mot · GV02MJ449 · 2007-10-02 00:00:00 — Denna uppdelning har gjort att ansvaret för uppföljning av mål och insatser brustit. I satsningen sammanförs tidigare anslag till Energirådgivarna och stöden för energieffektiviseringar och förnybar energi. Vi tillför dessutom extra resurser på sammanlagt . Stimulera energieffektivisering genom att införa vita certifikat, som ålägger elleverantörer att effektivisera en av regeringen beslutad procentandel av vad de säljer. Det innebär att alla eldistributörer måste leverera en viss mängd energieffektivisering. På så vis skapas en marknad för handel med effektiviseringsåtgärder. Företagen kan antingen själva ansvara för energieffektiviseringen eller köpa certifikat av andra, exempelvis bostadsföretag eller företag, som har energieffektiviserat. Rörlig eltaxa bör införas. Alla fasta elavgifter borde slopas och elräkningen borde endast innehålla uppgift om priset per förbrukad kilowattimme, vilket skulle tydliggöra slöseri med el. Priset skulle alltså vara summan av nätavgifter, elpris och skatter. Detta skulle vara möjligt genom att elleverantörer och nätbolag sinsemellan gör upp kostnaden för att använda nätet. Ett sådant system med enbart en rörlig eltaxa borde införas för alla åretruntboenden och fasta näringsinrättningar. 12.4Timvis mätning av el Ett lagförslag bör möjliggöra för alla hushåll som så önskar att få timvis avläsning av sin elförbrukning. På flera håll har energibolag genomfört timvis avläsning av elförbrukning för konsumenten. Det är ett utmärkt sätt att ytterligare stimulera konsumenten att styra sin elförbrukning och öka motivationen för effektivisering. Då fjärravläsning av elmätare är ett problem för de elöverkänsliga bör det beaktas av nätbolagen. Bostads- och servicesektorn står för av energianvändning. När det kommer till att nyproducera bostäder med lägre energiförbrukning finns utvecklad teknik. Trots detta sker nybyggnation oftast enligt konventionella principer och med traditionella värmekällor. För stimulans av byggande av energisnåla hus aviserar vi ett nytt anslag på med syfte att stödja ett ökat byggande av s.k. passivhus (se motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 18). 12.6Skärpta byggregler vid nybyggnation och ombyggnation För byggnadsbeståndet (ny- och ombyggnation) är normer för samhällsplaneringen och för byggnaders energiprestanda centrala då koldioxidskatten bedöms ha tillräcklig styrning för att energianvändningen i bostadssektorn i stort skall ske utan fossila bränslen, enligt och (Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken 2006). Regeringen bör därför återkomma med förslag på skärpta byggregler avseende energihushållning, med strängare krav på uppföljning samt efterlevnad av regelverk. Detta bör ges regeringen till känna. Systemet för elcertifikat bör behållas och även omfatta industrin. Elcertifikaten är ett mycket effektivt sätt att öka produktionen av förnybar elenergi. Systemet innebär att elproducenterna får ett elcertifikat för varje megawattimme förnybar el som producerats. Certifikaten säljs sedan till elanvändarna som enligt lag är skyldiga att köpa in elcertifikat motsvarande en viss andel av sin användning. Denna kvot höjs successivt år . Som resultat uppnås lägre utsläpp av växthusgaser genom att förnybara bränslen används i större utsträckning. Systemet har förlängts till 2030 och har som mål att generera . En nationell strategi för bioenergi bör utvecklas för att analysera hur dess utveckling kan främjas utan att den biologiska mångfalden påverkas negativt. Detta bör ges regeringen till känna. Drygt hälften av allt hushållsavfall förbränns fortfarande. Behandling av organiskt avfall medför utsläpp av koldioxid men framför allt metan som också är en växthusgas. beslutade att fossilt kol i visst hushållsavfall skall vara skattepliktigt om det förbrukas för uppvärmning. Förutom att skapa likvärdiga villkor för olika bränslen innebär förslaget en styrning mot miljömässigt bättre utnyttjande av avfallet genom att premiera förbränning där både el och värme utvinns. Kommuner får incitament att öka återvinningen och därmed minska sina kostnader för förbränning. Det blir mer ekonomiskt intressant att sortera ut bland annat biologiskt avfall, vilket förbättrar förutsättningarna för lokal biogasproduktion. Sammantaget kan det minska de klimatpåverkande utsläppen rejält som nya arbetstillfällen skapas inom biogasbranschen. Det pågår emellertid en diskussion om att utveckla avfallsförbränningsskatten för att öka sortering och återvinning ännu mer. föreslår att regeringen bör tillsätta en utredning om huruvida det finns behov av att justera eller komplettera avfallsförbränningsskatten i lag (1994:1776) samt införa en skatt på energi för att öka sortering och återvinning från t.ex. industri. Detta bör ges regeringen till känna. 13Klimatåtgärder inom kollektivtrafik och järnväg Vi vill ha en trafikpolitik där kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till att vi får ett transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt. En viktig förutsättning är att det finns en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik och järnväg, detta oberoende av om man bor i storstad eller glesbygd. Läs mer om detta i motionerna Kollektivtrafik (2007/08:T531), Klimattaxa i kollektivtrafiken (2007/08:T328) och Järnvägstrafiken (2007/08:T329). 13.1Klimattaxa och ökad kollektivtrafik Om vi verkligen menar allvar med att försöka minska privatbilismen och få fler att resa kollektivt måste vi vidta kraftfulla åtgärder för att uppnå detta. Därför tillför vi resurser för utökad kollektivtrafik med , varav 2,5 miljarder är speciellt riktade till glesbygden (se motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 22). Som en del i att öka kollektivtrafikens andel av antalet resor vill vi att det genomförs ett storskaligt försök med klimattaxa i två län, dvs. att länsinvånarna utan kostnad kan använda sig av kollektiva färdmedel. För kunna beräkna en kostnad har vi utgått ifrån vad biljettintäkterna för och län uppgår till. Den summan, , har vi därefter avsatt för försöket. Därtill kommer till forskning och utvärdering . Vi har också lagt till för inköp av bussar, som i viss mån behöver kompletteras för att försöken ska bli lyckade. Totalt blir det om man väljer dessa två län. Vi vill att försöket påbörjas , vilket gör att anslaget halveras till 800miljoner kronor (se motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 22). Det vore önskvärt att få till ett reseavdragssystem som inte missgynnar kollektivtrafikresenärer. Vi skulle därför vilja se att regeringen tillsätter en utredning som har till uppgift att hitta ett avståndsbaserat reseavdrag som gynnar kollektivtrafik men inte missgynnar dem som bor i glesbygd. Utifrån lokala och globala hänsynstaganden är det viktigt att ställa om till ett hållbart transportsystem och låta spårbunden trafik ta en större andel av transporterna för både person- och godstrafik. En satsning på tåg och spår leder till ett effektivare, miljövänligare, energisnålare och mer jämställt samhälle. Vi har tidigare (i samarbete med s och mp) fått igenom att skall investeras i nya järnvägar mellan 20042015. Det är en omfattande och framåtsyftande satsning. Men saknas det , och 70 järnvägssatsningar hotas att flytta långt . Därför tillskjuter vi , dvs. Dessutom ökar vi investeringarna med ytterligare i enlighet med förslag om +50-nivå. Vi avsätter också för att säkerställa byggnation. Med ökad spårkapacitet förbättras kommunikationerna i både och landet som helhet. Regeringen vill låta kommuner och landsting vara med och finansiera den ökade kostnaden. Vi ser ingen som helst anledning att vissa medborgare i skall påföras extra kostnader för något som så uppenbart är en nationell investering. Sammanlagt betyder det att vi ökar investeringarna till järnvägarna med (se motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 22). har uppskattat att det saknas till investeringar av banunderhåll om tågförseningarna skall minska med . Vi avsätter därför till ökat banunderhåll . har även flaggat för att 17 järnvägssträckor skall läggas ned på grund av bristande anslag till underhåll. Vi avsätter därför 250miljoner kronor för att säkerställa att dessa banor finns kvar (se motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 22). Om staten använder en investeringsbudget och lånefinansierar investeringarna i stället för att direktavskriva dem frigörs stora resurser. Budgetlagen bör ändras så att huvudprincipen för infrastrukturinvesteringar skall vara att staten upptar lån hos i stället för att sådana finansieras via anslag. Det är märkligt att staten inte har en investeringsbudget som exempelvis kommuner, landsting och företag har. Det är nödvändigt att ta bort hindren för överflyttning av gods från väg till sjöfart och järnväg genom att bygga fler kombiterminaler. För att minska utsläppen av växthusgaser är det avgörande att vi får en samhällsplanering som minskar behovet av biltransporter. Läs om detta även i motionerna Miljöanpassad vägtrafik (2007/08:T327) och Järnvägstrafiken (2007/08:T329). Samhällsplaneringen på regional och lokal nivå behöver i större utsträckning stimulera till en samhällsstruktur som främjar resurssnåla fordon. Regeringen bör återkomma med lagförslag som stärker den regionala samordningen på ett sådant sätt att transportarbetets miljöpåverkan kan minska på regional nivå. Miljövårdsberedningen har framfört att ett minimikrav när det gäller den regionala framförhållningen är att regionala planer analyseras utifrån bebyggelse- och transportperspektiv. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som ställer krav på att de regionala planerna konsekvensanalyseras utifrån bebyggelse och transportperspektiv. vill att det införs en transporthierarki som tydligt anger vilka transportslag som skall prioriteras och som skall genomsyra beslut som rör kommunikationer. Vid behov av kommunikation måste man först ställa sig frågan om det är nödvändigt att fysiskt förflytta sig. Om det finns behov av att förflytta sig i det fysiska rummet bör man i första hand använda sig av gång eller cykel. Är det inte möjligt skall kollektiva transportmedel användas såsom buss, spårtrafik och järnväg. Därefter kommer vägtransporter och då i första hand de som drivs med drivmedel som inte påverkar miljön negativt. I sista hand ska flyg användas. Ställ krav på transportplaner för ett minskat transportbehov och miljövänligare resor då nya bostadsområden och arbetsplatser skall byggas. Vid större exploateringsprojekt finns det krav på att exploatör skall visa på vilka miljökonsekvenser förslaget får i samband med en ändrad markanvändning. Däremot behöver en exploatör inte redovisa vilka transportbehov som uppkommer i och med exploateringen. Exploatören behöver över huvud taget inte ta ansvar för hur man kan minimera eller styra transportslag så att det ger en positiv effekt på miljö och hälsa. Det här minskar ju självklart möjligheterna att få effektiva och miljövänliga transporter. anser att kommunerna skall kunna ställa krav på att det upprättas transportplaner i samband med detaljplaneringen. Vi vill stärka utvecklingen mot levande stadscentrum med utbyggd samhällsservice och motverka etablering av externa köpcentrum som ökar beroendet av bil och därmed utsläppen. Ett moratorium mot nya externa köpcentrum bör införas till dess att ny lagstiftning finns på området. Vi vill sänk medelhastigheten på vägarna genom att införa fler hastighetsövervakningskameror och genom att inte tillåta högre hastigheter, som regeringen drivit igenom i . Sänkta medelhastigheter skulle innebära såväl ökad trafiksäkerhet som minskade koldioxidutsläpp. 14.6Miljöpolicy för statliga myndigheter De statliga myndigheterna bör göra den miljöanpassade resan till norm och låta varje myndighet anta en miljöpolicy. 15Klimatåtgärder som gör det dyrare att köra fossilt För att minska utsläppen från bilismen är det nödvändigt att höja skatterna för fossila drivmedel och fordon. Läs om dessa förslag även i motionen Miljöanpassad vägtrafik (2007/08:T327). 15.1Drivmedelsskatter för bensin och diesel och har i en gemensam rapport, som ett underlag till utvärderingen av klimatstrategi, föreslagit att koldioxidskatten höjs med . Detta gör de naturligtvis mot bakgrund att vi skall nå de politiskt uppsatta miljömålen både globalt och lokalt. , , har även presenterat en rapport som pekar på att vi måste höja skatten på bensin och diesel med /liter om vi vill nå det transportpolitiska målet om att vägtrafiken inte skall släppa ut mer koldioxid 2010 än vad som gjordes 1990. Det är ett sektorsmål som vi kämpat mycket för. Även har i en rapport föreslagit en höjning med /liter om vi vill uppnå sektorsmålet. är utvecklingen tyvärr den motsatta. Vägtrafiken har tvärtemot andra sektorer ökat sina utsläpp med , trots fler energieffektivare bilar. Utifrån höga ambitioner på miljö- och klimatområdet är dessa myndigheters förslag och slutsatser viktiga att beakta. anser därför att det krävs en höjning av bensin- och dieselskatten med . Vi föreslår därför i vår budgetmotion 2007/08:Fi276 en sådan höjning. En höjning av drivmedelsskatter ger dock oönskade effekter för dem med låga inkomster och för dem som bor i glesare bygder. Därför gör vi en skatteväxling så att dessa grupper inte drabbas så hårt. Det sker bl.a. genom sänkt inkomstskatt, sänkt fordonsskatt i glesbygd, avskaffande av regeringens trafikförsäkringspremie (i snitt högre skatt för en bil) och genom ett riktat stöd till kollektivtrafik i glesbygd. Vi utvecklar våra förslag i budgetmotionen 2007/08:Fi276. Vi vill att energiskatten på dieselbränsle skall höjas successivt till en med bensin likvärdig beskattning som den höjda fordonsskatten för dieselbilar sänks. Det är även helt i linje med vad , och Miljövårdsberedningen har föreslagit. Det är bra att regeringen har tagit ett steg i den här riktningen, men vi vill ta ytterligare steg och successivt höja dieselskatten med . Vi föreslår därför i budgetmotion 2007/08:Fi276 med anledning av prop. 2007/2008:1 att det påbörjas en successiv upptrappning av dieselskatten med . sänker vi fordonsskatten för dieselfordon. På så sätt styr vi mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre på den fasta transportkostnaden. Regeringen gör en liknade konstruktion för , men kompenserar bara dieselpersonbilarna. finner inga sakliga skäl för att tunga fordon inte skall ingå i denna växling och avsätter medel för att även möjliggöra en sänkning av fordonskatten för tunga fordon. 15.3Kilometerskatt för tunga fordon ser det som oerhört angeläget att det fattas ett beslut i om att ett system för kilometerskatt för tunga fordon träder i kraft . Det är lastbilstransporterna som stått för den största delen av trafikökningen på vägarna. En kilometerskatt effektiviserar utnyttjandet av infrastrukturen och styr mot minskade vägtransportvolymer eftersom skatten tas ut efter de rörliga kostnaderna. Kilometerskatt finns i , , , och i finns det planer på att införa en sådan. vill göra fordonsskatten för nya bilar ännu mer koldioxidbaserad. Vi anser att man skall utreda om fordonsskatten för även äldre bilar kan göras koldioxidbaserad, vilket den inte är . En mer koldioxidbaserad skatt innebär att ju mindre koldioxid din bil släpper ut, desto mindre skatt betalar du, och tvärtom. och föreslår i sin utvärdering av den svenska klimatstrategin att de bränsle- och dieselfaktorer som används vid beräkning av fordonsskatten på dieselbilar bör ses över. Vi stöder detta och vill att bensin- och dieselskatt skall baseras på tre komponenter: koldioxidutsläpp, energieffektivitet samt övriga miljöegenskaper. Det skulle betyda att bensin har ett högre värde för koldioxid medan diesel ett högre för övriga miljöegenskaper. Eftersom så många nya personbilar köps av företag är det viktigt att förmånssystemet har koppling till miljöpåverkan. finns det vissa fördelar med att skaffa miljöbil. Reglerna betyder att man kan få mellan nedsättning om man har en miljöbil. har undersökt vilka miljöeffekterna blir om skulle ha ett liknade system som införde 2002. utgångspunkter var att minska klimatpåverkan och förbättra den lokala luftkvaliteten. Resultatet av analys visar att koldioxidutsläppen skulle minska med , vilket måste anses vara högt för en enskild åtgärd. Den goda effekten uppstår eftersom uppskattningsvis av nybilsförsäljningen är förmånsbilar. anser att förmånssystemet skall ändras så att det baseras på bilarnas miljöpåverkan. Regeringen bör därför införa förslag till koldioxidbaserat förmånsskattesystem, vilket kopplar bilarnas koldioxidutsläpp till förmånsvärdet. 15.6Försäljningsskatt på nya personbilar Inför en miljöbaserad försäljningsskatt på nya personbilar. är ett av få EU-länder som inte har en försäljnings- eller registreringsavgift. Miljövårdsberedningen, miljöorganisationer och Utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (SOU 2005:51; Bilen, biffen och bostaden) anser att skall införa en försäljningsskatt. Vi inför denna skatt i vårt budgetförslag. Låt de kommuner som vill införa trängselavgifter för vägtrafik göra det, och låt dem använda inkomsterna för att finansiera satsningar på kollektivtrafik. Den intensiva privatbilismen i våra större städer är ett stort miljöhot som måste åtgärdas. En kommun kan dock inte själv bestämma att införa trängselskatt. För att det skall vara möjligt krävs enligt vissa bedömare en ändring av grundlagen, vilket i sin tur kräver två riksdagsbeslut med val emellan. I väntan på detta bör en kommun som så önskar få möjlighet att införa trängselskatt genom avtal med regeringen. Eftersom det råder en viss oklarhet om kan delegera till kommuner att införa trängselavgifter eller om det måste till en ändring av grundlagen anser vi att regeringen skall utreda hur det egentligen förhåller sig. Vi har därför föreslagit att regeringen därefter skall återkomma till med lagförslag som möjliggör för kommuner att själva få avgöra om de vill införa trängselavgifter. Intäkterna från trängselskatten skall användas till satsningar inom framför allt kollektivtrafiken. Att satsa intäkterna på att bygga nya vägar skulle motverka syftet med avgifterna och öka ojämställdheten inom trafikpolitiken. 15.8Vägtransporter i EU:s handelssystem Vi är positiva till att inkludera flyg- och vägtransporter i EU:s handelssystem, men vi vill upprätta ett separat handelssystem för hela eller delar av transportsektorn. Enligt och skulle det leda till både större möjlighet att påverka utsläppsutvecklingen direkt inom transportsektorn och en mindre risk för negativa effekter på den energiintensiva industrin. Vi anser att inom EU bör agera för att medlemsländerna inför bindande utsläppskrav för biltillverkarna på i genomsnitt högst koldioxid per kilometer för nya personbilar . 16Klimatåtgärder som stimulerar övergång till biodrivmedel Vi vill göra det enklare och mer gynnsamt att köra mer klimatvänligt. Eftersom bilar sannolikt kommer att finnas kvar även i framtidens transportsystem är det viktigt att de skall övergå från fossila drivmedel till miljövänliga drivmedel. Läs om dessa förslag även i motionen Miljöanpassad vägtrafik (2007/08:T327). 16.1Konvertering av bilar till biodrivmedelsdrift Inför ett skatteavdrag för att konvertera en bensinbil till etanoldrift och utred möjligheten att efterkonvertera bilar till biogasdrift. Potentialen för konvertering av fossilbränsledrivna vägfordon är stor. har över 4 miljoner personbilar och 225 000 motorcyklar. Genomsnittsåldern på svenska personbilar är . Att alltfler nya bilar säljs som miljöbilar är bra, men även fortsättningsvis kommer en mycket stor del av vägfordonen att vara fossildrivna. Vi föreslog i motion Miljöanpassad vägtrafik (2006/07:Fi245) att det skulle införas en statlig subvention till bilägare som efterkonverterar sin bensinbil till etanol. Subventionen är tänkt att omfatta och dras av mot fordonsskatten. Det betyder att man är befriad från att betala fordonskatt. Subventionen skall omfatta årsmodellerna 19851999 och beräknas kosta ca . Subventionen skall kunna erhållas under 20082010. Vi vidhåller ovan beskrivna lösning, men vill avvakta det konkreta förslaget i regeringens kommande proposition om efterkonvertering för drift med alternativa drivmedel. Vi förväntar oss att propositionen även belyser möjligheterna till biogasdrift samt att lagstiftningen för statens inköp av miljöbilar även omfattar efterkonverterade bilar. Vi ser det även som viktigt att propositionen tar upp frågan om att ska driva frågan om konvertering i EU. Det bör införas system för biodrivmedelscertifikat liknande det kvotpliktssystem för biodrivmedel som Kontrollstationen förespråkar. Det skulle kunna fungera så att den som producerar eller importerar ett förnybart bränsle får ett certifikat för varje megawattimme som bränslet motsvarar. Alla som säljer bränsle åläggs att köpa ett visst antal certifikat. Om man inte köpt tillräckligt många certifikat drabbas man av en sanktionsavgift. 16.3Forskning om förnybara drivmedel Vi föreslår att staten skall satsa ytterligare 100 miljoner på ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram om förnybara drivmedel (se motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 21). 16.4Stöd till pumpar för förnybara drivmedel Vi har i samarbete med Socialdemokraterna och medverkat till en ny lag som ålägger en näringsidkare, som har en viss försäljningsvolym, att tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel på bensinstationen. För att lagen inte skall missgynna utvecklingen av andra förnybara drivmedel, såsom biogas, har lagen kompletterats med en speciell stödform. Det innebär att har avsatt i ett speciellt anslag varifrån en ägare till en bensinstation kan söka bidrag till investeringar i pumpar med förnybart drivmedel. Utan detta speciella anslag hade det funnits anledning att utgå från att det på en majoritet av de aktuella säljställena endast skulle finnas en pump med förnybart drivmedel. Och eftersom en installation av etanolpump är 10gånger billigare jämfört med om man skulle välja biogas hade lagförslaget konsekvent missgynnat biogasen och därmed inte varit teknikneutralt. Vikten av teknikneutralitet är av stor betydelse . Vi får inte redan nu låsa in oss i en form av förnybart drivmedel . Samhället måste uppmuntra till olika tekniklösningar. Vi ser därför dessa 150 miljoner som en betydelsefull åtgärd för att stimulera olika sorters miljöteknik. Glädjande nog delar regeringen vår syn eftersom anslaget fortfarande finns kvar i budgeten. 16.5Moms på etanol och biogas Etanol eller biogas är befriade från energi- och koldioxidskatt. Syftet är att man vill stimulera till ökad användning av ett miljövänligare bränsle. Vi anser att det är av stor betydelse att skattebefrielsen kvarstår även långsiktigt för de förnybara drivmedlen. Alla varor och tjänster är belagda med moms. Det gäller även förnybara drivmedel. Drivmedel har i en momsnivå på , vilket är den vanliga momssatsen. Det har framförts krav på att ta bort eller sänka momsen på förnybart drivmedel. En lägre momssats på biodrivmedel skulle gynna utvecklingen mot en mer miljövänlig vägtrafik. Vi tycker det är ett mycket intressant förslag och har därför undersökt om detta skulle vara möjligt. Tyvärr visar det sig, efter kontroll med både EU-upplysningen och , att EU:s mervärdesdirektiv inte tillåter en sådan lösning. Direktivet är mycket detaljerat och reglerar i detalj vad ett land får göra eller inte göra. Vi har inte rätt att sänka skatten på drivmedel till vare sig 12 eller 6procent. Inte heller får vi ta bort momsen på förnybara drivmedel. Vi har dock rätt att sänka 25-procentsnivån till , men det skulle då omfatta även fossila bränslen och alla andra produkter som har den momssatsen. Detta skulle vi inte vinna något på när det gäller den relativa fördelningen av priset mellan fossila och förnybara drivmedel.