ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ355 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning gällande transfetter i matvaror. Så kallade transfetter finns i livsmedel som i regel är industritillverkade. De bidrar till att höja människors dåliga kolesterol. I sin tur bidrar de till en ökad frekvens av bl.a. hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, allergier och astma. Inom livsmedelsindustrin har initiativ tagits till att minska användning av s.k. transfetter. Men mycket återstår att göra. Undersökningar visar på mycket höga halter av transfetter i bl.a. pommes frites, pajer, piroger, snacks, godis, glass, ostbågar, pulvermos, tacokryddor, pulversåser och pizzamixer. Flytande margarin är också en produkt där transfetter ofta förekommer. Produkter som anges ha en lång hållbarhet innehåller ofta höga halter av transfetter. Transfetter brukar på innehållsdeklarationen anges som härdat fett eller delvis härdat fett. Dessa fetter framställs i processer där härdning används som teknik. Med hjälp av värme, vätgas och nickel som katalysator omvandlas omättade fetter till mättade fetter detta så att de ska hålla längre utan att härskna. strävar efter att såväl mättade fetter som transfetter ska minska i vår kost. De bör tillsammans inte överstiga 10 energiprocent. I praktiken innebär detta att vi bör minska vårt intag med cirka en tredjedel mot dagens nivå. Men för att nå riktig effekt är det viktigt att minska intaget av såväl mättade fetter som transfetter. Produkterna ska ha låga värden av såväl mättade fettsyror som härdat och delvis härdat fett. I tillåts inte livsmedel som har transfetter. I pågår ett arbete syftande till att alla stadens restauranger ska förbjudas använda transfetter i maten. Från svensk sida har vi satt vår tilltro till en självsanering inom livsmedelsindustrin. Men det ger inte tillräckliga resultat. I likhet med måste en lagstiftning som reglerar användningen av s.k. transfetter i olika matvaror som säljs i handeln införas.
mot · GV02MJ356 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffandet av naturreservat. inleddes det moderna områdesskyddet i genom ny lagstiftning i den då gällande naturvårdslagen. Olika skyddsformer infördes, däribland naturreservat som har varit det dominerande skyddsinstrumentet för naturområden i . I finns cirka 2700 naturreservat. Reservat används för att skydda olika typer av natur, från små växtlokaler till vidsträckta fjällområden. Den naturtyp som skyddats allra mest är dock skog. Enligt finns fem giltiga skäl att bilda naturreservat, nämligen för att bevara den biologiska mångfalden, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer, sörja för människors behov av friluftsliv samt skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter. Naturreservaten kan ägas av staten, kommuner, skogsbolag eller enskilda personer. köps oftast marken upp av staten när naturreservat bildas. I annat fall får ägare intrångsersättning från staten för de inskränkningar i markanvändningen som reservaten innebär. När beslut om att bilda naturreservat har vunnit laga kraft gäller reservaten . Att besluta om naturreservat mot markägarnas vilja är en allvarlig inskränkning av deras äganderätt. Lagen innebär att rättsövergrepp kan komma att inträffa när staten hävdar att de allmännas intressen tar över den enskildes rätt att bruka sin egen mark. Staten kan med hjälp av lagen ta ifrån markägaren nyttjanderätt till sin egen skog och mark skog och mark som kan vara en viktig del i markägarens försörjning och som kan ha funnits i familjens ägo i generationer. Statens rätt till tvångsköp eller tvångsnyttjande av privatägd mark innebär att markägare är utlämnade till statens godtycke och behandlas med misstro. Vård av natur och den biologiska mångfalden står inte i strid med enskilt markägande. Att bruka naturen på ett ansvarsfullt sätt är också i de flesta fall en investering som ger en ekonomisk vinst. De flesta markägare har dessutom utöver sitt ekonomiska intresse ett intresse och ett engagemang i naturen. Den gamla devisen det man äger vårdar man gäller således även i detta fall. Därför bör staten vara mycket restriktiv vad gäller införandet av nya naturreservat. Också möjligheten till att upplösa naturreservat som redan existerar bör förenklas eftersom förutsättningarna inte sällan förändrats. De allmännas intressen är redan skyddade genom allemansrätten där alla har friheten att ta del av natur och djurliv på annans mark. Det måste också finnas en tro på människans, i det här fallet markägarens, egen vilja och förmåga att skydda och bevara olika typer av natur. Istället för tvångsköp eller tvångsförfogande från markägaren kan staten erbjuda ett ekonomiskt stöd eller ersättningsmark för att uppmuntra markägare till att skydda och förvalta natur som av staten anses vara värt att bevara.
mot · GV02MJ357 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beslut om skyddsjakt av varg ska fattas på länsnivå av . Angrepp på tamdjur är ett problem i flera län, bland annat . I har det varit 13 angrepp av varg på hundar och fårbesättningar. Vargstammen har ökat och delar av den är oskygg och uppträder regelmässigt i närheten av bebyggelse. Dessa angrepp försämrar livskvalitén för lokalbefolkningen eftersom de skapar rädsla och otrygghet samt en oro för tamdjur. Jakten påverkas också negativt eftersom jägare inte vågar släppa sina hundar. För många rovdjur på för liten yta innebär att skyddsjakt är nödvändig. Genom att ta bort de mest störande vargarna blir de andra mer skygga och därmed blir det en större acceptans för vargen i de drabbade bygderna. Beslut mot skyddsjakt eller andra åtgärder mot vargar som vållat stor skada ligger centralt hos . kan endast rekommendera sin uppfattning till som tar det slutliga beslutet. För att få kortare beslutsvägar och möjliggöra snabbare beslut bör beslut istället ligga hos . Det är en olägenhet att ha många rovdjur på en liten yta. Något som människor som bor i storstadsmiljö och som inte är drabbade kan ha svårt att förstå. Rovdjurspolitiken måste föras närmare de människor som drabbas för att den ska stämma överrens med den verklighet man själv lever i. Genom att lägga beslut om skyddsjakt på kommer det underlätta för lokalbefolkningen att komma till tals vid problem med vargangrepp. Det leder till en ökad tilltro till rovdjurspolitiken som, enligt en rapport från brottsförebyggande rådet, löser problemen med den ökade illegala jakten. En tilltro på en fungerande rovdjurspolitik innebär att allt fler tar avstånd från den illegala jakten. Vargen ska inte utrotas men vargantalet ska hållas på en acceptabel nivå. Skyddsjakten ska vara ansvarsfylld och beslut om den ska fattas nära de människor som är drabbade.
mot · GV02MJ358 · 2007-10-03 00:00:00 — Minskat regelkrångel för potatisodlare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskat regelkrångel för potatisodling. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För potatis gäller 16 regelverk inom jordbruksområdet, 16 regelverk inom miljöområdet, 38 informationskrav för grönsaksproduktion, 17 informationskrav för utsäde och 22 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GV02MJ359 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om björnjakten. Tyvärr är skadskjutningen på björn stor. Upp till en tredjedel av all avskjutning är inte tillfredsställande. Skulle man däremot tillåta åteljakt på björn skulle skadskjutning undvikas.
mot · GV02MJ360 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om morkullejakt. Morkullejakt har varit tillåtet i innan vi gick med i Europeiska unionen. med liknande tradition lyckats förhandla till sig ett undantag. Så gjorde inte . är det viktigt att se till att se över fågeldirektiv men också att visa på vår tradition och därmed återigen möjliggöra morkullejakt.
mot · GV02MJ363 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ett mer dynamiskt strandskydd. Dagens strandskyddsbestämmelser har stora legitimitetsbrister i stora delar av vårt land. Trots att bestämmelserna är desamma för hela landet har tillämpningen lett till en överexploaterad strandnära bebyggelse i vissa delar av landet, exempelvis kusten i , på och delar av den skånska kusten. Detta visar att det på vissa håll, särskilt i tätt befolkade delar av landet finns behov av ett strandskydd för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Vi anser emellertid att den utformning som det generella strandskyddet har är föråldrat samt försvårar för många kommuner att få en välbehövlig inflyttning. Nuvarande lag ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset att bevara och behovet av att skapa utveckling. Framför allt gör lagen ingen skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer är fler än antalet invånare. Befolkningsutvecklingen i vissa delar av har varit och är ett stort problem. Det är därför angeläget att goda krafter samverkar för att trenden ska vändas. Det är också viktigt att bättre förutsättningar ges och prövas när det gäller möjligheten till ett strandnära boende, som för många är det avgörande när man vill flytta till vårt län. Möjligheten kan också i hög grad bidra till att människor stannar kvar på den berörda orten, vilket är en nödvändighet för många glesbygdskommuner. Med tanke på de svårigheter och de restriktioner som nuvarande strandskyddslag medför anser vi att en översyn bör göras som syftar till ett flexiblare regelverk som utgår från regionala och lokala prioriteringar. För många av våra kommuner är detta en möjlighet till inflyttning och utveckling och därmed en viktig överlevnadsfråga.
mot · GV02MJ368 · 2007-10-03 00:00:00 — Bullbak i den ideella sektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för den ideella sektorn att hantera livsmedel. När de nya livsmedelsreglerna kom innebar det att alla livsmedelsföretagare måste ta större eget ansvar för att livsmedlen ska vara säkra för konsumenterna. Det är i grunden bra och viktigt från konsumentsynpunkt. Emellertid kan problem uppstå när dessa regler impliceras fullt ut även på den ideella sektorn. Inom denna sektor serveras ofta kaffe och bullar, det säljs korv med bröd eller annat tilltugg. Om en ideell förening ska betraktas som livsmedelsföretagare eller inte beror på huruvida hanteringen av bullar, mat eller annat sker med en kontinuitet. Detta betyder i praktiken att om en förening exempelvis kontinuerligt säljer eller bjuder på bullar i föreningens regi så måste alltså köken, där bullarna bakas, uppfylla alla de regler som gäller för tillverkningskök. Avsikten med de nya livsmedelsreglerna är antagligen inte att hindra människor från att servera kyrkkaffe med hembakta bullar. Dock har reglerna inneburit att vissa ideella föreningar drabbats av att lokala tjänstemän har tolkat reglerna väldigt snävt. Det finns exempel på att tjänstemän har krävt att varje person som hanterar korvar eller våfflor i en viss förening måste gå en livsmedelsutbildning. Reglerna bör därför ses över så att de ideella verksamheterna även i fortsättningen kan bedriva verksamhet med inslag av mat- eller kaffeservering utan att alla i föreningen som hanterar livsmedel måste genomgå kurser eller ha ett tillverkningskök. Det måste finnas tydliga riktlinjer som hjälper, inte stjälper, de ideella krafterna runt om i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02MJ369 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra jakten på björn från skyddsjakt till licensjakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge länsstyrelserna uppdraget som beslutande organ vid en övergång till licensjakt. Sedan gick med i EU 1995 har björnen endast fått jagas med stöd av skyddsregler i art- och habitatdirektiven. Björnen anses i vara en hotad art som i princip inte får jagas om det inte är för att undvika problem som inte kan lösas på andra sätt än genom jakt. Den svenska björnstammen är livskraftig och ökar. Björnstammen är större än . Det skandinaviska björnprojektet redovisade en populationsberäkning för där population var beräknad till 2550 individer . Beräkningen baserades på rovdjursobservationer och dna-baserade spillningsinventeringar. redovisade björnprojektet preliminära tillväxtsiffror denna beräkning uppskattar den årliga tillväxten av björnstammen till . I den av antagna propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik (2000/2001:57) anges målet för populationen till 100 föryngringar , vilket motsvarar ca 1000 individer. Eftersom björnstammen är betydligt större än det målet är det att normalisera jakten. Björnjakten bör därför övergå från att vara skyddsjakt till sedvanlig kontrollerad licensjakt. Det är olyckligt att björnen inte ses som en jaktlig resurs utan endast som ett problem som måste lösas. I samband med en sådan övergång bör besluten om licensjakten fortsättningsvis tas av länsstyrelserna istället för som av .
mot · GV02MJ370 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare kräva att de övriga tar ett större gemensamt miljöansvar. Den svenska östkusten är en resurs för . Den vackra naturen, djurlivet och fisket är något som vi måste bevara. Under har diskussionen pågått om hur vi ska förbättra miljön och minska utsläppen. är ett av världens mest förorenade hav. Den får sitt vatten från ett tillrinningsområde med nio länder och totalt 140 miljoner människor och där det finns industrier, jordbruksmarker och skogsbruk. Vattendragen tar med sig enorma mängder föroreningar och gifter som till slut hamnar i havet. Eftersom vattenomsättningen i är så långsam stannar föroreningarna kvar länge, och den låga vattentemperaturen gör att de bryts ned väldigt sakta. blev officiellt klassat som särskilt känsligt havsområde (PSSA) av . Klassningen innebär att det finns möjligheter att ge ett ökat skydd bland annat genom skärpta regler kring fartygsbunden oljetrafik. Beslutet i sig innebär inget konkret, men förhoppningen är att länderna runt omkring ska kunna enas om regelverk som ska kunna förebygga framtida utsläpp av olja och andra föroreningar. presenterade den socialdemokratiska regeringen en havsmiljöstrategi som på ett kraftfullt sätt pekar ut den strategiska inriktningen för havsmiljöarbetet. Det arbetet måste fortsätta. Om vi ska kunna vända utvecklingen i krävs kraftfulla åtgärder och en genomtänkt strategi där alla länder kring deltar i arbetet. Att miljöproblem inte begränsar sig till nationsgränser är ett faktum. Därför är det viktigt att den fortsätter sitt aktiva arbete med att få de övriga länderna kring att genomföra gemensamma åtgärder för miljö.
mot · GV02MJ371 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vilda djur ska omfattas av djurskyddslagen. Djurskyddslagstiftningen avseende vilda djur omfattar de som omhändertagits av en av godkänd viltrehabiliterare, men det råder stora brister då vård och rehabilitering av skadat vilt inte definierats. Det saknas generellt riktlinjer för denna typ av verksamhet. En lagändring som föranleder specifika riktlinjer för alla djur skulle minimera de problem vi ser med en lagstiftning som försvårar för välvilliga insatser. En lagändring av denna typ skulle inte bara underlätta för de medborgare som vill vårda ett skadat djur utan även ge vilda djur ett naturligt skydd som inte finns . Det är orimligt att en medborgare som med goda avsikter försöker hjälpa ett skadat djur skall riskera rättsliga påföljder. Avsaknaden av alternativ gör att många medborgare agerar på egen hand av hänsyn till djurets bästa och blir därmed tvingade att agera mot rådande lagstiftning. Dagens regelverk får allvarliga konsekvenser då djur inte får den hjälp de behöver på grund av att medborgaren inte vågar vidta åtgärder. I vårt grannland ges det i lagtexten utrymme för enskild medborgare att utan risk för rättsliga efterspel ta hand om eller hjälpa ett skadat djur. Det är ett förhållningssätt som signalerar empati och som dessutom undanröjer den tveksamhet som många kan känna då man riskerar att fällas i domstol. För att undvika detta bör det övervägas ändringar i nuvarande djurskyddslag. Djurskyddslagens tillämpningsområde 1 § ändras till: Denna lag skall tillämpas på alla djur. Djurskyddslagens 30 § kompletteras med: När det gäller vilda djur som är sjuka, skadade eller annars i hjälplöst tillstånd bör dessa om möjligt hjälpas.
mot · GV02MJ373 · 2007-10-02 00:00:00 — Tätortsnära naturområden i västra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om prioritering av västra i fråga om statligt stöd inom naturvårdspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad tillgänglighet till allemansrättsliga områden genom s.k. beträdor. Största delen av är rikt välsignat i fråga om närhet till skog och naturområden. En uppgift gör gällande att det finns ca 300000 träd per nu levande svensk. Sedan snart skyddas också särskilt intressanta och biologiskt sällsynta naturområden. Dessvärre är tillgången på grönytor och vild natur mycket ojämnt fördelad. Av alla våra landskap är bristen härpå som störst i . Här samsas mer än en tiondel av landets befolkning på en femtiondel av dess yta. Särskilt i västra är bristen påfallande, och av det som finns är i praktiken samtliga grönytor skapade av människohand. Trycket från skåningarna, men även danskarna, är stort och ständigt växande. I är t.ex. andelen grönyta av den totala kommunarealen . Detta kan jämföras med och där motsvarande siffror är . Situationen i och skiljer sig inte stort från den i . Modern forskning visar på entydiga samband mellan vår hälsa och omfattningen av vårt umgänge med naturen. Människor med närhet till natur eller naturparker är friskare och hämtar sig snabbare efter sjukdom än de med längre avstånd. Också vid mycket korta skogspromenader visar det sig att vår puls sjunker och antalet stresshormoner minskar. Undersökningar visar även att förskolebarn som ges möjlighet att leka i skog och mark har en snabbare motorisk utveckling och högre koncentrationsförmåga än andra barn. Underskottet på naturområden i västra är emellertid inte bara ett hälsoproblem. Det begränsade antalet områden som skyddats och deras litenhet urholkar också den biologiska mångfalden. Växter och djur som varit vanliga i det unika skånska landskapet hotas. I det statliga stöd som bär upp den samlade naturvårdspolitiken måste västra därför prioriteras framför varje annan landsända. Ett särskilt problem i det skånska slättlandskapet är tillgängligheten till de få allemansrättsliga grönytor som finns. Till följd av det intensiva åkerbruket i regionen blir de små skogsområden som finns isolerade. Det är inte tillåtet att beträda om gröda skadas. i för diskussioner om s.k. beträdor, det vill säga stigar eller passager i åkerkanter som gör allemansrättslig mark tillgänglig för gående, cyklande eller ridande besökare. Även om beträdor kan åstadkommas genom avtal mellan kommun eller länsstyrelse å ena sidan och markägare å andra sidan bör en sådan nyttjanderätt för allmänheten ges ett fastare innehåll. Dels behöver beträdornas ställning i det statliga stödsystemet klargöras, dels bör långsiktigheten i sådana upplåtelser fastställas miljö- och fastighetsrättsligt.
mot · GV02MJ376 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förnyat strandskydd. Möjligheterna att kunna nyttja stränderna, för såväl friluftsliv som etableringar, är mycket väsentliga för den lokala och regionala utvecklingen i stora delar av landet. I t.ex. finns flera inlandskommuner där överskottet på stränder är så stort att varje innevånare skulle kunna garanteras flera kilometer orörd strand. Kommunerna hanterar strandskyddsfrågorna som en del av den fysiska planeringen och som en del i bygglovprocessen. En tydligare koppling till de kommunala översiktsplanerna skulle på ett bra sätt garantera att såväl statens uttalade vilja att bevara som kommunernas krav på lokal anpassning kan tillgodoses. Om huvudansvaret att ge dispens i strandskyddet ges till länsstyrelserna och ytterst marginella möjligheter ges till kommunerna när det handlar om att få beslutanderätten delegerad ser vi framför oss ett icke överskådligt merarbete för länsstyrelserna och en försämrad förankring av strandskyddet i kommunerna. Det viktiga är att inte ny byråkrati förs in kring strandskyddsdispenser, som exempelvis nya förvirrande begrepp och fler myndigheter som ska hantera frågan. Det viktiga är att öka förståelsen för skyddet. Vi hoppas på en förändring av strandskyddet som är nyanserad och där man belyser strandskyddets betydelse för att tillgodose tillgänglighets- och bevarandeaspekterna, men också där hänsyn tas till betydelsen för utveckling av landet som helhet.
mot · GV02MJ377 · 2007-10-04 00:00:00 — Fritidsfiske med fasta redskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidsfiske med fasta redskap. I infördes möjligheten till fritt handredskapsfiske i havet runt vår kust samt i de större sjöarna. På har detta alltid varit fallet. Dessutom finns också möjligheten att använda fasta redskap i viss utsträckning. Denna rätt har alla som vistas på . I och med att en allt större del av befolkningen har möjlighet till mer fritid både ekonomiskt och tidsmässigt har trycket på bland annat hummerbestånd och andra stationära arter ökat kraftigt. Att de som bor i en kustkommun skall ha rätten till vissa fasta redskap är naturligt och en del av kulturen. Att de som tillfälligt vistas i kustkommunerna på sin fritid skall ha rätt att använda fasta redskap bör avskaffas. Rätten till fritt handredskapsfiske skall finnas kvar. Detta skulle på ett effektivt sätt gynna tillväxten på bland annat hummerbeståndet.
mot · GV02MJ378 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tjänstemän och allemansrätten. Vi har en allemansrätt som innebär en stor frihet, men också ett stort ansvar för vår natur och mot markägaren. Det är en stor tillgång att vi som privatpersoner kan röra oss fritt i vår vackra natur. Denna allemansrätt ska vi vårda under stort ansvar. Det har på senare tider blivit allt vanligare att myndigheter, offentliga verksamheter, företag och föreningar m.m. har börjat använda allemansrätten som en möjlighet att göra undersökningar, utredningar och aktiviteter i naturen. De bör i så fall ha en skyldighet att anmäla detta till markägaren och fråga om lov för detta, anser jag.