ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ju265 · 2007-10-01 00:00:00 — Kriminalvårdens möjligheter att bekämpa våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra förordningen (2005:985) med instruktion för Kriminalvården. Riksdag och regering har den uttalade ambitionen att underlätta för myndigheter att samverka i gemensamma intressen. Det är därför av största vikt att lagstiftning och instruktion till myndigheter inte försvårar sådan samverkan. Ett exempel på samverkan mellan myndigheter är i . har funnits och bygger på samverkan mellan , , och Kriminalvården. De samverkande myndigheterna bidrar solidariskt till finansieringen. försöker direkt efter en polisanmälan att ta ett helhetsgrepp i familjer där det förekommit våld. Kvinnan får hjälp, barnen får hjälp och även förövaren oftast mannen - erbjuds hjälp. Den hjälp mannen erbjuds består av ett behandlingsprogram som innehåller bland annat samtal, med fokus på ansvar, liksom råd och träning i att hantera ilska och våld. Det är framförallt Kriminalvården som stått för insatserna till männen genom ett internationellt erkänt behandlingsprogram. uppdagades dock att Kriminalvården inte har möjlighet att medverka i , det finns inget stöd för denna typ av arbete i förordning (2005:985) med instruktion för Kriminalvården. Förordning (2005:985) med instruktion för Kriminalvården. Kriminalvårdens uppgifter och mål. 1 § Kriminalvården har till uppgift att verkställa påföljder, bedriva häktesverksamhet samt utföra personutredningar i brottmål. 2 § Kriminalvården skall verka för att. 1. påföljder verkställs på ett säkert och humant sätt. 2. lagföring kan ske på ett effektivt sätt, och. 3. återfall i brott förebyggs. Kriminalvården skall särskilt vidta åtgärder som syftar till att brottslighet under verkställigheten förhindras, frigivningen förbereds, narkotikamissbruket bekämpas och innehållet i verkställigheten anpassas efter varje individs behov. Enligt förordningen kan Kriminalvården endast medverka och finansiera verksamhet för klienter som är i vård, det vill säga personer som är anmälda till frivården för utredning eller personer som är dömda. Således saknar Kriminalvården möjligheten att medverka i projekt med förebyggande eller uppsökande verksamhet innan en dom har fastställts. Detta är olyckligt mot bakgrund av den kompetens Kriminalvården besitter vad gäller behandlingsprogram mot våld i samhället. Det strider också mot intentionerna i Kvinnofridslagstiftningen där det uttryckligen stå att myndigheterna ska samverka. Genom att ändra i förordningen och göra det möjligt för Kriminalvården att medverka även i uppsökande och förebyggande projekt kan Kriminalvården på ett bredare sätt bidra till att minska våldet i samhället.
mot · GV02Ju268 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av kvinnofridsbeslut. När fattade sitt beslut om kvinnofrid 1998 gavs en rad uppdrag åt olika myndigheter. kan vi konstatera att en del arbete har gjorts, till exempel har man inrättat ett nationellt centrum för kunskap om mäns våld mot kvinnor, NCK vid . NCK fick av dåvarande regeringen i uppdrag att starta och driva en nationell telefonlinje för våldsutsatta kvinnor och deras närstående. Numret är ett 020-nummer och är kostnadsfritt. Telefonen kommer att vara öppen dygnet runt och ha fyra linjer. De som ringer är anonyma och numret syns inte på telefonräkningen. Arbetande vid telefonen sitter i en egen lokal vid i och har tystnadsplikt. Exemplen ovan är positiva och kommer att ge god effekt, men det återstår en del att förbättra för misshandlade kvinnor. Många kommuner har tillexempel trots sitt särskilda ansvar att stödja och hjälpa misshandlade kvinnor ännu inte arbetat fram de kommunala handlingsprogram som förutsatte. Trots att kompetensutveckling av berörda personalgrupper har påbörjats skulle mycket mer kunna göras. De olika högskoleexamina som skulle kompletteras med kunskap om kvinnomisshandel har ännu inte förändrats. Mycket har hänt på området , men det återstår en hel del att göra av det som beslutade i sitt kvinnofridsbeslut. Regeringen bör därför följa upp och vidta de åtgärder som behövs för att besluten ska genomföras.
mot · GV02Ju273 · 2007-10-02 00:00:00 — Utbildning för interner i kriminalvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning för interner i kriminalvården. Många interner på våra fängelser har bristfälliga kunskaper i skolan. är kunskaperna i svenska språket, i matematik och om samhället bristfälliga hos internerna. Kriminalvårdens mål måste vara att de som är dömda får möjligheten att förändra sina liv. De måste kunna utvecklas på ett positivt sätt för att möta vardagen vid frigivning. mot unga måste följas av konkreta program för att återföra honom eller henne till ett fullgott socialt liv. Kriminalvården ska därför präglas av mer vård, behandling, utbildning och utveckling än vad som sker . Intagna måste även få stöd att komma ur olika former av missbruk. Vi ska ta till vara forskningsrön om hur kriminalitet motverkas och hur människor med allvarlig brottslig belastning får möjlighet till ett gott liv. Det är ett faktum att många av de intagna på våra fängelser och inom ungdomsvården har dåliga läs- och skrivkunskaper. beror detta på skolk och trista sociala förhållanden som lett till en bristfällig skolgång. För att förbereda de intagna och dömda för ett nytt bra liv i samhället efter att de avtjänat sitt straff måste de erbjudas möjligheten att lära sig läsa, räkna och skriva. De bör minst ha grundskolekompetens. De måste också ges möjlighet att stärka sitt självförtroende och ges kunskaper i samhällsfrågor. Då kan det handla om hur man söker arbete, arbetsgivarkontakter, myndighetskontakter m.m. Detta för att kunna känna trygghet vid återgång ut i samhället.
mot · GV02Ju275 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av straffskalorna för arbetsmiljöbrott. När det gäller straffskalorna för olika typer av brott är det viktigt att de är proportionerliga. På samma sätt är det viktigt att det finns en allmän acceptans bland medborgarna vad gäller nivåerna på utdömda straff. har ett stort antal arbetsmiljöbrott avgjorts i olika rättsinstanser. Flera av dessa mål behandlade fall där en person mist livet i en arbetsplatsolycka. Om inte den åtalade helt friades så dömdes han på sin höjd till villkorligt straff och låga dagsböter. Självklart upprör det många att brott som får så allvarliga konsekvenser för den anställda behandlas så ringa i våra domstolar. Av detta skäl är det viktigt att se över om straffskalorna vad gäller arbetsmiljöbrott verkligen står i proportion till brotten och konsekvenserna för den som drabbas vid en arbetsplatsolycka. I utskottets behandling av en motion med liknande innehåll sägs: Enligt utskottet ger gällande straffskala domstolarna utrymme att beakta allvaret i olika former av arbetsmiljöbrott och är även i övrigt väl avvägd. Den bedömningen kan ifrågasättas. Att det finns brister konstaterar till exempel LO, som har gett ut . Den ska kunna användas som referensmaterial och inspiration i det fackliga arbetet vid en arbetsplatsolycka och när det inträffade är av så allvarlig karaktär att det kan finnas skäl att misstänka ett arbetsmiljöbrott. Det är självklart en central uppgift för facket att bevaka detta. Men det krävs stöd av lagstiftarna. Regeringen har påbörjat arbetet med den framtida arbetsmiljöpolitiken. Det är välkommet. Också den aspekt som tas upp i denna motion bör ingå i det arbetet. Regeringen bör göra en översyn av nuvarande lagstiftning. En annan viktig aspekt är den allt vanligare företeelsen med så kallad outsourcing, det vill säga anlitande av entreprenörer och underentreprenörer. Här finns en klar risk att arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön negligeras än mer än i de fall då människor mister livet eller skadas allvarligt på sin ordinarie arbetsplats. Det är angeläget att betona att arbetsgivare som anlitar arbetskraft på det här sättet har lika stort ansvar för den som för den egna personalen.
mot · GV02Ju282 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rättshjälpstaxan. I ett rättssamhälle skall alla ha rätt till en advokat. Tillväxten av advokater inom humanjuridiken är obefintlig. Flera orsaker finns till detta. Bland annat är den skattefinansierade ersättningen så låg att yngre juris kandidater väljer en annan inriktning och då företrädesvis affärsjuridiken. Humanjuristerna saknar oftast möjligheter att anställa biträdande jurister, vilket i sin tur innebär att det inte finns någon praktisk skola för de som skall/vill lära sig detta yrke. Kommer det att finnas advokater som är beredda att företräda enskilda och tillvarata deras intressen? Timkostnadsnormen (enligt rättshjälpstaxan) uppgår till exklusive moms. Av dessa utgör ersättning till advokaten. Resterande del skall täcka kostnader för hyra, telefon, bokföring, revision, försäkringar, utbildning, bibliotek, sekreterare, pension osv. Den norm som finns förutsätter att advokaten arbetar och kan debitera 72,av den arbetade tiden. Enligt visar flera undersökningar att modell är felaktig genom att andelen debiterbar tid inte uppgår till 72,utan till . Denna låga ersättningsnivå medger inte att advokaten kan ha erforderlig juridisk och administrativ personal anställd. Advokaten måste därför ägna sig åt mindre kvalificerade juridiska sysslor som icke är debiterbara, exempelvis sekreterararbete och bokföring. Undersökningarna visar även att timkostnadsnormen utgår från väsentligen lägre kostnader än de faktiska. har riktat kritik mot timkostnadsnormen och denna kritik vinner stöd av den försöksverksamhet utan taxor som genomförts 2003 (2004:2). Advokatens oberoende betyder att han eller hon är helt utestängd från den trygghet som det innebär att vara anställd i statlig verksamhet. Advokaten är inte, som domaren, oavsättlig utan saknar den anställningstrygghet som offentliganställda åtnjuter. Tilläggas kan att advokaten är den sämst betalda aktören i rättssalen. Hans eller hennes lön ligger i genomsnitt ca under en rådmanslön. Vad som måste anses betänkligt, ur rättssäkerhetssynpunkt, är att advokater riskerar att inte få skälig ersättning för utfört arbete som advokaten bedömt vara nödvändigt för att tillvarata sin klients rätt. Staten måste ovillkorligen värna om en fri och obunden advokatkår med hög etisk och professionell standard. För att skapa förutsättningar för detta måste staten ge advokater möjlighet att verka inom humanjuridiken och för detta arbete erhålla skälig ersättning. Det är ett samhällsintresse att väsentliga förändringar avseende timkostnadsnormen vidtas omgående.
mot · GV02Ju283 · 2007-10-01 00:00:00 — Sammansättning av nämnder vid domstolar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att nämndemännen i domstolar utgör en så representativ sammansättning som möjligt av befolkning. Politik är att bygga samhället. Politik är även att värna samhället. Lite tillspetsat kan man säga att politiker bygger samhället och domstolarna värnar samhället och rättssäkerheten. Att bygga och att värna samhället är lika viktigt. Det är angeläget att de förtroendevalda i vårt rättssystem, nämndemännen, utgör en så representativ sammansättning vad gäller befolkning som möjligt. Den breda representationen av lekmän är betydelsefull för rättskipningen, inte minst när det gäller vårdnadstvister. Det är därför av yttersta vikt att arbeta för att alla kan ta sitt medborgaransvar oavsett ålder, kön, etnicitet och sysselsättning och ta på sig förtroendeuppdraget att vara nämndeman.
mot · GV02Ju285 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i 27 kap. om beslag. regler kring beslag är skrivna i då världen och inte var datoriserat i dagens omfattning. Beslag sker för att det beslagtagna kan antagas äga betydelse för utredning om brott (RB 27:1). När beslagen gäller fysiska saker är det klart att sakerna inte kan lämnas tillbaka förrän grunden till beslaget är färdigutrett, men när det gäller t.ex. innehållet i en dator kan det enkelt kopieras så att både polisen och innehavaren har exakt samma sak. Polisens behov av beslag för utredningen uppfylls som den som drabbats av beslaget kan få tillgång till det beslagtagna. Enligt RB 27:1 tredje stycket ska beslag ske enligt proportionalitetsprincipen: Tvångsmedel enligt detta kapitel får beslutas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Om beslag skett för att förhindra fortsatt brottslighet finns det självklart en anledning till att inte kopiera den beslagtagna informationen. Men när t.ex. beslag sker av samtliga servrar i en serverhall, där även helt oskyldiga personer och företag blir av med sina servrar, är det fullt rimligt att de som drabbats snabbt kan få ut en kopia av innehållet så att de kan fortsätta sin verksamhet. Det är verksamhet som inte på något sätt är olaglig och inte är föremål för brottsmisstanke. Med dagens regler kan den som drabbats enbart vända sig till domstol för att få beslaget hävt, men det vore rimligt att den drabbade också kan vända sig till domstol för att begära ut kopior av det som fanns lagrat i datorn när det ändå inte skulle försvåra utredningsarbetet. Med hänsyn till ovanstående bör en utredning tillsättas för att lägga fram förslag på nya beslagsregler med inriktning att oskyldigt drabbade ska vållas så lite skada som möjligt.
mot · GV02Ju287 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bestämmelser för innehav och förvaring av skjutvapen. Enligt uppgift har vissa polismyndigheter utfärdat vapenlicenser utan att ange de nya krav för vapenförvaring som gäller enligt beslut som fattats av med giltighet fr.o.m. den 1januari 2004. De aktuella fallen avser förvaring av vapen hos föreningar (FAP556-2) och av enskilda (FAP551-3). Bestämmelserna i ovanstående författningar föranstaltar om sanktion för den eller dem som inte uppfyller kraven. Skytteföreningar och enskilda har framfört att det har funnits brister i förankringsarbetet av de nya bestämmelserna som har inneburit en avsevärd skärpning av gällande rätt med betydande negativa konsekvenser för enskilda och ideella föreningar. Bestämmelser om rätt att inneha vapen finns också bl.a. i vapenförordningen. finns uppgifter som tyder på att vissa polismyndigheter har mildrat kraven på vapenförvaring. Det understryker vikten av att man nu tar ett initiativ för en översyn av bestämmelserna med ett helhetsperspektiv.
mot · GV02Ju289 · 2007-10-02 00:00:00 — Polisinsatser över gräns vid överhängande fara tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inleder samtal med den finska regeringen i syfte att skapa ett avtal mellan länderna där respektive lands polis kan ingripa över landgränsen vid överhängande fara. I finns traditionellt ett stort samarbete över gränsen. Trots mångåriga existens och de båda staternas medlemskap i unionen finns fortfarande en lång rad av omotiverade gränshinder kvar i både och . Dessa hinder skapar onödiga svårigheter för medborgarna i gränsområdet och måste därför skyndsamt undanröjas. Stora delar av är glest befolkade, avstånden är stora och mängden poliser begränsad. Det är inte ovanligt att en polispatrull har mer än att köra fram till den plats där den behövs. kan finsk polis finnas tillgänglig på andra sidan gränsen inom ett par kilometers avstånd. är det tillåtet för svensk eller finsk polis att passera gränsen i fall man förföljer en misstänkt brottsling. Det är däremot inte tillåtet för en polis att passera gränsen för att stoppa annan brottslighet. pågår förhandlingar inom Europeiska unionen om att införliva delar av den s.k. prümkonventionen i Europeisk rätt. Prümkonventionen ger bl.a. möjlighet för polis att ingripa över gränsen till ett annat land vid överhängande fara. Det är dock inte denna möjlighet som är föremål för förhandling mellan EU:s medlemsstater. I bästa fall kommer en annan stats polis att kunna medverka vid speciella arrangemang för att övervaka sitt eget lands medborgare, exempelvis vid stora internationella idrottsarrangemang. Någon möjlighet att ingripa över gränsen vid överhängande fara kommer därmed inte att finnas. Det är därför angeläget att inleder samtal med för att skapa ett bilateralt avtal där respektive lands polis kan göra ett ingripande över gränsen vid överhängande fara.
mot · GV02Ju292 · 2007-10-03 00:00:00 — Brott begångna av s.k. djurrättsaktivister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisens insatser för att bekämpa de brott som vissa s.k. djurrättsaktivister begår riktade bl.a. mot människors egendom ska intensifieras. har ett relativt stort antal attacker mot fullt laglig näringsverksamhet genomförts i av s.k. djurrättsaktivister. är inget undantag. angreps, exempelvis, en minkfarm utanför (SmT 8/4 2005). utsattes exempelvis fyra affärer, butiksägare och privatpersoner i med anknytning till pälsnäringen för hot och skadegörelse (10/8 och 11/8 2006). Situationen är mycket oroande. Det är naturligtvis legitimt för den som så önskar att agera för förändringar i de bestämmelser som rör djurens väl och ve. Men demokratins metod för förändring är debatt och opinionsbildning; den är inte att självsvåldigt sätta sig över demokratiskt beslutade lagar. Förövarna trotsar öppet demokratin. Konsekvenserna för de drabbade är också påtagliga. Förutom psykiska ärr är attackerna ett direkt hot mot många företagares verksamheter. Många av dem som drabbas får sin försörjning helt förstörd. Den samhälleliga inställningen måste vara glasklar. De angrepp som vissa s.k. djurrättsaktivister ägnar sig åt är helt oacceptabla. Men fördömandena måste följas upp också i handling. Polisens arbete med att intensifiera kampen mot de attentat riktade mot enskilda människors egendom som s.k. djurrättsaktivister begår måste intensifieras. Ytterst är det en fråga om respekt för lagarna och för demokratin.
mot · GV02Ju293 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättsväsendet i . Precis som i övriga delar av landet har rättsväsendet i varit satt under mycket hård press. När resurserna till polis, åklagare och domstolar inte har räckt till har det lett till att rättssamhället har tappat mark i kampen mot brottsligheten. Det i sin tur har medfört att många människor har känt stor oro och en minskande tillit till rättsstaten. Bland de åtgärder som väckte betydande kritik runt om i landet var den massiva våg av tingsrättsnedläggningar som ägde rum i den förra socialdemokratiska regeringens regi. Så sent som föreslog en utredning (Förbättrad samordning av rättsväsendets myndigheter i redovisning av ett regeringsuppdrag, ), genomförd av , , och Kriminalvården men som hade beställts av den förra regeringen, att tingsrätterna i och skulle avvecklas. Signalerna från den nya regeringen i fråga om domstolsväsendets struktur är annorlunda än från den förra regeringen; bytet av synsätt är mycket välkommet. Det är, inte minst av hänsyn till människors förtroende för rättsstaten, av stor vikt med ett decentraliserat domstolsväsende i . I ett län som har så långa avstånd är en väl utbyggd tingsrättsorganisation mycket betydelsefullt. Rättspolitiken i sin helhet läggs om. Den nya regeringen har också aviserat att det blir nya tag i frågor som rör medborgarnas skydd mot brott. Det blir en tydligare satsning på att ge , och därigenom , fler poliser. Fler poliser är viktigt för att öka kraften i det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet. behöver närpoliser, inte fjärrpoliser.
mot · GV02Ju294 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om domstolsväsendets organisation och framtiden för . Domstolsväsendets organisatoriska struktur har diskuterats livligt . Under Socialdemokraternas tid vid makten lades ett stort antal tingsrätter ned runt om i landet. Men det har också funnits tankar inom som rör hovrätternas framtid. En av de hovrätter som berörs är i . En idé som har lanserats är att dela upp domkretsarna för och Kammarrätten i mellan överrätterna i , och . Det skulle hota fortsatta existens. är en ort med lång och stark tradition som centrum för rättskipning; just grundades . Det är svårt att se att det finns hållbara argument för att den ordningen ska brytas. All verksamhet behöver förnyas och förändras för att anpassas till den nya tidens krav. Men det är inte liktydigt med att verksamheten måste koncentreras till storstadsområdena. Jag är övertygad om att kommer att kunna fylla en naturlig funktion också i ett framtida, reformerat och moderniserat domstolsväsende. bör därför, enligt min uppfattning, bestå som en av domstolsväsendets överrätter. Hur domstolsväsendet organiseras är inte enbart en fråga för utan är ytterst också ett politiskt spörsmål. Var och hur rättsväsendet finns representerat i är av stor betydelse för människors tilltro till rättssamhället. En förändring av organisationen , som skulle innehålla exempelvis en avveckling av , kan få negativa konsekvenser i detta avseende. bör sända en tydlig signal i motsatt riktning.
mot · GV02Ju295 · 2007-10-01 00:00:00 — Effekter i spåren av kriget mot terrorism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effekter i spåren av kriget mot terrorism. Konsekvenserna av kriget mot terrorism behöver mötas med initiativ från regeringen som förstärker skyddet mot kränkningar och tortyr. Kriget mot terrorism har fått negativa konsekvenser för oss européer. , utredare åt , har lagt fram två rapporter och från ytterligare en om illegal verksamhet i . Vi vet att kränkningar och tortyr har lagts ut på entreprenad och förekommer även i andra världsdelar. Att tortyr inte uttryckligen är ett brott i den svenska lagstiftningen, liksom avsaknaden av förbud mot att använda bevisning från tortyr och vaga krav på kompensation för tortyrkränkningar, visar på brister i både innehållet och rättstillämpningen. Svenskar som reser utomlands kan drabbas av kriget mot terrorismen. Hemliga bortföranden, fängelser och spökfångar tillhör det som avslöjats av människorättsorganisationer. Därför måste initiativ tas av regeringen för att förstärka och förbättra svensk lagstiftning genom att införa tortyr som straffrättslig grund liksom förbud mot att använda bevisning som framtagits via tortyr i svensk lagstiftning och rättstillämpning. Likaså behöver åtgärder vidtagas för att klarlägga och agera mot renditions överlämnanden och illegal verksamhet som är en följd av kriget mot terrorismen utanför . måste fullt ut ta ansvar för kränkningar och leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna till att omfatta länder även utanför .
mot · GV02Ju298 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trevliga fängelser. Att sitta i fängelse är ett straff. Man skall varken kunna supa eller knarka när man sitter inne. Narkotikan flödar ohejdat på landets anstalter. Våld mellan intagna, samt mellan intagna och kriminalvårdens personal, är vanligt förekommande. Detta är en skandal. Svensk kriminalvård fungerar inte. Kriminalvården har alltför länge präglats av inkompetens och allmänt tyckande. Narkotika på fängelser är ett av de största problemen. För att komma till rätta med det föreslår jag inrättandet av så kallade trevliga fängelser. De intagna skall ges rätten att välja fängelseform. Låt varje intern själv få bestämma om denne vill låta sig drogtestas , i så fall på en trevlig anstalt, där permissioner och besök är tillåtna. Den som tycker drogtestet är integritetskränkande placeras på en anstalt med noll permissioner och besök bakom glasruta. Effekten torde bli drogfrihet på båda anstaltstyperna.