ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub503 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorgen. En grundläggande förutsättning för kvinnors och mäns lika möjligheter till arbete är en fullt utvecklad barnomsorg i offentlig regi, det vill säga inom den gemensamma sektorn. Alla, som behöver, ska garanteras barnomsorg oavsett yrkets arbetstid eller inkomst. Vi kan konstatera att det finns brister när det gäller barnomsorgen. Den svenska familjepolitiken, som den utarbetats av den tidigare socialdemokratiska regeringen, syftar till att både kvinnor och män ska kunna förvärvsarbeta samt på ett bra sätt förena arbets- och familjeliv. Familjepolitiken har också lett fram till en betydande förbättring av barnfamiljernas ekonomiska situation och för jämlikheten mellan barn och barns levnadsvillkor. När det gäller inkomstens inverkan på möjligheten att använda barnomsorgen är maxtaxans införande ett stort steg framåt. Genom maxtaxan i barnomsorgen minskar exempelvis marginaleffekter för deltidsarbetande som har ojämna arbetstidsmått eller som går upp till en heltidsanställning. Men när det kommer till behov av barnomsorg på obekväma arbetstider finns det nästan inte någon tillgång till barnomsorg. Detta drabbar i synnerhet småbarnsföräldrar inom LO-kollektivet vilka är de som i störst utsträckning har oregelbundna arbetstider, ofta och . Det finns också inskränkningar i tillgången på barnomsorg för arbetslösa, något som kan ställa till problem inte minst när det gäller frågan om att stå till arbetsmarknadens förfogande och att snabbt kunna börja en anställning. Barnomsorgen är inte minst viktig för barnen, även om föräldrarnas behov är det som styr efterfrågan. Undersökningar visar t.ex. att barn som gått på dagis har lättare för att arbeta i grupp och att den sociala förmågan utvecklas snabbare än bland barn som inte gått på dagis. Barnomsorgen ska förstås ständigt utvecklas utifrån barns behov och krav på likvärdig kvalitet. Maxtaxan i barnomsorgen är det första steget mot en generell barnomsorg. bör dock barnomsorgen byggas fullt ut och även vara avgiftsfri. i (s)
mot · GV02Ub506 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska finnas några avgifter i . Det är viktigt att verkligen är avgiftsfri, som det finns angivet i skollagen. Det som ibland kallas för dolda barnskatter, det vill säga avgifter i skolan för utflykter m m, florerar fortfarande i . De som har en god ekonomisk familjesituation drabbas inte så mycket men för de familjer som har en ansträngd ekonomi blir det svårt att ge sina barn det som alla andra får. Skolan ska vara en plats där alla barn har samma rättigheter och lika möjligheter att delta i den verksamhet som bedrivs. Vi reagerar därför emot när skolor tar ut höga avgifter för skolresor, teaterbesök etc. Det kan aldrig vara acceptabelt. kan insamlingar och dylikt vara en framkomlig väg för att finansiera ett skolprojekt, däremot vänder vi oss emot att betalningsförmågan får styra. Barns och ungdomars behov måste komma i fokus och det gäller alla barnen i skolan. Segregation på grund av ekonomi får inte förekomma i skolan.
mot · GV02Ub507 · 2007-10-04 00:00:00 — Avgiftsfri skolmat på gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolmåltider i gymnasieskolan. Att alla barn och ungdomar ska behandlas lika när det gäller skolan är en självklarhet i vårt samhälle. Därför är det så viktigt att skolan är fri från avgifter, så att inte någon behöver avstå för att man inte har råd. Men i flera kommuner har man tvingats att spara och då valt att spara på skolmaten i gymnasiet. Samma förhållande gäller i flera av de fristående skolorna. Man har beslutat att ta ut avgift för skolmaten trots att man vet att detta mål mat är oerhört viktigt för att eleverna ska kunna prestera bra under skoldagen. Det finns flera oroande aspekter i detta förfaringssätt, dels att man kanske helt avstår från lunch, dels att man väljer att äta sämre mat med dåligt näringsvärde. Det är i hög grad också en fråga om ekonomi för familjen och därmed en klassfråga som vi inte borde behöva ha i vårt moderna samhälle. Skolan ska vara fri och öppen för alla och det gäller även skolmaten. I dagens samhälle är det helt otillräckligt att gå i , för att kunna få ett arbete behövs det genomgången gymnasieskola. Även om gymnasieskolan formellt sett är frivillig så är den i praktiken nödvändig för att kunna etablera sig i arbetslivet som vuxen.
mot · GV02Ub508 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vuxna i skolan. Flickor och pojkar ska ha samma rättigheter till att bli uppmärksammade och lyssnade till i förskolan och skolan. ska ses som en helhet från morgon till kväll oavsett det är förskola, fritidshem eller skola som ansvarar för verksamheten. När det kommer in fler vuxna med olika bakgrund i skolan, gynnar det både elever och skolpersonal, vuxna som har tid att lyssna, tid att prata och tid att stödja. Det finns olika försök ute i landet, alltifrån s.k. klassmorfar till kamratstödjare, försök som gett gott resultat. Det innebär att ett antal vuxna, som inte är pressade av lärarens yrkeskrav, fungerar som ett komplement till skolans övriga personal och finns till för eleverna. Dessa vuxna har tid för eleverna och fungerar som förebilder och medmänniskor. Det kan vara problem med för stora klasser: problem med mobbning, negativt gruppbeteende, samarbetssvårigheter, sämre språkutveckling och inlärningsförmåga/möjligheter. Dessutom kan barn känna stress, ha huvudvärk och ont i magen med för stora och stökiga klasser. Det kan vara betydligt sämre möjligheter för lärarna att ge varje enskilt barn uppgifter, stöd, stimulans och uppmuntran sett till barnets behov och nivå. Det är viktigt att någon kurator/skolsköterska/elevvårdsassistent finns till hands och är välkänd, finns tillgänglig på skolan och har tid då barnet vill/vågar prata om sitt problem eller bekymmer. Många barn väljer ofta att vända sig till en vuxen inom skolan för att få stöd eller hjälp. Det är viktigt för barnen att känna att de blir sedda . Ett barn kan prestera mycket bra resultat trots att det mår dåligt, t ex prestationsbenägna med ätstörningar. För att växa och bli vuxen behöver barn vuxna utanför familjen för att lära sig livets spelregler. Barn behöver också kunna språk och förmåga att berätta, att lyssna och läsa av spelregler. Barn måste också kunna göra val, ta beslut och ha tid att reflektera över det som sker i skolan. Barn behöver också hjälp med läxor och stöd på olika sätt. Därför behövs det fler vuxna i skolan och inom skolbarnsomsorgen.
mot · GV02Ub509 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskolor. Utbildning ger makt. En bra utbildning för alla bidrar till ett lands utveckling och sammanhållning och är ett av de viktigaste medlen för att nå målet om allas lika värde. Det parallella system med fristående skolor som vuxit fram driver dock utvecklingen i helt motsatt riktning. I skolan träffas unga människor naturligt över alla gränser. Det är ett viktigt skäl för en sammanhållen skola. De intryck som präglar en människa under barn- och ungdomsåren påverkar dem för resten av livet. Fristående skolor utgör motsatsen till vår gemensamma kommunala skola. I friskolan träffas i stället de med gemensamma intressen, som valt samma ämnen och inriktningar, som kommer från samma sociala klass eller från en viss religiös inriktning. Bra undervisning för alla barn, som de får tillsammans, är en modern och rättvis tanke. Hur ser det ut om den uppdelning av barn som sker genom fristående skolor av olika slag får fortsätta? Hur kommer vårt samhälle att se ut? Vår alldeles bestämda uppfattning är att barn inte ska delas upp. Det är inte bra för barnen. Det är inte bra för vårt land. Det är inte bra för vårt lands framtid. Man behöver utvärdera vad etableringen av friskolorna inneburit för samhället. Utöver detta grundläggande förhållningssätt finns det rent praktiska och ekonomiska synpunkter. Vårt land har inte råd att bygga upp och driva två parallella skolsystem för den grundläggande utbildningen. Varje ny fristående skola får resurser som tas ur befintlig skolbudget i kommunen. När kommunerna tvingas betala ut pengar till nya grund- och gymnasieskolor i privat regi minskas därmed möjligheterna att förbättra den kommunala skolan. Mindre pengar betyder färre lärare och andra vuxna, sämre lokaler och äldre böcker i den kommunala skolan. Naturligtvis är inte dessa ekonomiska och praktiska argument, även om de betyder mycket, det avgörande för vår syn på fristående skolor. Vad som händer i friskolan, med utbildningen, med hälsovården för barnen, med undervisningen i specifika ämnen, det är det svårt att få kontroll över. I den kommunala skolan är det full insyn men i den fristående skolan har inte kommunen möjlighet att kontrollera elevernas tillvaro, trots att eleverna är kommunens ansvar i grunden. Det som är allt överskuggande för vår uppfattning om privatskolor är att kommunernas inflytande vid etablering måste ökas.
mot · GV02Ub518 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god elevhälsovård. pågår det en intensiv debatt om den alltmer ökande fetman i vårt samhälle. Man konstaterar att hälsotillståndet bland barn och ungdomar har blivit allt sämre och många barn äter inte alls mat som står i samklang med vad de behöver för att klara av sin skolvardag. finns det ett problem med anorexi och ätstörningar bland barn och ungdomar. Skolan ska vara en plats där man ser till barnens bästa och till deras utveckling både ur fysisk och psykisk synpunkt. Därför måste man intensifiera sitt förebyggande arbete inom skolans ram. Det gäller därför att se till att det finns tillräckligt med vuxna i skolan för att skolan ska bli den trygga platsen för utveckling som barn behöver. En väl uppbyggd elevhälsovård spelar en oerhört stor roll i detta sammanhang. Det behövs olika yrkesgrupper, skolläkare, skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator, för att skapa en enhet som kan ta hand om eleverna och elevernas behov av hjälp och stöd. I dagens kommunala skolor är insynen god och politiker ser vilket behov som finns när det gäller elevhälsovården. Men när det gäller fristående skolor så har kommunerna inte någon insyn och därför är det angeläget att frågan om elevhälsovården uppmärksammas särskilt när det gäller friskolorna. Enligt har alla barn och unga rätt till bästa möjliga hälsa samt rätt till relevant sjukvård och rehabilitering. Detta åtagande måste omsättas i praktisk handling vad gäller såväl de kommunala som de fristående skolorna.
mot · GV02Ub519 · 2007-10-03 00:00:00 — Behöriga lärare i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av behöriga lärare i skolan. Barnen är vårt samhälles framtid och därför måste vi satsa mycket på att ge barnen goda möjligheter . Det gäller inte minst inom skolans ram. För att eleverna i skolan ska få så bra undervisning som möjligt krävs att det finns lärare som har gått utbildning och som kan undervisa. Det innebär att alla lärare ska vara behöriga, dvs har gått den utbildning som fordras för att bli just lärare. Dessutom är det viktigt att lärare också har en viss erfarenhet av arbetslivet i skolan. Detta får lärarna under sin utbildning då man har APU, arbetsplatsförlagd utbildning. Denna måste vara av god kvalitet och ge en bra inblick i det kommande yrkets förutsättningar. Det är också oerhört viktigt att läraren är en god pedagog och har de personliga egenskaper som behövs, social kompetens och engagemang som tillsammans med en god utbildning ger barnen en god start i livet.
mot · GV02Ub520 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om korttidsbidraget. Ända har ett viktigt inslag i den svenska välfärden varit att ge människor en andra chans. Den som en gång har misslyckats med studier som ung ska få möjlighet att komma igen . Men alla har inte ekonomiska möjligheter att studera på heltid. Därför infördes korttidsbidraget, ett ekonomiskt stöd som möjliggör att man tar ledigt från arbetet någon dag för att ägna sig åt studier. Det har visat sig att detta har varit ett lyckat sätt att få fler yrkesarbetande att studera vidare. Det har också blivit en vändpunkt i livet för många, de har fått möjlighet att se att de kan studera och att deras studier har ökat deras självkänsla. Man säger att man nu kan hjälpa sina barn med läxorna, och många läser också vidare på gymnasie- och högskolenivå. vill den borgerliga regeringen ta bort denna möjlighet. Man avskaffar korttidsbidraget fr.o.m. . Det innebär att vi backar in och vi kommer att möta morgondagens utmaningar på arbetsmarknadsområdet sämre rustade utbildningsmässigt . Det är viktigt att utforma studiestödssystemet så att denna grupps behov tillgodoses. i (s)
mot · GV02Ub522 · 2007-10-04 00:00:00 — Personal inom privat barnomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen jämställs så att samma krav gäller oavsett vilken form av barnomsorg barnet befinner sig i. För infördes en lagregel om att all personal inom offentlig barnomsorg skulle kontrolleras via straffregistret. sker en snabb ökning av privata aktörer inom barnomsorgen i vårt land och där omfattas man inte av samma kontroll som inom offentlig sektor. Lagen kom till för att vi ska kunna garantera en trygghet för våra barn och den är då lika viktig oavsett inom vilken form av barnomsorg barnet befinner sig i. Jag önskar att lagen jämställs så att samma krav gäller oavsett vilken form av barnomsorg barnet befinner sig i.
mot · GV02Ub523 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konfessionella fristående skolor. Så kallade fristående skolor kan i vissa fall vara ett komplement till den kommunala skolan. Men problemen med fristående skolor diskuteras inte tillräckligt. Det gäller framför allt konfessionella fristående skolor. Alla skolor måste utgå från syn på enskilda barns rättigheter. De måste omfatta skolans värdegrund om bland annat alla människors lika värde, jämställdhet och respekt och förståelse för olikheter. Det får inte råda något tvivel om att den religiösa skolan ger eleverna en allsidig undervisning och att de följer kursplanen i ämnen som religionskunskap. Det är också viktigt att eleverna själva får avgöra om de vill delta aktivt i till exempel bönestunder liksom att skolan inte utövar påtryckningar på eleverna att omfatta en viss trosriktning. Men vi anser att konfessionella skolor inte klarar att leva upp till de här kraven. Ja, syftet med bildandet av den här typen av skolor är väl rimligtvis att man vill markera sin särart. Religionsfriheten är viktig. Men vi får i inte blunda för att religionen och det sätt den utövas på kan stå i strid med andra omistliga värden som demokrati och barns och ungdomars rätt att utvecklas till fria och självständiga individer. Det är viktigt att samhället står upp för dessa värden när de hotas av personer eller grupper som åberopar religionsfriheten. Det får heller inte vara så att likgiltigheten eller oviljan för religiösa frågeställningar gör att problemen med konfessionella skolor undviks. Det handlar om barns och ungdomars framtid. Den här viktiga frågan har blivit i högsta grad aktuell i den del av landet där vi bor genom att Plymouthbröderna har fått klartecken att starta en skola i . Vi anser att det är mycket oroväckande att slutna organisationer av det här slaget får tillstånd att bedriva skola. Bland annat den här etableringen har gjort det angeläget att politiken på det här området ändras. Det är angeläget att regeringen skyndsamt tar initiativ för att komma tillrätta med dessa problem. I sista hand kan indragna statliga bidrag vara ett alternativ.
mot · GV02Ub524 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta bli en ordningsbetygsfri zon, så att länet kan användas som jämförelse med andra län där man inför ordningsomdöme i skolan. Regeringen har aviserat införandet av ordningsomdöme i praktiken ett betyg i ordning i . Vi anser det vara en återgång till en omodern skola där kadaverdisciplin premieras framför deltagande och en respektfull dialog mellan vuxna och barn. Vi är givetvis inte emot arbetsro och ordning i skolan. Det är en självklar grundförutsättning för det pedagogiska arbetet och en viktig arbetsmiljöfråga för både lärare och elever. Däremot ser vi inte hur ordningsbetyg skulle vara till gagn för detta. Lärare, föräldrar och elever behöver tillsammans, i dialog med varandra, komma fram till de ordningsregler som ska gälla för skolan. Att stämpla elever som godkända eller icke godkända vad gäller ordning, kan motverka sitt eget syfte. Att trycka ner elever som redan mår dåligt och är utåtagerande med ett ordningsbetyg kan verka kontraproduktivt. Ett annat problem är vilka kriterier som ska gälla för god ordning. Är det att sitta tyst och göra som man blir tillsagd? Är det bara sådana elever vi vill ha i våra skolor? Hur mäter man hänsyn gentemot andra? Om en elev inte kan göra sina läxor på grund av en omöjlig situation i hemmet, ska den eleven straffas med icke godkänt i ordning och uppförande? Vi anser att individuella utvecklingsplaner för varje elev är att föredra, utvecklingsplaner som man i dialog med eleven och föräldrarna fortlöpande utvärderar. Där kommer frågor om uppförande och hänsyn till andra in som en naturlig del i dialogen. Den metoden har större förutsättningar att lyckas med målet att skapa god arbetsro i skolan. Om skollagen ändras så att ordningsbetyg ska införas i , är det viktigt att kunna mäta den eventuella effekt detta har på ordningen i skolan. Om tilläts bli en ordningsbetygsfri zon, skulle länet kunna användas som jämförelse med andra län där man inför ordningsbetyg i skolan.
mot · GV02Ub525 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rekryteringsbidraget. Dagens, och i än högre grad morgondagens, arbetsliv kommer att kräva goda kunskaper, liksom att människor återkommande utbildar sig under sitt aktiva arbetsliv. Det är därför nödvändigt att det finns såväl ett brett utbud av studiemöjligheter som ett väl fungerande studiestöd. Rekryteringsbidraget har funnits till för att de som inte studerat som barn och unga, utan har kort utbildning, ska få möjlighet att studera. Det behövs som en första ingång till vuxenstudier och det behövs för att man senare ska kunna få studiemedel i tillräcklig omfattning för de studier man genomför. Rekryteringsbidraget ger därmed möjligheter att starta en utbildningsperiod mitt i livet, för att komplettera sin yrkeskunskap eller för att välja en ny yrkeskarriär. Att ta bort rekryteringsbidraget är att slå mot de svagaste grupperna på arbetsmarknaden. Därmed tar man bort möjligheterna för arbetsgivaren att få sin egen personal, med god kunskap och erfarenhet av arbetet, att förkovra sig så att man kan utveckla arbetet ytterligare. Man tar också bort möjligheten att låta de som varit arbetslösa prova på att studera. Det är en kortsiktig och felaktig lösning att ta bort rekryteringsbidraget. Det skapar inlåsningseffekter och återvändsgränder för såväl arbetstagare som arbetsgivare.
mot · GV02Ub526 · 2007-10-05 00:00:00 — Allas rätt till barnomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och . Många arbeten, exempelvis inom sjukvård, äldreomsorg, handel, restaurang, transport och andra yrkesområden, sker ofta , nätter och . Det innebär att de som arbetar inom dessa yrken också har behov av bra barnomsorg under dessa obekväma arbetstider. Det finns i vissa kommuner möjlighet att få viss barnomsorg på obekväm arbetstid men det är långt ifrån att det täcker det behov som finns. Speciellt svårt kan det förstås vara för dem som är ensamstående föräldrar. I ett samhälle som vårt, som grundar sig på trygghet och välfärd, är det viktigt att barnomsorgen gäller alla, även om man inte följer och arbetar vanlig . Det måste i första hand vara behovet av barnomsorg som styr, inte klockslagen. Förskolan måste vara så flexibel att den tillgodoser föräldrarnas behov, därmed tillgodoser man även barnens behov. Det är angeläget att kommunerna har möjlighet att erbjuda barnomsorg , nätter och .
mot · GV02Ub527 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevhälsan. En av skolhälsovårdens viktigaste uppgifter är att medverka till att varje elev får goda förhållanden för sitt lärande. Skolhälsovården har ett speciellt ansvar för vissa elever. Det kan vara elever med kroniska sjukdomar, funktionshinder eller inlärningssvårigheter. Skolhälsovården ska medverka till att arbetsmiljö och inlärningssituation anpassas till elevens förutsättningar och behov. Ängslan, oro och ångest är psykiska problem som finns i allt lägre åldrar. Våra myndigheter intygar att barns psykiska ohälsa är ett stort problem. Behovet av personal som kan göra medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser är stort och en förutsättning för att eleven ska kunna tillgodogöra sig kunskap och bli en trygg vuxen. Elever och föräldrar ska kunna vända sig till utbildad personal för att få stöd och hjälp med personliga eller skolrelaterade problem, och denna personal ska också vara skolans kontakt gentemot sociala myndigheter, institutioner och den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten.
mot · GV02Ub529 · 2007-10-04 00:00:00 — Högskolor och universitet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högre utbildning i . Den utbyggda högskolan är en viktig grundförutsättning för att åstadkomma tillväxt i hela , och en bra samverkan med omgivande samhället ger arbetsutbud till företagen och avknoppningar och nya företag för regionen. De regionala högskolor och universitet som finns i är därmed oerhört viktiga för regionens tillväxt. Dessa ger goda förutsättningar för att höja kompetensen i länet, vilket innebär att arbetsmarknaden får bättre utbildad arbetskraft. Ett flertal mycket kända universitet och högskolor finns inom regionen, som , och högskolorna i , , och . Vid dessa högskolor finns såväl traditionella som unika utbildningar inom ett stort antal områden. Ofta blandas flera områden till nya helheter. Högskolorna fungerar även som samarbetspartner för det västsvenska näringslivet som behöver välutbildad arbetskraft för att kunna konkurrera på såväl den nationella som den internationella marknaden. Det är genom att utveckla och förstärka samarbetet mellan högskolor och universitet som vi utvecklar kunskaper och kompetens. Det behövs en fortsatt satsning i på forskning och utvecklingsarbete. Satsningen på Produktion i Väst, ett samarbete mellan högskolorna i , , och /, är ett bra initiativ som tagits för att kraftsamla kring utvecklingen av industriell produktion. Detta måste få fortsatt stöd för att ytterligare kunna utveckla näringslivet i regionen, inte minst när det gäller små och medelstora företag. Vår vision är att Produktion i Väst ska stärka konkurrenskraft, tillväxt och kunskapsutveckling i genom samarbete mellan industri och akademi. Den sociala snedrekryteringen är fortfarande stark inom det svenska utbildningssystemet, inte minst gäller det inom våra högskolor och universitet. Det är framför allt klassbakgrund, men även ålder, kön, etnicitet och bostadsort som påverkar människors val att studera vidare. För att bryta den sociala snedrekryteringen behövs den regionala högskolan. Högskolan ska vara till för alla, inte bara för en elit! Utbildning är viktig för samhället men också för den enskilda individen då dagens arbetsmarknad kräver ombildning, fortbildning och så vidare genom hela livet. De regionala högskolorna ser ofta till att vidareutbilda människor som redan är i arbetslivet, eller ger möjlighet för någon som jobbat men som förlorat sitt arbete, eller har problem med arbetsrelaterade skador och behöver utbilda sig för en ny yrkeskarriär. Att gå från vårdbiträde till sjuksköterska eller från snickare till byggingenjör är möjligt om man kan vara kvar på sin hemort för att studera. De som studerar vidare i vuxen ålder har ofta familj och barn, det är då extra viktigt med en högskola nära dem.