mot · GV02Fi276 · 2007-10-04 00:00:00 — anser att energipolitiken måste vara målinriktad, genomförbar och att kostnaderna måste vara rättvist fördelade. Energieffektiviseringsarbetet måste intensifieras med konkreta mål och handlingsplaner. anser att målsättningen måste vara att minska förbrukningen av el med 30procent och av den fossila energin , samt öka elproduktionen från vindkraft och bioenergi med . Detta möjliggör att klimatmål på minskning av växthusgaserna kan uppnås och att förutsättningar skapas att avveckla kärnkraften utan problem och därmed undanröja det på kort sikt allvarligaste hotet mot vår framtida välfärd och hälsa. föreslår att ett centrum för energieffektivisering etableras för att ansvara för energibesparingarna i bostadssektorn och föreslår en ökning av de totala resurserna för energieffektivisering jämfört regeringens förslag. Bland andra förslag återfinns också ökade satsningar på forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 21, nummer 2007/08:N376. 12.22 UO 22 Kommunikationer För att minska tågförseningar, höja kvaliteten och få fler att ta tåget, vill vi avsätta till ökat banunderhåll. Vi avsätter också 1miljard kronor för att rädda nedläggningshotade bansträckor. Genom att lånefinansiera till infrastruktursatsningar i stället för att direktavskriva dem, frigör vi resurser under utgiftsområdet. Det får till följd att vi kan låta staten ta hela kostnaden för och öka järnvägsinvesteringarna med 42miljarder kronor . Vi vill utöka sjöfartens kapacitet in och ut från och avsätter resurser som möjliggör en utbyggnad av sluss. är det handelssjöfarten som står för samtliga kostnader för infrastruktur inom sjöfarten. Genom en båtskatt för fritidsbåtar kan vi låta fritidsbåtarna ta sin andel av kostnaderna, som en del av en båtskatt kan användas för att sänka skatten på alkylatbensin. Gotlandstrafiken tillförs och genom ett så kallat vägpris på färjorna mellan och fastlandet ges regionen samma villkor att färdas som övriga landet. Till kollektivtrafiken avsätter vi på utgiftsområdet för att ge den lokala och regionala kollektivtrafiken möjlighet att utvecklas under långsiktigt stabila förutsättningar. Ytterligare 2,5 miljarder tillförs kollektivtrafiken i glesbygd, men det sker på statens intäktssida. För att få en trafikpolitik där kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till att vi får ett hållbart transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt, avsätter vi av kollektivtrafiksatsningen medel till två storskaliga försök med klimattaxa i kollektivtrafiken. Försöken innebär att det inte tas ut några avgifter av resenärerna, och de genomförs i ett storstadslän och ett glesbygdslän. Inrikesflyget beläggs med en klimatskatt, som Rikstrafiken får ökade medel för att kompensera flygplatser i regioner med sämre tillgång till interregionala resor. Inom område Posten och Kassaservice anser vi att bankerna skall ta ett större finansiellt ansvar, som staten måste säkerställa att förändringarna inom Kassaservice även åtföljs av en ekonomisk kompensation. Vi avvisar därför regeringens neddragning av anslaget till Postens ansvar för betaltjänster. Myndigheterna inom utgiftsområdet riskerar att vidkännas neddragningar av personalstyrkan på grund av regeringens låga löneuppräkning. Vi vill undvika detta och föreslår en kompensation. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 22, nummer 2007/08:T529. 12.23 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar För att förstärka skyddet av den biologiska mångfalden i skogen ökar vi satsningarna på naturvårdsavtal och biotopskydd med 20082010. Vi har tidigare avvisat regeringens avveckling av Gröna jobb som sysselsatt upp till 3000 personer över hela landet med viktigt naturvårdsarbete. Istället vill vi fördubbla projektet till att omfatta 6000 personer. Förutom vill vi inkludera samt i verksamheten. De stora rovdjuren har en viktig roll för den biologiska mångfalden. måste tamboskap skyddas. Vi anslår 20082010 för förebyggande åtgärder mot rovdjursangepp på tamboskap. Omprioriteringar görs för att anslå utökade resurser till stöd till ekologisk produktion. Vi föreslår slutligen att återinrättas. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 23, nummer 2007/08:MJ448. 12.24 UO 24 Näringsliv anser det är fel att sälja ut statliga företag, folkets egendom. Därför bör inte bevilja pengar för omstrukturering av statligt ägda företag. Historiskt skulle vi inte ha haft en sådan välutvecklad infrastruktur och så många storföretag, som vi har, om inte staten varit en tidig och kvalificerad beställare, samt medverkat till riskkapital. En utveckling som samspelat med tillväxten av statliga företag. föreslår även att satsas på att utveckla turistprojekt. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 24, nummer 2007/08:N285. 12.25 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslår i denna budgetmotion omfattande satsningar på jobb i kommunerna. Vi avvisar också regeringens nedskärningar av statsbidragen, liksom de försämringar i försäkringssystemen som regeringen borde ha kompenserat kommunsektorn för. Vidare ingår en reform för att ge elever frukost i och en fortsättning av tillskottet avseende asylsökande barn. Inom utgiftsområdet föreslås också ett viktat statsbidrag för höjning av löner för kvinnor i offentlig sektor. Systemet skall gynna de kommuner som uppnår resultat i arbetet med att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor. För detta avsätts . I enlighet med finansieringsprincipen reglerar vi effekterna på kommunsektorns skatteintäkter för avvisandet av den kommunala fastighetsavgiften samt flera satsningar inom arbetsmarknadspolitiken och på socialförsäkringsområdet. Se även den separata motionen Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 25, nummer 2007/08: Fi268. 12.26 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Med anledning av förslag förändras saldot för statsbudgeten. Därmed påverkas statens lånebehov och som en följd av detta räntekostnaderna. Vi har baserat vår bedömning på de siffror som regeringen hänför till statsskuldens volym, vid härledning av ramnivån för statsskuldsräntorna (volym 2, UO 26, tabell 2.2 i budgetpropositionen), med en justering för det statliga ägandet. Regeringen har såvitt vi kunnat utröna inte i budgetpropositionen preciserat hur mycket inbetalningarna till staten från de statliga bolagen beräknas minska till följd av förslaget om utförsäljningar av statens aktieinnehav. Vi har därför inte i våra inkomstberäkningar tillgodogjort oss detta bortfall. I stället räknar vi bort saldoeffekten av utförsäljningarna vid beräkningen av räntekostnaderna och antar därmed en neutral finansiell effekt för staten på kort sikt. Sammantaget innebär detta för förslag att räntekostnaderna blir i princip oförändrade 2009 och högre 2010. är kostnaden oförändrad, då saldoskillnaden påverkar först efterföljande års upplåning. Effekter för statens finanser av jobbsatsning, miljarder kronor om inget annat anges39 /BKN:s kostnader , 5 procents ränta, miljarder kronor42 förslag avseende statens inkomster, skillnad mot budgetpropositionen, miljarder kronor58 Effekter för statens och den offentliga sektorns finanser av förslag, miljarder kronor där inte annat anges61 Budgeteffekter med anledning av upplåning till investeringar i stället för anslagsfinansiering, miljoner kronor63 förslag till skatteväxling, miljoner kronor75 Förslag till inkomstförändringar, miljoner kronor76 Effekter av regeringens förslag för kommunsektorn, miljoner Ekonomiska regleringar till följd av förslag, miljoner kronor83 förslag till utgifter, miljoner kronor84 Årlig produktivitetsutveckling, procent11 Figur 2. Bruttovinstandel12 Figur 3. Skillnad i månadslön 19732006, manliga privatanställda tjänstemän inom industrin mot kommunalanställda kvinnor, penningvärde.13 Figur 4. Inkomstutvecklingen för tre grupper inom makteliten, antal industriarbetarlöner.14 Figur 5. Fördelningspolitiska effekter av regeringens politik, enligt budgetpropositionen17 Figur 6. Minskade skatteintäkter på grund av fallande skattekvot, löpande priser23 Figur 7. Offentlig konsumtion som andel av BNP, 1950200531 Figur 8. Bostadsinvesteringar som andel av BNP, 1980200540 Figur 9. Arbetslöshet i procent av arbetskraften, och EU-1551 Figur 10. Offentlig konsumtion och investeringar i procent av BNP55 Figur 11. Förändring av privat och offentlig konsumtion 2007201056 Figur 12. Skatter och avgifter i procent av BNP, 2000201057 Figur 13. Budgetpropositionens bedömning av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld60 Figur 14. Offentliga sektorns nettoförmögenhet, miljarder kronor61 Den övergripande trenden noteras i olika sammanhang. Se till exempel Korpi (2002) The Great trough in unemployment: a long-term view of unemployment, inflation, strikes and the profit/wage ratio, , vol. 30, 3. Förändringar i kvoten vinster/löner redovisas i avsnitt 9, s. 405408. Trenden 19601980 är sjunkande, medan trenden 19801998 är stigande. I (2006) , diagram 47, presenteras vinstandelen i svenska företag 19532008 baserat på bruttovinst i förhållande till förädlingsvärde (från Nationalräkenskaperna). Två tydliga trender kan urskiljas sjunkande 19531980, växande 19802008. Vad lönerna beträffar konstaterade 1/1998 att var nere i löneandelar som gällde . Investmentbanken chefsekonom sammanfattar det internationella läget: Kapitalet har tagit hand om vinsterna på löntagarnas bekostnad. Och det kan skapa växande politiska spänningar framöver. Vinsternas andel av BNP är rekordhög, löneandelen rekordlåg (SvD 070103). Lönerapport löner och löneutveckling år 19962006, LO. TT 070112 och 070227, Direktörernas superlönelyft. Budgetdebatt 070920, snabbprotokoll 2007/08:3. , Sparbarometern, fjärde kvartalet 2006. Nordea, Förmögenhetskällan de svenska hushållens förmögenhetsutveckling, 2006. Siffrorna från Förmögenhetsstatistik (SCB, 2006). Den genomsnittliga nettoförmögenheten 2004 var för kvinnor mot 452000 för män. Siffrorna är respektive . (Tillgångar och skulder för kvinnor och män 2005, 2007). Förmögenhetsstatistik 2004 (SCB, 2006). Tillgångar och skulder för kvinnor och män 2005. Gini-koefficient samt andel av totalsumman för de som äger mest i varje tillgångsslag (2007). Värdet för hushållens sammanlagda ägande av börsnoterade aktier uppgick till . Rapporterat i 070312. Bilaga 3, tabell U.1, s. 23. 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Utgiftsområde 24, s. 24. SOU 2002:47, s. 81. The Social Benefits and Economic Costs of Taxation A Comparison of High- and Low-Tax Countries, , . Resultatet är bland annat, att de nordiska länderna har signifikant lägre fattigdomsnivåer, högre pensioner relativt lönenivån, bättre villkor för funktionshindrade, mer jämlik inkomstfördelning, mer jämställdhet mellan könen, högre andel som blir klara med gymnasie- och universitetsutbildning, högre medellivslängd och mycket lägre spädbarnsdödlighet, färre mord, mycket bättre resultat när det gäller olika miljömått. Enligt rapporten är det vidare för ett slående stort antal av de sociala indikatorerna så att inte bara hör till de sämsta av de 19 industriländerna, utan med betydande marginal kan rankas som det mest dysfunktionella landet. För en god sammanfattning av ett flertal studier, se till exempel Is the U.S. a Good Model for Reducing Social Exclusion in Europe?, , Post-autistic economics review, 40, 2006, s. 217. World Figures 2002 och 061013, 46 miljoner saknar sjukförsäkring i . Devereaux, Heels-Ansdell & Lacchetti (2004) Payments for Care at Private For-Profit and Private Not-for-Profit Hospitals: A and Meta-analysis, vol. 170, 12, s. 18171824. Enligt Employment Outlook var till exempel sysselsättningsgraden bland personer i , jämfört i EU-15, i och i . Sysselsättningen bland personer som saknar gymnasieutbildning var i jämfört i . Ungdomars etablering: Generationsklyftan 19802003. Beräkningarna bygger på antagande om månadslön på , vilket motsvarade medianlön i offentlig sektor enligt SCB. På denna lön har beräknats en årlig löneglidning på . Kostnaderna för a-kassa är beräknade utifrån en genomsnittlig ersättning, som var per dag 2005. Denna siffra hålls . Den genomsnittliga (kortsiktiga) nettoeffekten på det offentliga sparandet för en person som övergår till fullt subventionerad anställning blir , och för en person som övergår från a-kassa till anställning cirka 120000. Som synes är samtliga grundantaganden mycket försiktiga. Det finns till exempel anledning att tro att många nyanställda initialt kommer att ha löner under median. Det är alltså troligt att nettoeffekten för den offentliga sektorns finanser även på kort sikt blir väsentligt mindre än det som tas upp i budgetförslaget. Vi är medvetna om att denna effekt i själva verket till viss del går via ålderspensionssystemet. I det här sammanhanget budgeteras effekterna aggregerat som ökade intäkter för arbetsgivaravgifter. Nettoeffekten för det offentliga sparandet korresponderar på ett riktigt sätt med de angivna siffrorna, varför kostnaderna beskrivs rättvisande. Lämnad som kreditering med skatteanknytning (budgetens 8 000-konton). SOU 1996:158, och EMU, s. 84. Se exempelvis (1981) Towards an understanding of the costs of inflation i (red.) The Costs and Consequences of Inflation; Barro (1995) Inflation and economic growth, NBER Working paper 5326; (1992) A sensitivity analysis of cross-country growth regressions, AER vol. 82, 4; (1996) Inflation and growth: in search of a stable relationship, Federal reserve bank of review. Arai & Kinnwall (1998) Makroekonomisk stabilitet och tillväxt: en empirisk granskning, Ekonomisk Debatt, 2, pekar på en annan kausalitet: att länder med hög tillväxt tenderar att få ned inflationstakten. De drar också slutsatsen att desinflationspolitik leder till kortsiktiga kostnader utan att ge påvisbara långsiktiga intäkter i form av högre tillväxt. Det finns i stället relativt starka indicier på att en tillfällig höjning av arbetslösheten blir bestående i ekonomier med nominell pris- och lönestelhet. Samma typ av resultat (men för årtiondet innan) redovisas av (2007) Nya ekonomihandboken. Se diagram 80, s. 282, baserat på siffror från 1995. Här delas 64 länder upp i fem grupper, med grund i genomsnittlig inflationstakt 19801993. Den högsta genomsnittliga tillväxten visar sig då finnas i gruppen med en inflationstakt på 4,67,, följt av gruppen med en inflationstakt på 7,612,. Först därefter kommer gruppen med den lägsta inflationen. visar för ett stort urval av årliga observationer 19601972 att observationerna i gruppen med en inflation på uppvisade den högsta per capita-tillväxten. 2006/07:RFR1 En utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005. Sidan 10, våra kursiveringar. Se till exempel även avsnittet Allmän jämvikt, s. 3233 i , Penningpolitisk rapport 2007:1. Finansplanen, s. 47. Se även flera referenser i motionens kapitel Regeringens politik. Arbetslöshetsförsäkring, arbetsrättslagstiftning, fackföreningar. Howell et al (2007) Are Protective Labor Market Institutions at the Root of Unemployment? A Evidence, Capitalism and Society: vol. 2, 1. Citatet återfinns på s. 2. Författarnas uttryck är free market fundamentalism. Private affluence, public squalor. Tabell 6.27, vol. 1, s. 164. Regleras i princip via UO25. Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor. fall är något speciellt av flera skäl, inte minst en galopperande tillväxt under . Där har bruttoskulden minskat från av BNP till . Upplåning på grund av väg, spår- och bostadsinvesteringar som redovisats på annan plats i denna motion; samt därutöver större nettoutlåning från CSN med anledning av höjda studiemedel. Det sistnämnda påverkar statsbudgetens saldo men inte det finansiella sparandet. Skillnaden för statsbudgetens saldo är i förslag påfallande jämfört med budgetpropositionen. Som framgår av raden nedan finns dock stora poster i budgetförslag som påverkar saldot men inte det finansiella sparandet. Det gäller främst avvisandet av utförsäljningen av aktieinnehav i statliga bolag, för . Här finns även en periodiseringseffekt av förslag på höjd bolagsskatt. Till exempel väg E 18/20 delen ; väg E 4 delen Stora Åby ; E 22 delen Hossmo, Grödingebanan; i . Även och är exempel på lånefinansierade projekt. Budgetproposition 2008, s. 58. Med anslag menas den del som inte redan är avsedd för lån. För t.ex. 2008 omfattar järnvägsinvesteringar , men av det utgör redan lån. Följaktligen är anslaget på . Budgetproposition 2008, s. 38. Anslaget till utgiftsområde 22, Kommunikationer, minskas med detta belopp. tas motsvarande belopp upp som lån hos . Summan förs upp som en kostnad under utgiftsområde 22, Kommunikationer. Räntan är beräknad på enligt uppgifter från . Avskrivningstiden motsvarar enligt och uppgifter om driftlängd.