ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub442 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett treterminssystem. Det faktum att studenter bara förväntas studera, och därmed också är försörjda, innebär en rad problem för studenterna och för samhället. För de enskilda studenterna innebär det en ekonomiskt osäker situation, där de låga månadsinkomsterna dessutom i värsta fall ska räcka till att lägga undan för att försörja också det långa sommarlovet. De studenter som har turen att få ett jobb kan kanske försörja sig, men får å andra sidan ingen semester. Att sommaren är studiefri innebär också att utbildningen tar än vad som är nödvändigt, med konsekvenser för såväl individ som lärosäten. Dyra lokaler står outnyttjade stora delar av året. Möjligheten till helårsstudier skulle också innebära en högre genomströmning av studenter och på så sätt förbättra utbildningssystemets effektivitet. Det skulle även bidra till en minskad brist på arbetskraft inom många områden, till exempel sjukvården. En annan konsekvens av 40-veckorsåret är att det befäster en syn på studenten som ung, obunden och utan vuxenansvar. Att studenter åker hem till sina föräldrar och blir försörjda förekommer naturligtvis, men ligger långt från verkligheten för en stor andel av studenterna. Att utöka studieåret och införa en åretruntförsörjning skulle stärka studenternas sociala och ekonomiska trygghet, innebära stora samhällsekonomiska vinster samt hjälpa till att korrigera den stereotypa bilden av studenten.
mot · GV02Ub445 · 2007-10-03 00:00:00 — Barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Det finns många barn som lever i familjer med mycket knapp ekonomi och där familjen har svårt att få pengarna att räcka till. Dessa barn har samma rätt som alla andra barn till ett gott liv. Därför är den generella välfärden så viktig i vårt land. Alla barn ska ha rätt att bo i en bra bostad, anpassad efter familjens behov. Många barn i fattiga familjer lever i lägenhet i de allmännyttiga bostadsföretag som finns runt om i vårt land. Det är en bra boendeform som inte segregerar människor eller grupper av människor. Den borgerliga regeringens önskan om att sälja ut allmännyttan, för att göra bostadsrätter av stora delar av beståndet, innebär långsiktigt en risk för att endast familjer med god ekonomi kan bo kvar i det som då blir en bostadsrättsförening. Därmed är segregationen åter införd i svensk bostadspolitik och det anser jag inte är förenligt med vår generella välfärdspolitik. Vår svenska grundskola ska vara helt fri från avgifter, gratis för barnen både vad gäller lunch, studiematerial och andra kostnader. Det finns dock dolda avgifter som drabbar barn i fattiga familjer extra hårt. Busspengar och inträde till badhuset eller kostnader för skolresan är sådana dolda kostnader. Skolan kan då hävda att man arrangerar alternativa verksamheter på hemmaplan för de barn som inte har råd att följa med. Men med ett sådant förfaringssätt visar man tydlig skillnad mellan barnen i klassen, trots att vår målsättning är att alla ska ha lika möjligheter. Detta är inte acceptabelt. När skolan ska göra aktiviteter som kostar extra så ska detta tas ur skolans egen budget, inte från föräldrarna. Inte heller är det meningen att man helt ska avstå från externa aktiviteter då dessa fyller en viktig funktion. Därför bör varje skola ha ett budgetanslag med medel öronmärkta för den här typen av verksamhet.
mot · GV02Ub446 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte gått i gymnasieskola eller inte läst vid högskolan. De började arbeta direkt efter grundskola och har först i vuxen ålder känt behovet av fortsatta studier. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat och vuxenutbildning är ett bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets. Att få studera som vuxen innebär att man har ett helt annat fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet för de som inte, av skilda skäl, valde att fortsätta studera efter . Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder.
mot · GV02Ub447 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för entreprenörskap på alla nivåer för hela utbildningssystemet. En av nycklarna till att skapa sysselsättning och öka den ekonomiska tillväxten är att främja företagsamheten. Det innebär att genomgående behöver en tydlig entreprenörspolitik. Mycket handlar givetvis om sänkta skatter och mindre regleringar men också om att på flera områden uppmuntra till företagande. har haft en strategi för att få in entreprenörskap i utbildningen på alla nivåer. Detta mål lades till grund för den strategiska plan som Utdannings- og forskningsdepartementet utvecklade . Uppdraget är dubbelt: att framhålla entreprenörskap som mål i utbildningen och som strategi för inlärning och utbildning, samt att motivera och inspirera läroanstalterna, kommunerna och fylkena (länen) till att gemensamt planera och genomföra entreprenörskapsinriktad och innovativ utbildning. saknar en liknande strategi och det finns många områden där vi behöver fler entreprenörer. Inom utbildningar för vård, skola och omsorg så har inte entreprenörskapet en självklar plats. Bakgrunden är givetvis historisk med tanke på att dessa sektorer längre präglats av närmast offentliga monopol, men det framtida behovet ser som bekant annorlunda ut. behöver därför arbeta fram en strategi för entreprenörskap på alla nivåer för hela utbildningssystemet.
mot · GV02Ub449 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till nattdagis borde skrivas in i skollagen. God barnomsorg med minskade barngrupper, pedagogiskt utbildad personal samt allmän hög omsorgskvalitet är en nyckel för att våra barn ska kunna utvecklas, föräldrar ska kunna förvärvsbeta och även kvinnor göra karriär. Även föräldrar med obekväma arbetstider ska kunna garanteras att få tillgång till detta. Denna service är vanligen kostsam, men nödvändig i ett samhälle där alla inte arbetar på traditionella arbetstider eller där alltfler föräldrar är ensamstående. Enligt undersökning 2005 erbjuder ungefär varannan kommun barnomsorg , nätter och . I 60 kommuner finns efterfrågan, men inga nattdagis i bruk. Men denna möjlighet att finna ett fungerande nattdagis varierar stort i dagens . Huruvida kommuner ska vara skyldiga att ordna barnomsorg även , och nätter ska nu avgöras av Regeringsrätten och kan komma att få stor betydelse för alla kommuner. Bakgrunden är föräldrar som fått barnomsorg indragen och överklagat till både länsrätt och kammarrätt. Ärendet ska nu avgöras i högsta instans. I skollagen står förvisso redan att kommunen är skyldig att ordna förskoleplatser i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, men trots detta nekas många nattarbetare detta.
mot · GV02Ub451 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för den kommande översynen av läro- och kursplan utreda förutsättningarna för att inrätta en artkanon i . Svenska ungdomar bör få lära sig mer om naturens olika arter. Om skogen blir fylld av al och tall istället för bara träd skulle fler inse vikten av biologisk mångfald. hyllas minnet av stort runt om i . Även Skogsmulles 50-årsfirande går av stapeln 2007. Men i och Skogsmulles land växer många barn upp utan att känna till de vanligaste fåglarna, träden, blommorna, svamparna, insekterna, bergarterna och fiskarna vi har omkring oss. Detta är en nyfattigdom som vi behöver göra något åt. En viktig reform vore att inrätta en så kallad artkanon i den svenska skolan. Detta skulle innebära att alla skolbarn ges en grundkunskap om de vanligaste arterna i naturen runt omkring oss. Kan barnen namnen på några vanliga fåglar, blommor, träd och insekter blir det roligare att vara ute i skog och mark. Skogen blir fylld av al och tall i stället för bara träd. Det är viktigt att vi ger barnen nycklar för att kunna stiga in i naturens mångfald. Och ännu viktigare, förstå den. Så att det inte bara uppfattas som något grönt omkring oss ett område som ännu inte hunnit bli asfalterat eller bebyggt. Eller att en svala är just en svala. Att få veta att den faktiskt har varit borta på andra sidan jordklotet över vintern och flyger hem till oss för att föda sina ungar. Vetskapen om att ungarna föds upp med mygg som kalasmat gör myggorna kanske lite mer uthärdliga så här . Även om det nu är en hetare miljödebatt än på mycket länge så är det paradoxalt lätt att själva naturen glöms bort. Det handlar mycket om kurvor, mål och procentsatser. Vi får inte glömma bort varför kampen faktiskt förs. I skolan lär vi ut multiplikationstabeller och läsförståelse. Kunskaper om naturen borde vara lika självklara. Lärandet är en aktiv och levande process, där individen själv skapar sin kunskap. Den naturvetenskapliga arbetsmetoden med hypoteser, undersökningar, resultat och slutsatser är en bra struktur för kunskapsinhämtandet. Viktiga ingredienser för lärandet är att det är lustfyllt, med en nyfiken och frågande attityd. Regelbunden utomhuserfarenhet i skiftande miljöer, årstider och sammanhang leder till bra kunskap. Det kan vara konkreta faktakunskaper som fördjupas och ger förståelse. Men kunskap handlar också om färdigheter, att till exempel hantera håven eller luppen på rätt sätt. En fjärde kunskapsform är förtrogenhet, en dimension av kunskap som är intuitiv och står nära de sinnliga erfarenheterna. Regeringen borde se över hur man kan ge bättre kunskaper om naturen så att de vanligaste djuren och växterna känns igen. Det kan göras inom ramen för den kommande översynen av läro- och kursplanen.
mot · GV02Ub452 · 2007-10-04 00:00:00 — Fribeloppet för lånedelen i studiemedlet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett avskaffande av fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet. Fribeloppet är den maximala inkomsten av tjänst, näringsverksamhet eller kapital en student får ha per halvår utan att studiemedlet minskas. Om en student tjänar mer än fribeloppet minskas studiemedlet, både bidragsdelen och lånedelen, med hälften av det överskjutande beloppet. Avseende bidragsdelen av studiemedlet är detta en rimlig konstruktion eftersom en student som tjänar stora summor pengar knappast är i behov av eller är berättigad till bidrag av det offentliga för sitt uppehälle. Ett bibehållande av fribeloppet i denna del är önskvärt och nödvändigt. Fribeloppet bör dock avskaffas för den del av studiemedlet som är ett lån. För lån tagna mellan och baseras återbetalningen på inkomsten och den återstående skulden avskrevs . Detta gjorde att även detta äldre lån hade inslag av bidrag och ett fribelopp hade även i detta fall viss legitimitet. är studielånet ett annuitetslån som har en återbetalningstid . Eftersom detta då i de allra flesta fall kommer att betalas tillbaka förefaller det märkligt att även detta skulle omfattas av begränsningar av den inkomst en student kan ha vid sidan om sina studier. Fördelarna med att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet är två. Först och främst är det rimligare att ett lån inte påverkas negativt av att låntagarens inkomst förändras positivt. Dessutom kan möjligheten att arbeta ge värdefull erfarenhet för framtida jobbsökande.
mot · GV02Ub453 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hemspråksundervisning. Rätten till ett eget språk är en omistlig del av livet och den egna identiteten. De barn med utländska föräldrar som växer upp i måste få möjlighet till hemspråksundervisning. Skälen är många, inte bara för att kunna tala med och förstå den egna släkten, utan också för att det befrämjar den egna personliga utvecklingen så starkt. All forskning visar att om man lär sig sitt eget hemspråk, blir inlärning lättare inom övriga skolämnen. Hemspråksundervisning är i många fall en i att elever klarar skolan på ett bättre sätt och kan prestera högre resultat. Rätten till hemspråk finns i men faktum är att väldigt många kommuner inte fyller sitt ansvar med möjligheten. Även om bristen på hemspråk är tydlig är den inte tillräckligt prioriterad av kommunerna.
mot · GV02Ub455 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i högskoleförordningen för lärarutbildningar. Vi socialdemokrater bygger vår politik på övertygelsen om alla människors lika rätt och värde. Alla människor ska få välja samlevnadsform utan att riskera diskriminering och utanförskap. Vi står för en politik där varje människa ses som individ med rätt att utvecklas på egna villkor och ingå i en arbets- och samhällsgemenskap på lika villkor tillsammans med andra. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats. Därför fortsätter vi att arbeta för sexuellt likaberättigande. Det är inte längre självklart i att alla tillhör samma kultur eller har samma livsstil. drabbas många människor av diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, kön, funktionshinder eller sexuell läggning. Det är därför viktigt att man som ung vet att man med förtroende ska kunna vända sig till sin lärare och annan elevvårdspersonal och vara säker på att man möts av professionella och kunniga människor. Lärarstuderande är i bästa fall ett representativt urval av den svenska befolkningen. Detta innebär också att lärarstuderande kan bära på mer eller mindre starka fördomar mot homo- och bisexuella och transpersoner. En fråga som är helt central här är hur man i lärarutbildningen klarar av att undanröja fördomar så att inte elever i det svenska obligatoriska skolväsendet framgent riskerar att möta lärare med bristande kunskaper eller rent av lärare med uttalat negativ inställning till homo- och bisexualitet. De blivande lärarna bör lära sig hantera de vanligaste förekommande fördomarna om homo- och bisexualitet. Samhällets syn på homo- och bisexuell kärlek såsom jämställd med heterosexuell kärlek är den syn som lärare förväntas ge uttryck för. Därför bör kunskap om homo- och bisexuella samlevnadsformer ingå som en del av lärarexamen. Regeringen bör av samma anledning också verka för att myndigheter och institutioner medvetet och aktivt arbetar för att förbättra utbildningen så att homo- och bisexuella och transpersoners livsvillkor tydligt belyses för blivande lärare på ett objektivt sätt. i (s)
mot · GV02Ub456 · 2007-10-04 00:00:00 — Religiösa friskolor motverkar elevernas rätt till en allsidig och objektiv undervisning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skärpa reglerna för religiösa (konfessionella) friskolor. Trots att vi i har skiljt på religion och stat, och menar att religiös uppfattning är en privatsak tillåts ändå företag och samfund att starta och driva religiösa friskolor som finansieras med allmänna skattemedel. går ca 9000 barn och ungdomar i en religiös friskola, vilket är en ökning med på en tioårsperiod. Att samfund som har en helt annan samhällssyn och värdegrund än vad skollagen ger uttryck för ges möjligheter att starta en friskola skickar en signal att samhället inte sätter barnen i främsta rummet. Det är ett svek mot barnen om religiösa sekter tillåts bedriva förskolor, skolor och fritidsanläggningar som stänger in barn i en begränsad tankevärld. Elevernas möjligheter att lära sig att kritiskt granska samhället kan begränsas om skolan styrs av en huvudman som har sin utgångspunkt utifrån en trosuppfattning. Indoktrinering som lätt blir fallet på flera av dessa skolor är också ett problem utifrån läroplanens mål om kritiskt granskande. Det är viktigt att värna om det enskilda barnets rätt till en allsidig kunskap men också skolan roll att förankra de demokratiska värdena, i syfte att utveckla demokratiska samhällsmedborgare. En del av undervisningen som är obligatorisk är den allmänbildande sex- och samlevnadsundervisning, inklusive information om preventivmedel som alla elever har rätt till, vilken riskerar att uteslutas helt på vissa religiösa friskolor just på grund av den livsåskådning som står bakom skolorna. Religiösa friskolor bidrar till ökad segregation och motverkar elevernas rätt till en objektiv och allsidig undervisning. Genom skärpta regelverk och uppföljning vill jag öka insynen. Ytterst ska de offentliga stöden kunna dras in.
mot · GV02Ub457 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättigheter för elevskyddsombuden. Arbetsmiljöarbetet på svenska arbetsplatser är oerhört viktigt, skyddsombuden har långtgående arbetsuppgifter och rättigheter. Detta är viktigt utifrån att det är skyddsombuden som ska se till att reglerna på arbetsplatserna efterföljs och att arbetet blir så säkert som möjligt. Men för barn och ungdomar, på den stora arbetsplats som skolan utgör, finns det inte några rättigheter för de elevskyddsombud som finns. Trots att barn och ungdomar tillbringar den största delen av sin vardag i skolan så har de svårt att påverka sin egen arbetsmiljö. Därför behövs det elevskyddsombud på skolorna. Det gäller så väl de kommunala som de fristående skolorna. Den psykosociala arbetsmiljön i skolan är ofta stressande, många elever kan vittna om att deras arbetsdag präglas av stress både i skolan och , med läxläsning. De lokaler som skolan inryms i bevistas ofta mest av barn och ungdomar, omklädningsrum, korridorer och liknande utrymmen. Då är det viktigt att barnens ombud, elevskyddsombuden, har möjlighet att påverka verksamheten. Dagens elevskyddsombud har närvaro- och yttranderätt i skolans skyddskommitté, men de har inte förslags- och rösträtt. Eleverna har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det är rimligt att eleverna får lika många representanter som personalen, då eleverna är i majoritet på arbetsplatsen. Även rättigheten att stoppa ett arbete som innebär en omedelbar och allvarlig fara för andra elevers liv och hälsa borde förstärkas för elevskyddsombuden. En möjlig väg vore att börja med att elevskyddsombuden får rätt att kortvarigt stoppa ett arbete och att sedan omgående samråd i skyddskommittén ska äga rum. Den del av befolkningen i som är vuxen måste släppa in barn och ungdomar i samhället för att de ska få möjligheter att göra sin röst hörd och för att de ska se att det har betydelse om man själv engagerar sig. Detta är oerhört viktigt för vår svenska demokrati.
mot · GV02Ub458 · 2007-10-04 00:00:00 — Insyn och öppenhet i fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn och öppenhet i fristående skolor. Skolan är en viktig del av samhället och samhällsutvecklingen. Det är i skolan som grunden läggs för goda samhällsmedborgare. Det ställer stora krav på skolans organisation, lärarnas kompetens och att ansvariga beslutsfattare inte ser skolan som en isolerad ö i samhället. Vi vill se en skola som har en pågående utvecklingsprocess och en skola som förbereder eleverna för ett vuxenliv i ett demokratiskt samhälle. Om vi ska kunna förbättra skolverksamheten, måste vi vara medvetna om vilka behov av utveckling som faktiskt finns i den. Kommunerna har ansvar för att samtliga skolpliktiga barn ges en god skolgång. är det svårt att leva upp till det ansvaret eftersom man inte kan följa samtliga skolpliktiga barns utveckling. De fristående skolorna har skapat ett skolväsende dit den kommunala tillsynen inte når. Därför bör vi se till att friskolor som etablerar sig i kommunerna ska förbinda sig att ingå i den uppföljning och utvärdering som de kommunala skolorna ingår i. De friskolor som etablerar sig ska också förbinda sig att tillämpa samma öppenhet, exempelvis vad gäller insyn och meddelarskydd, som gäller i den kommunala skolan.
mot · GV02Ub459 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tandhygienister och tandhygienistutbildning. Tandhygienist är en efterfrågad yrkesgrupp i vårt samhälle. I dagens tandvård blir det förebyggande arbetet allt viktigare. I paritet med detta blir också tandhygienisternas roll mer och mer viktig. Det är därför angeläget att bevara den tandhygienistutbildning som sker på åtta platser i landet. Det årliga intaget av studerande är cirka 200 elever. Tandhygienistutbildningen innehåller till viss del klinisk verksamhet, vilket för del är . Folktandvården har bedrivit denna form av verksamhet. Under den första terminen i utbildningen görs ingen praktik ute i verksamheten. Under andra, tredje och fjärde terminerna däremot sker klinisk handledning i varierande omfattning beroende på var i utbildningen studenten befinner sig. Uppskattade kostnader för Folktandvården när det gäller den kliniska handledningen är ca , och för andra, tredje respektive fjärde terminen. Detta ska jämföras med den ersättning som Folktandvården får och som är respektive och per student. Sammantaget innebär detta att en klinik har en kostnad motsvarande ca för sin student , medan ersättningen som utgår är . Mellanskillnaden, dvs. får Folktandvården själv stå för. Skillnaden beror främst på förlorade patientintäkter som handledning pågår. Detta i sin tur leder till svårigheter när det gäller högskolans möjligheter att få praktikplatser för sina studenter. Det är viktigt att tandhygienistutbildningen inte hotas vid någon eller några av landets högskolor så att det uppstår brist på tandhygienister.
mot · GV02Ub460 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiebidragssystemet. Det finns aktuella rapporter som visar på att barnfattigdomen ökar i vårt land, och att barn och ungdomar kostar mycket pengar under sin uppväxt är väl känt. Barndomen har förlängts i , då vi har byggt ut utbildningssystemet till att i normalfallet omfatta först grundskola och därefter gymnasieskola. Dessa omständigheter, som är bra både för barns och ungdomars utbildningsnivå och för landet i stort, innebär dock högre kostnader än vad som var fallet. Dessa kostnader hamnar i familjen och kan bli nog så kännbara, inte minst för de föräldrar som är ensamstående. Det är positivt att utbildningsväsendet har förändrats så att alla ungdomar läser på gymnasiet. Att skaffa sig en ordentlig utbildning innebär att man har bra möjligheter när man träder in i vuxenlivet, oavsett om man väljer att gå ut i yrkeslivet eller att studera vidare. Vad avser den ekonomiska sidan av studierna så får barn barnbidrag . En ung människa får studiebidrag av året. Detta har utökats , tidigare gällde endast . Men varje ung människa har kostnader, för kläder, mat, resor och fickpengar. Detta innebär att den ungdom som är har mindre pengar att röra sig med än den som är . Då blir det familjen i övrigt som får stå för de kostnader som inte täcks av studiebidraget. Detta förhållande är inte acceptabelt, de barn som har lågavlönade föräldrar får inte alls samma ekonomi som de som har en familj med goda inkomster. Det är därför angeläget att se över konsekvenserna av att studiebidraget är olika för barn som är under respektive .