mot · GU02Fi8 · 2007-05-02 00:00:00 — Men samma effekt kan uppnås effektivare och billigare genom att resurserna i stället riktas direkt mot de ungdomar som verkligen är arbetslösa. Att sänka arbetsgivarnas kostnader för de ungdomar som redan har jobb måste betraktas som en tämligen verkningslös metod om avsikten är att sänka arbetslösheten bland arbetslösa ungdomar. Det är bra att regeringen satsar på lärlingsutbildning och kvalificerad yrkesutbildning. anser också att det är bra med praktik- och utbildningsinsatser för ungdomar men avvisar idéer om att ungdomar under arbetslöshet, , ska befinna sig i arbetsförmedlingarnas lokaler. Det är ett uttryck för ett mekaniskt tankesätt som visar att regeringen har uppfattningen att ungdomar utnyttjar systemet för att fiffla till sig bidrag i stället för att skaffa sig jobb. Vi avvisar även regeringens förslag att ungdomar ska ha regler som innebär att nivån på aktivitetsstödet trappas ned snabbare än för äldre. Det är ologiskt och orättvist. Ungdomars egenavgifter till a-kassesystemet är inte lägre än andras. Vi avvisar alla åtgärder som kan härledas till åldersdiskriminering. Regeringen föreslår att så kallade instegsjobb införs från . Denna åtgärd riktas till asylsökande som fått uppehållstillstånd, kvotflyktingar och dessa gruppers anhöriga efter uppehållstillstånd. Instegsjobben innebär att arbetsgivare som anställer personer ur dessa grupper ska subventioneras. Men precis som när det gäller nystartsjobben premieras privata arbetsgivare framför offentliga arbetsgivare. Medan de privata arbetsgivarna ges en subvention av lönekostnaderna så subventioneras de offentliga arbetsgivarna , om regeringen får som den vill. tror att instegsjobben kan bli ett bra verktyg. Vi är övertygade om att det är mycket viktigt att snabbt hjälpa människor in i verksamheter som motverkar utanförskap. Det finns också goda erfarenheter av att koppla samman sfi, svenska för invandrare, med arbete och praktik. föreslår att offentliga och privata arbetsgivare likställs vad gäller subvention för att anställa personer enligt principen om instegsjobb och att subventionen utgår av lönekostnaderna. Det ska enligt vår mening finnas en övre ekonomisk gräns för subventionen till arbetsgivarna. föreslår att den del av lönen som överstiger inte ska subventioneras med nedsättning av arbetsgivaravgiften. Regeringen föreslår en extra ersättning till kommuner som tecknar treåriga avtal om flyktingmottagande. Ersättningen innebär att kommuner som ingår avtal får per person de tar emot. Avtalskommunerna får ytterligare per person för de personer som efter uppehållstillstånd blivit godkända i sfi, fått praktik eller arbete . Regeringen avsätter också medel för att undersöka möjligheterna att finna former för att stärka individens incitament att snabba på inträdet på arbetsmarknaden. menar att det är viktigt att fler kommuner solidariskt delar det nationella ansvaret för flyktingmottagande. Vi anser också att det är viktigt att de nyanlända flyktingarna så snabbt som möjligt ges chansen att bli aktiva i det svenska samhället. Då är underlättande av inträdet på arbetsmarknaden mycket viktigt. Vi accepterar regeringens förslag om extra ersättning till kommunerna för flyktingmottagande. Däremot tror vi inte på metoden med individbaserad stimulansersättning utan vill i stället att dessa medel används för att höja kommunernas introduktionsersättning. Regeringen föreslår att medel från integrationsåtgärder ska finansiera kostnader för vård av unga personer som omfattas av förordningen om statlig ersättning för flyktingmottagande och till förberedelser för försöksverksamhet med nystartscentrum. anser att vård av unga personer och nystartscentrum är angelägna verksamheter men avvisar regeringens förslag till finansiering. Tvärtom är anslaget till integrationsåtgärder oerhört viktigt då det utgör ett stöd till organisationer som främjar integration i samhället. Myndighet för nyanländas etablering Regeringen föreslår att medel anslås till verksamhet som överförs från till andra myndigheter. I propositionen anges att ansvaret för verksamheter delas upp och flyttas till , länsstyrelserna, , och Rådet för Europeiska socialfonden i . Likaså anslås medel till för . Vi vill utöver regeringens anslag till anslå ytterligare 20miljoner kronor i nivåhöjning till verksamheterna under den nya myndigheten. Ökat stöd till antidiskrimineringsbyråerna Antidiskrimineringsbyråerna är ett mycket verksamt integrationsverktyg i arbetet mot etnisk diskriminering. Byråerna, som tillkommit på initiativ, har utvecklats på ett sätt som innebär att de uppnått bred folklig förankring. menar att antidiskrimineringsbyråerna spelar en viktig roll i kampen mot etnisk diskriminering och att antalet byråer behöver öka. Vi föreslår att stödet till verksamheten ökas med . Friår ger större rörlighet på arbetsmarknaden Intresset för det nu avskaffade friåret överträffade alla förväntningar. Det visar att det var en bra och efterlängtad reform. Många ville ta chansen att pröva något nytt . Det fanns som väntat en stor variation i vad friårstagarna har gjort under sin ledighet. Många har valt att starta eget företag eller vara hemma med barn eller barnbarn. En annan stor grupp har studerat, antingen för att höja sin kompetens eller för att ta chansen att studera något man annars aldrig skulle få möjlighet till i sin yrkesroll. På kort sikt leder friåret till en minskning av arbetslösheten, varje friårstagare ersätts av någon arbetslös, varför antalet registrerade arbetssökande minskar. De personer som går in som vikarier för friårstagarna tillägnar sig också en värdefull arbetslivserfarenhet. utvärdering av friåret visar att reformen lett till ökad rörlighet på arbetsplatser och arbetsmarknaden. , , har visat i en utvärdering att tiden i arbetslöshet för friårsvikarierna minskat efter vikariatet. Friåret har således varit positivt för både vikarier och friårstagare. föreslår att friåret återinförs enligt samma förutsättningar som gällde innan det avskaffades av den borgerliga riksdagsmajoriteten. I höstbudgeten föreslog regeringen att avvecklas från . Med regeringens vårproposition kan vi konstatera att regeringen fortsättningsvis inte har för avsikt att finansiera den enligt vår mening mycket värdefulla verksamhet som har bedrivit. finns inga medel till forskningsverksamheten. kan med detta konstatera att regeringens antydningar, att verksamheter skulle fortsättas genom annan myndighet, inte uppfylls. föreslår att anslagen till överförs till och att beslutet om avveckling av därmed omprövas av . Studenter är en grupp som fått stå tillbaka . ligger studiemedlen på varav utgörs av lån. Det är svårt för de flesta att klara sig på den nivån. En genomsnittlig student går back och de flesta studenter måste arbeta extra eller få hjälp av sina föräldrar. fick i vårpropositionen 2006 igenom en höjning av studiemedlen med , fördelat med i bidragsdelen och i lånedelen. Det var ett steg i rätt riktning, men är nivån alltför låg. vill höja bidragsdelen i studiemedlen med motsvarande . Höjningen ska börja gälla . Kostnaderna för studiemedel ökar ytterligare på grund av satsningen på praktikplatser 2009 med och 2010 med . Bidrag till vissa organisationer Regeringen föreslår att minska det stöd till korttidsstudier som funnits för arbetstagare med ofullständiga grundskole- och gymnasiestudier med 50miljoner kronor. Stödet har administrerats av fackföreningarna och har varit mycket populärt, till den grad att pengarna ofta tagit slut . anser att detta stöd har varit och även bör vara en viktig del i möjligheten att komplettera en oavslutad utbildning. Kompletterande utbildning och kvalificerad yrkesutbildning Vi välkomnar att den tillfälliga ökningen med 2000 platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen permanentas. föreslog en liknande utbyggnad redan i samband med behandlingen av budgetpropositionen . Vi stödjer också regeringens satsningar på kompletterande utbildningar för personer med examen från utländska högskoleutbildningar eller avslutade hälso- och sjukvårdsutbildningar. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning har länge drivit frågan om att införa en lärlingsutbildning som ett av flera alternativ inom den svenska gymnasieskolan. I den gymnasiereform som skulle ha trätt i kraft , som tillsammans med Socialdemokraterna och stod bakom, fanns ett sådant alternativ med. Regeringen återkallade denna av redan beslutade reform. återkommer regeringen med en delvis annorlunda konstruktion av en lärlingsutbildning inom ramen för gymnasieskolan, som vi från sida med stort intresse kommer att följa och utvärdera. En försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna inom vissa hantverksyrken har bedrivits . stödjer regeringens förslag att permanenta, utöka och sprida verksamheten över landet. Studenternas övergång mellan studier och arbete Vi vill kraftigt förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna för arbete och att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. På de flesta lärosäten förekommer det olika former av aktiviteter för att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden. Men dessa verksamheter är underdimensionerade för behovet. Exempelvis finns det vid ett Career Center med två personer som ska hjälpa 37000 studenter. Det är förstås alldeles otillräckligt. vill satsa 2008, 2009 och 2010 för att lärosätena ska utveckla sin verksamhet för att stötta studenterna i övergången mellan studier och arbete. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. vill införa ett övergripande mål om minst tio veckors praktik för alla högskoleutbildningar som omfattar . Denna praktik ska inte vara obligatorisk, men det ska vara en rättighet för studenter som så vill. Lärosätena ska vara skyldiga att anordna en kvalitativ och utvecklande praktik åt alla studenter som vill ha en sådan. Lärosätena ska ha stor frihet att avgöra hur praktiken ska utformas och hur den ska inlemmas i utbildningen. Praktiken ska dock ske i form av kurser som ger poäng och som berättigar till studiemedel. Lärosätena kommer att tilldelas medel för praktiken och förutsätts använda en del av pengarna för att ge handledare viss utbildning. avsätter för detta ändamål 2008, 2009 och 2010. För är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en nyckel till mänsklig livskraft. Därför är kultur något som alla måste ha rätt till, både som utövare och som konsument. anser att den offentliga sektorn, kommun, landsting och stat, har ett ansvar för att alla har tillgång till kultur, oavsett ålder, ekonomi och utbildningsnivå. Vi värnar särskilt barnens rätt till att vara aktiva utövare i kulturlivet. Kulturen har ett stort värde i sig, men ser också satsningar på kultur som förebyggande investeringar för att motverka olika samhällsproblem, som social utslagning och medicinska problem. Hälsofrämjande kultur är viktig och bör vara ett naturligt inslag i såväl hälso- och sjukvården som i äldreomsorgen. gör en större satsning på kultur där ett av syftena är att stärka de fria kulturutövarna. tillförs, genom regionala kulturfonder, i nivåhöjning jämfört med enligt följande: 2008, 2009, 2010 och 2011. Vi vill prioritera det fria kulturlivet och öppna upp institutionerna på ett sätt som speglar förnyelse och kulturell mångfald. I syn på kulturen är unga amatörer i form av rockband, dansare, lyriker och skådespelare lika viktiga som symfoniorkestrar och operaföreställningar. Genom kulturen skaffar sig unga människor ett sätt att uttrycka sig som ger dem möjligheter till utveckling och att komma vidare i livet. Det finns en förnyelse- och förändringskraft i kulturen. Ett stort problem är att de offentliga medlen till den fria, icke institutionsbundna kulturen inte räknats upp tillräckligt . har många av de stora kulturinstitutionerna fått betydande reella ekonomiska tillskott. Resultatet har blivit att institutionerna prioriterats på den fria kulturens bekostnad. Så ska det inte vara. Med de regionala kulturfonderna vill vi stärka de fria kulturutövarnas ställning. Genom att satsning på kulturen läggs ut i regionala fonder så stöds ett underifrånperspektiv. Det är viktigt att pengarna verkligen når ut till det fria, banbrytande och förnyande kulturlivet. Mot den bakgrunden ska de fria kulturutövarna prioriteras vid fördelning av medlen. är utöver satsningen på regionala kulturfonder överens om regeringens förslag vad gäller Dans- och musikerallians, Etnisk och kulturell mångfald, Accessjobb, och Riksutställningar och Operan. menar att det är viktigt att staten satsar på energieffektivisering inom bostadsbeståndet i miljonprogrammen. En väg att göra det är att erbjuda räntefria lån för att underlätta och stimulera satsningar på energieffektivisering i miljonprogrammen. En annan väg skulle kunna vara att förbättra bostadsföretagens möjligheter till periodisering för att på det sättet underlätta långsiktiga investeringar. reserverar utgifter för satsningar på energieffektiviseringar i miljonprogrammen: 2008 och 1miljard kronor 2009 respektive 2010. Även i andra fastigheter än flerbostadshus finns stora möjligheter till energieffektiviseringar i samband med ombyggnation och renoveringar. Bland annat handlar det om att förse tak och fasader med till exempel solceller och solfångare för att minska behovet av tillförd energi i byggnaderna. Vi föreslår en reform med bidrag på sammanlagt för investeringar i tak och fasader vid ombyggnation. Vi föreslår att 40 miljoner avsätts för att ta bort åldersgränsen i bostadsbidraget för studenter. Stöd till inköp av miljöbilar En av våra tuffaste utmaningar på klimatområdet är att minska transportsektorns klimatutsläpp. har i samarbete med den förra regeringen och drivit igenom en rad åtgärder för att främja övergången till förnybara drivmedel. En sådan övergång kräver ett systemskifte med tre komponenter: produktion av drivmedel, distribution av drivmedel samt fordon. Stora framsteg har också nåtts på samtliga områden. Övergången till förnybara drivmedel måste ingå i ett paket med åtgärder för att minska transportbehoven, främja övergången till effektivare transportsätt och främja övergången till effektivare fordon. förslag på klimatområdet utgör ett sådant paket. I det ljuset ser vi också miljöbilspremien. Genom att satsa på kollektivtrafik, nya bränslen och effektivare transporter blir miljöbilspremien ett komplement i övergången till ett mer hållbart transportsystem. föreslår att miljöbilspremien differentieras för att i viss mån återspegla de merkostnader som en miljöbil betingar jämfört med motsvarande fossilbränsledriven bil. Vi föreslår att premien för bilar som kan drivas med etanol ska vara och att premien för bilar som kan drivas med gas samt för el- och elhybridbilar ska vara . Vi föreslår en dubbelt så stor ram som regeringen, det vill säga totalt 2007 och 2008 respektive 2009. Detta i huvudsak för att vi gör bedömningen att fler bilar kommer att säljas. Vi gör också bedömningen att ramen bör justeras upp om pengarna tar slut. Om detta inte sker riskerar miljöbilsmarknaden att skadas. Konvertering av fordon till etanol- eller gasdrift Eftersom bilar har lång livslängd är det angeläget att för befintlig bilpark utnyttja möjligheten till konvertering för drift på alternativa bränslen. Då det nu blir formellt lagligt att konvertera bensinfordon till exempelvis etanoldrift bör en särskild stimulans införas till stöd för sådan konvertering. Vi föreslår att stödet utformas som ett stöd på av konverteringskostnaden inklusive kostnaden för besiktning för konvertering till etanol- eller gasdrift. Stödet bör gälla . Vi har som räkneexempel räknat med en konvertering av 20000 bilar , vilket ger en kostnad på vid en genomsnittlig konverteringskostnad på per bil. Regeringen uttrycker på ett vällovligt sätt att våra havsområden är hotade. Det är bra att både övergödning, överfiske och miljögifter nämns. Regeringen föreslår att en särskild budgetpost inrättas för att synliggöra havsmiljösatsningen. Regeringen föreslår dock att satsningen finansieras genom minskade anslag till biologisk mångfald. Mycket av det som skyddas med dessa medel är värdefulla fungerande odikade skogar samt våtmarker. Skyddet för dessa områden skulle behöva ökas. Regeringen föreslår inga konkreta åtgärder för havsmiljön i budgeten. Regeringen ger ingen fingervisning om vad pengarna ska användas till eller vem som ska hantera dem, frånsett inrättandet av en satellitbildsdatabas på . Åtgärder som regeringen presenterat i andra sammanhang kan ge utdelning , men bör i så fall ske utöver konkreta åtgärder för att minska utsläppen . En färsk rapport från , , tar upp frågan om kostnadseffektiva åtgärder för att minska övergödningen. Rapportens slutsats är att åtgärder i andra länder är mest kostnadseffektiva. En kostnadseffektiv åtgärd enligt SLU är en ökad satsning på våtmarker. Världsnaturfonden WWF har uppskattat att man skulle behöva satsa under en följd av år för att uppnå det av antagna miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Rätt utformade kan återställda och restaurerade våtmarker ge ett betydande bidrag till minskningen av läckage av närsalter till våra havsområden. De nya vattenmyndigheterna bör ges medel och kraftfulla styrmedel för att aktivt medverka till utformningen av våtmarkerna och andra åtgärder för att minska utsläpp av övergödningsämnen och miljögifter till våra havsområden. Forskning i det s.k. slår fast att huvudskälet till ökade utsläpp till av kväve och fosfor från jordbruket i är omstruktureringen av jordbruket med separeringen av animalie- och vegetabilieproduktion. En övergång till ett mer kretsloppsbaserat lantbruk skulle ge betydande minskningar i utsläppen av både kväve och fosfor. En utredning bör tillsättas för att ta fram effektiva förslag för att minska specialiseringen och främja kretsloppsbaserat lantbruk. Utsläppen från enskilda avlopp är en annan viktig svensk källa till övergödningen. Innovativa avloppsmetoder kan minska dessa problem. Medel bör avsättas till forskning, utveckling, demonstration och pilotprojekt med innovativa avloppslösningar. Ett statligt startstöd för inventering och kunskapsuppbyggnad kring problematiken i samband med enskilda avlopp behövs. För dessa åtgärder beräknas 2007, 2008, 2009, samt 2010. Regeringen föreslår att medlen till biologisk mångfald minskas för att få loss pengar till vaga åtgärder på klimatområdet och havsmiljön. Det är kortsynt att låna av en del av miljösektorn för att klara andra miljösatsningar. riksdag har antagit 16 miljökvalitetsmål. ordförande har konstaterat att det krävs betydligt kraftfullare åtgärder för att vi ska klara att nå målen till 2020. Utvärderingar har gång på gång visat att ett av de mål där förseningen blir störst är målet att skydda våra skogar för att säkra ett rikt naturliv, biologisk mångfald. Därför har drivit igenom ökade satsningar för att nå målet. Ändå är takten otillräcklig, enligt miljömålsrådets egen utvärdering. Anslaget minskas av regeringen med jämfört med budgetpropositionen . Dessutom aviserar man ytterligare neddragningar . Dessa neddragningar leder till att ett antal värdefulla skogar kommer att försvinna . Ny forskning visar också att naturmiljöer med bättre bibehållen biologisk mångfald har större förmåga att anpassa sig till klimatförändringar. Genom att bevara den biologiska mångfalden bland livsmiljöer, arter och genetiska resurser hjälper vi naturen att klara klimatförändringar. I den senaste rapporten från FN:s klimatpanel kan man läsa att av alla djur- och växtarter löper ökad risk för utrotning vid relativt måttliga temperaturökningar. Större skyddade arealer kan mildra effekterna. Regeringen motiverar sin neddragning av medel till biologisk mångfald med att man ska se över och utveckla formerna för områdesskydd. Det är positivt att man ser över och utvecklar dessa former. Men det är inget argument för att dra ner på takten i skyddsarbetet . anser dock att det kan vara befogat med en annan fördelning mellan reservat, biotopskydd och naturvårdsavtal. Den förra regeringen höjde på initiativ anslagen till för att arbeta med alternativ till naturreservat. Vidare måste staten använda sitt ägande på ett mycket smartare sätt. Det är inte rimligt att skattemedel skall gå till ersättning till statliga markägare för att dessa ska bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Denna rundgång måste brytas. I stället bör regeringen genom en kombination av styrmedel, till exempel regleringsbrev, åstadkomma avsättningar av skyddsvärda områden i statligt ägd mark. föreslår att medel till biologisk mångfald ökas med 2007, 2008, 2009 och 2010 jämfört med regeringens förslag. En rad utredningar från har visat på bristerna i statens arbete med tillsyn. Miljöområdet har varit särskilt hårt drabbat. Revisionens rapporter om Kemikalieinspektionen (KemI) och visar på stora brister. Även länsstyrelsernas arbete är eftersatt resursmässigt. Anslagen till myndigheternas miljöarbete måste öka. Adekvat finansierade miljömyndigheter kommer att ge bättre genomslag för miljöpolitikens regler, bättre underlag för beslut, bättre påverkan av EU, bättre rådgivning till kommuner och företag, snabbare handläggning av tillståndsansökningar och aktivare anpassning av tillstånd och villkor till förbättrad kunskap och ändringar i miljön. Bristande tillsyn leder till att miljöreglerna inte genomförs på ett effektivt sätt och att handläggningstiderna blir långa. Detta missgynnar seriösa företag som satsar på ett bra miljöarbete. Det finns också risk för att kommunernas arbete med miljöfrågor hämmas. behöver ökade medel för detta arbete och för förstärkt miljöövervakning. har påtalat att KemI har löst sina budgetproblem genom att använda tillsynsavgifter på ett sätt som kan vara regelvidrigt. KemI påpekar att mer medel behövs för bl.a. toxikologiska analyser. Införlivandet av EU:s nya kemikaliepolitik (Reach) kommer också att kräva ökade resurser. I den höstbudget som skrevs innan regeringen upptäckte klimatfrågans allvar minskades anslagen till med ca . Regeringens glädjekalkyler om myndighetens möjlighet att kompensera intäktsbortfallet genom ökad avgiftsfinansiering håller inte. Vi anser sammantaget att resurserna till bör höjas med , Kemikalieinspektionen med och med jämfört med regeringens förslag. Statligt riskkapitalbolag inom energiområdet Mängden riskkapital som investeras inom energiområdet är betydligt mindre än inom andra områden. En betydande orsak till att det är så är att riskkapitalaktörer fortfarande saknar intresse eller kunskap. Detta trots att affärsmöjligheterna är goda. Kommersiella möjligheter tas inte till vara, vilket leder till att staten inte uppnår önskad avkastning på investeringar i forskning och utveckling. bör ligga i framkant när det gäller utvecklande av en långsiktigt hållbar energiförsörjning. För att detta ska bli verklighet krävs kunskap och tillgång till riskkapital i ett utvecklingsskede. Därför bör ett aktiebolag bildas för att tillsammans med andra aktörer agera för att öka riskkapitalförsörjningen. Bolaget bör vara helägt av och förvaltas av . Bolaget ska öka kommersialiseringen och nyttiggörandet av tidiga insatser inom energiområdet vilket ska leda till snabbare och bredare implementering av energi- och miljötekniker. Detta genom direktinvesteringar med ägarkapital. Bolaget ska investera i utvecklingsföretag inom energiområdet som befinner sig i de tidiga riskkapitalskedena sen uppstart och tidig expansion. De årliga driftskostnaderna för bolaget uppskattas inledningsvis till , innan verksamheten har börjat generera avkastning. Kapitaltillförseln för investeringar bör ligga på .