miljoner kronor. Myndigheten riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av den låga löneuppräkningen. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation på 1miljon kronor. Myndigheten riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av den låga löneuppräkningen. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation på 1miljon kronor. 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Myndigheten riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av den låga löneuppräkningen. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation på . Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice m.m. Bankers ansvar för kassaservice Vi kräver att bankerna ska åläggas ett större ansvar för kassaservice i landet. I finns en sådan lagstiftning. Om bankerna tar sitt samhällsansvar, kan man göra en besparing på den summa, , som staten ger till Posten för att man ska upprätthålla en likvärdig standard i hela landet. Det beloppet tas in på statens intäktssida och används sedan på utgiftsområde 22. Stöd till betaltjänster i hela landet har beslutat att avskaffa kassaservice. Det medför att staten måste ta ett tydligt personalansvar, vilket kräver medel. Vi bedömer att nuvarande nivå på anslaget, , är rimligt för att täcka statens kostnader. Regeringen drar dock ned anslaget med , vilket vi avvisar. Vår finansiering av anslaget sker dock av bankerna , men för att säkerställa nuvarande nivå tillför vi . Sammantaget gör detta att vi föreslår att anslaget höjs med .