ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ405 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för djur i djurparker. Traditionen att hålla djur i fångenskap för människors blotta nöje kan spåras f.Kr. i . Den kinesiska kungen anlade då en park som var öppen för allmänheten. Den första parken i västerlandet som var öppen för allmänheten var den i i . sågs vilda djur mer eller mindre som förbrukningsvaror från kolonierna som skulle visas upp på ett för människor underhållande sätt. Den moderna djurparksfilosofin som formades av i betonade dock att djuren skulle få större inhägnader och att samlingarna också skulle vara av vetenskapligt intresse och främja avel av sällsynta djur. Men grundidén för såväl dagens som gårdagens djurparker är dock densamma, det vill säga att roa, skrämma, fascinera och överraska människan. De traditionella djurparkerna utgår generellt sett från människans perspektiv och inte djurens intresse. Detta måste ändras. Djurparksdjuren måste mer kraftfullt omfattas av djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2§) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4§). Visst kan det vara acceptabelt att vilda djur hålls i särskilda djurparker för forskning och för att öka kunskapen om djuren för oss människor. Det gagnar också de enskilda djurindividerna. bör dock de traditionella djurparkerna fasas ut. Det är fullkomligt oacceptabelt med djurparker som är gjorda för att underhålla människor med vilda djur utan hänsyn till djurens egen hälsa och naturliga beteenden. Vilda djur mår ofta inte bra av att leva i fångenskap. Ett typiskt tecken är att de ägnar sig åt ett utdraget och enformigt beteende eller medvetet gör sig illa.
mot · GV02MJ406 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Denna motion uppmärksammar de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur som har sin zoologiska hemvist i vårt land, såsom hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Föreställning efter föreställning måste dessa djur utföra cirkusnummer som människor tycker är underhållande. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen, och de blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusar av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkus förbjudits. bör följa denna utveckling. Strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas.
mot · GV02MJ407 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att burhållning av hönor för äggproduktion ska förbjudas. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. Enligt den svenska djurskyddslagen skulle värphönsen vara ute ur burarna 1999. , länsstyrelser och kommuner har arbetat intensivt för att få hönsen ur de förbjudna burarna. De flesta hönsen är dock fortfarande kvar i burarna. av de svenska värphönsen lever dessutom i burar utan rede, sittpinne och sandbad, även om flera stora livsmedelskedjor beslutat att inte saluföra ägg från höns i förbjudna burar. Burarna är förbjudna enligt djurskyddsförordningen men vissa svenska äggproducenter väljer ändå att bryta mot förbudet. Dessa djur får aldrig se dagsljus, sträcka ut sig eller värpa naturligt. De stressas i burarna, hackar och drabbas av diverse åkommor på grund av den ohälsosamma miljön. Svensk djurskyddslag måste på allvar gälla även för hönorna. Burhållning av hönor för äggproduktion bör dessutom förbjudas.
mot · GV02MJ408 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbilda herdehundar som skydd mot rovdjursangrepp på boskap. Debatten om rovdjurens vara eller inte vara rasar i . Det är viktigt att behålla en livskraftig stam av olika rovdjursarter med såväl samhällelig som statlig nolltolerans mot tjuvjakt på varg, lodjur och björn som skyddet för tamboskap bör öka. Utöver finansiellt stöd för förbättrade stängsel och mer effektiva inhägnader bör också nya grepp testas. I många länder har så kallade herdehundar skyddat tamboskap och används fortfarande framgångsrikt. På den afrikanska kontinenten skyddar anatoliska herdehundar boskapen från geparder. Samma typ av kraftiga hund nyttjas för samma ändamål i där den patrullerar runt fårhjordar. Några vanliga vakthundsraser som används utanför för att vakta tamdjur utöver denna är den italienska maremmano-abruzzeze och kaukasisk herdehund. Enligt Viltskadecenter kan vakthundar användas för mindre fårflockar om fåren håller ihop. Metoden bygger på att hunden ser, hör eller känner lukten av ett rovdjur och sedan ger skall eller jagar bort djuret i fråga. För att detta ska fungera krävs öppna betesmarker så att hundarna upptäcker rovdjuret . Metoden fungerar bäst i flockar som inte överstiger 100 till 200 får. Viltskadecenter har även inlett ett samarbete med Världsnaturfonden (WWF) som stöttar liknade projekt i med andra hundraser. Även och har visat stort intresse. () har kommenterat användningen av herdehundar mot rovdjursangrepp i ett remissvar till . Där framhävs de internationella erfarenheter som finns som SKK påpekar att det saknas nödvändiga träningsmetoder i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02MJ409 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbilda kvinnofridshundar. I kampen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor finns det många bra förslag som larmsystem, fotbojor, besöksförbud, kommunarrest och tårgaslicens. Men frågan är om inte en väl utbildad hund också skulle kunna innebära en större säkerhet. Hunden är för många kvinnor en trygghetssymbol som skulle kunna utgöra en betydande faktor vad gäller att skydda utsatta kvinnor. Hundar används framgångsrikt inom kriminalvård, tull och polis. Staten skulle även kunna utbilda kvinnofridshundar för särskilt utsatta kvinnor som länge utsatts för övergrepp. För hotade kvinnor skulle en utbildad hund kunna innebära skillnaden mellan en vardag i frid eller rädsla. Staten skulle kunna initiera pilotprojekt på detta område som ett försök. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02MJ410 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av ett pantsystem för cigarettfimpar. Vi vill alla ha en snygg och städad omgivning. Men i många delar av vårt samhälle har det börjat drälla av cigarettfimpar på gator och torg. Cigarettrökarna verkar ha fått allt svårare att hitta papperskorgarna sedan rökstoppet på krogarna infördes. Ett enkelt och effektivt sätt att få bort fimparna från gator och torg vore att införa ett pantsystem för fimpar. Detta skulle i första hand uppmuntra rökarna att ta ansvar för sina fimpar och lämna tillbaka dem till framtida insamlingsstationer, men även andra personer skulle få ett incitament till att hålla våra gator och torg rena från fimpar. Ett sådant system skulle även höja priset på cigaretter, vilket dessutom skulle bidra till en ökad folkhälsa genom att färre får råd att röka. Jag lade under förra riksdagsåret en motion i detta ärende som behandlades av miljö- och jordbruksutskottet och avslogs av kammaren med argumentationen att den befintliga lagstiftningen till fullo tillgodoser problematiken. kan var och en själv vid en enkel okulär besiktning konstatera att så ej är fallet. Det stämmer säkert att en dialog har förts mellan departementet och olika producenter och att det står klart att frågan är ett gemensamt ansvar. Så har det även varit på ett stort antal områden, t.ex. när det gäller aluminiumburkar för dryck. Trots detta har det ofta behövts att lagstiftarna tar till orda och åtminstone hotar med lagliga åtgärder för att producenter skall vakna till liv och inse sitt ansvar. Efter förra årets motion har jag blivit kontaktad av ett stort antal organisationer och personer som på olika sätt arbetat med frågan, från Håll Rent till olika konstruktörer av fimpåtervinningssystem. Klart är att frågan är levande och av många upplevs som mycket aktuell. Det som behövs är att lagstiftaren, dvs. , tar frågan på allvar och ger regeringen i uppdrag att utreda frågan. Resultatet skulle bli renare och mera välstädade gator och torg i våra samhällen samt friskare människor. Och vem vill inte ha det?
mot · GV02MJ411 · 2007-10-03 00:00:00 — Minskat regelkrångel vid morotsodling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska regelkrånglet vid morotsodling. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna i pappersarbete. För morotsoldling gäller: 14 regelverk inom jordbruksområdet, 15 regelverk inom miljöområdet, 13 informationskrav för grönsaksproduktion, 15informationskrav för utsäde och 20 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GV02MJ413 · 2007-10-04 00:00:00 — Utökade möjligheter för en god fiskekontroll tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god hushållning av havets resurser. Biologisk mångfald i våra hav är en viktig framtidsfråga. Många arter i våra hav är hotade och där kan man särskilt nämna torsken och ålen. Övergödning och överfiske har varit ett problem och därmed utgör forskningen tillsammans med en god kontroll en viktig del för arternas överlevnad. har ansvaret för kontrollen av fisket och därmed ett stort ansvar för att säkerställa att tar sitt ansvar för den biologiska mångfalden i haven och våra tilldelade kvoter inom EU:s fiskeripolitik. Därför måste kontrollmekanismernas resurssituation ständigt övervakas. Svenska konsumenter behöver känna tillit till marknadens och politikens förmåga att säkerställa arternas framtida fortlevnad, där information, forskning och kontroll av arters levnadsförhållanden en viktig för trygga konsumenter.
mot · GV02MJ415 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i strandskyddslagstiftningen som syftar till att strandskyddet ska differentieras. Det är viktigt att det generella strandskyddet bevaras i , detta för att stärka allmänhetens tillgång till stränder och strändernas naturvärden. är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. Det uppenbara behov av ett starkt strandskydd som kan finnas i exempelvis delar av eller andra attraktiva kustområden runt är inte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade eller mindre attraktiva kustområden. Ett problem i den nuvarande strandskyddslagstiftningen är bristande legitimitet, främst på grund av att samma bestämmelser gäller för alla slags stränder, oavsett ianspråktagande och bebyggelsetryck. Strandskyddet är inte tillräckligt i vissa delar av landet som det är alltför strikt i andra. Den nuvarande strandskyddslagen ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset av att bevara och behovet av att skapa utveckling. En större flexibilitet i strandskyddslagstiftningen efterfrågas i många glesare bebyggda områden i där tillgången till stränder ofta är god. Glesbefolkade kommuner finns i och Bergslagen, områden med många sjöar och långa strandsträckor som behöver tillväxt. Det är angeläget att vända trenden genom att bl.a. ge bättre förutsättningar för användning av dessa resurser. Strandnära boende är en sådan tillgång. Det handlar om att kunna erbjuda attraktiva tomter och med det kunna attrahera flera att flytta till och bo i glesbefolkade kommuner. Regioner och kommuner ska kunna skapa tillväxt och utvecklas utifrån egna resurser och efter egna prioriteringar. Därför finns det anledning att se över om reglerna rörande strandskydd ska utvecklas så att de blir mer flexibla och utgår från regionala och lokala prioriteringar och beslut allt till gagn för lokal och regional utveckling. Förändringen bör gälla alla berörda kommuner, dvs. glesbebyggda områden med särskilt god tillgång på stränder.
mot · GV02MJ416 · 2007-10-03 00:00:00 — Kamphundar och deras ägare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot kamphundar. De s.k. kamphundarna har blivit väldigt populära i vissa kriminella grupper och används ofta som ett vapen av sin ägare. Ofta förekommer dessa hundar i städer och förorter. Antalet pitbull- och bullterrier har ökat , och dessa hundar blir mordvapen om de hamnar i fel ägares händer. Oroande uppgifter förekommer att dessa grupper tränar sina hundar på andra djur. När hundarna tränas på detta sätt blir de ett verkligt hot mot människor och andra djur. I djurskyddsförordningen § 19 finns följande: Det är förbjudet att inneha eller genom avel frambringa hundar som har extremt stor kamplust, blir lätt retade och biter, bara med svårighet kan förmås avbryta ett angrepp och har benägenhet att rikta sitt kampintresse mot människor eller andra hundar. Denna paragraf är i stort verkningslös. Många uppfödare kan med gott omdöme förklara att de inte avlar fram kamphundar. Det är korrekt. Denna typ av hund blir en kamphund först när ägaren gör den till en sådan genom felaktig behandling och genom träning. Det är väldigt svårt för polisen att avgöra om hunden omfattas av § 19 eller om det är en s.k. tillfällighet att något har hänt. Polisen måste få en klarare lag om vad som gäller vid ett omhändertagande av kamphundar. Polisen måste kunna beslagta dessa hundar om det visar sig att ägarna använder hunden till att skrämma och hota folk eller om de låter hunden anfalla andra djur i rent träningssyfte. Ägare som inte klarar av sitt ansvar måste också kunna få hundförbud. Det är helt orimligt att samma person kan träna upp den ene kamphunden efter den andre. Man borde också överväga att införa någon form av hundkörkort, där ägaren fick grundläggande kunskaper om hunduppfostran och informerades om förbudet mot att kamphundsträna sin hund.
mot · GV02MJ418 · 2007-10-03 00:00:00 — Kaloriinnehåll i godis och snacks tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kaloriinnehåll i godis och snacks. Övervikt och fetma riskerar att bli ett ännu större folkhälsoproblem . Vanliga följder av detta är diabetes och kärlsjukdomar. Dessutom kryper överviktsproblemen ner i åldrarna. Övervikt är en följd av våra levnadsvanor. Bristen på fysisk aktivitet och felaktiga matvanor är den direkta orsaken till övervikt. Mycket kring dessa problem har handlat om fettkonsumtion. har också glädjande nog konsumtionen av socker lyfts i problematiken. Enkelt uttryckt är en minskning av fett- och sockerkonsumtionen en av nycklarna till hälsosammare matvanor. För att kunna äta rätt är det självklart viktigt med information om vad som är bra matvanor och vilka som är sämre. För att jag som konsument skall kunna välja rätt produkter är det väsentligt att det finns tydliga innehållsdeklarationer på det jag skall äta eller dricka. Av deklarationen bör framgå fetthalt, sockermängd och kaloriinnehåll. Förutom matvaror bör även godis, snacks och läsk omfattas av sådana innehållsdeklarationer. Där det är möjligt bör alla matvaror inklusive snacks, godis och läsk förses med innehållsdeklarationer om fetthalt, sockermängd och kaloriinnehåll.
mot · GV02MJ420 · 2007-10-04 00:00:00 — Nationellt ansvar för miljöövervakning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , i likhet med , och , bör omfattas av det nationella ansvaret för miljöövervakning. är landets fjärde största sjö och ingår i flera sammanhang i det nationella begreppet de fyra . har stor betydelse i flera avseenden: stort intresse för friluftslivet stor inverkan på vattenkvaliteten i Fram till kring omfattades alla de fyra av ett nationellt ansvar för miljöövervakningen. Därefter lyftes bort från det nationella ansvaret med motiveringen att det fanns ett vattenvårdsförbund som svarade för samordnad recipientkontroll. finns vattenvårdsförbund även i de övriga tre . Den samordnade recipientkontrollen ersätter inte hela den vattenrelaterade miljöövervakningen. Eftersom recipientkontrollen finansieras av företag och kommuner som påverkar vattenmiljön genom utsläpp från punktkällor måste kontrollen också begränsas till sådana parametrar som påverkas av medlemmarnas verksamheter. I en sjö som finns dock ett stort behov av att göra andra studier av miljöförhållanden som inte påverkas av de större punktutsläppen i tillrinningsområdet. Enligt principen om förorenarens betalningsansvar (polluter pays principle) åligger det de lokala intressenterna att ansvara för kostnaderna för miljöövervakningen av . Ett område av storlek har dock ett mycket större upptagningsområde än direkt angränsande tillrinningsområden. Bland annat måste den luftburna nedsmutsningen ses som en stor källa till de föroreningar som drabbar , där det inte finns några tydliga punktkällor till utsläppen. bör därför, i likhet med , och , omfattas av det nationella ansvaret för miljöövervakning.
mot · GV02MJ421 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en permanent lösning på hur eftersöksarbetet ska finansieras. är det många frivilliga som över landet hjälper till med eftersök av trafikskadevilt. De gör en enorm insats och får ingen ersättning för detta. har en temporär ersättning från staten blivit möjlig, men för att visa på att man anser att detta arbete är viktigt och att ersätta dem som går från sitt ordinarie arbete, är det viktigt att ta fram en permanent finansiering för detta frivilliga arbete som vi var och en är så tacksamma för.
mot · GV02MJ422 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på generella regelverk för hållande av farliga och giftiga ormar i privathem eller allmänna lokaler. har det blivit alltmer populärt att inneha reptiler av olika slag som husdjur. Många arbetar mycket seriöst med sin hobby och gör allt för att sprida kunskap inom området. Det blir alltmer vanligt att man går samman och bildar föreningar på såväl nationell som lokal nivå. Men som inom alla områden finns det företeelser som går över gränsen till vad man ur ett allmänt perspektiv kan uppfatta som acceptabelt. Vissa kommuner har ett totalt ormförbud, andra ger tillstånd till innehav av alla ofarliga ormar men i de flesta kommuner är det helt fritt att inneha ormar, oavsett om ormarna är ofarliga eller farliga. Giftormar är ett alldeles speciellt problem. har det i dykt upp en mängd olika arter som kan betraktas som de allra farligaste. Ett av de problem som finns rör möjligheten till behandling med serum när olyckan är framme. Det är näst intill omöjligt för alla sjukhus att hålla full uppsättning med färskt serum vid alla tillfällen och många av dessa ormars gift är så starkt att behandlingen måste sättas in senast . har Giftinformationscentralen tagit emot 22 samtal om människor som blivit bitna av exotiska giftormar. Det kan jämföras mot 2006 då 23fall rapporterades in . Att förbjuda människor att utöva sin hobby tycker jag vore fel. Men ur ett samhälleligt perspektiv, både av hänsyn till andra människors oro och ur en säkerhetsaspekt, bör innehavet ske under kontrollerade former. Det är inte orimligt att ställa krav på generella regelverk för hållande av giftiga ormar. Liksom i vissa kommuner bör det i alla kommuner införas en tillståndsgivning för att inneha giftormar i privathem eller annan lokal.