ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A1 · 2007-10-24 00:00:00 — med anledning av redog. 2007/08:RRS8 styrelses redogörelse angående hur regeringen förbereder arbetsmarknadspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilt uppmärksamma kravet på bättre beslutsunderlag vid förändringar av arbetsmarknadspolitiken. har granskat hur regeringen förbereder förändringar i arbetsmarknadspolitiken. De konstaterar att det funnits stora brister i regeringens beslutsunderlag. Den undersökta perioden omfattar åren 20012006. Styrelsen anser iakttagelserna vara väsentliga och att de bör beaktas av . delar denna uppfattning. Arbetsmarknadspolitiken är en mycket viktig del av den ekonomiska politiken. För enskilda arbetslösa är det av central betydelse att målen för olika åtgärder verkligen uppnås. Det är då väsentligt att det finns ett fullgott beslutsunderlag där förväntade effekter av arbetsmarknadspolitiska insatser och reformer analyseras. En viktig källa till kunskapen om effekterna är yttranden från remissinstanser. Vi kan tyvärr konstatera att den nuvarande regeringen inte kommit med bättre beslutsunderlag än den förra. Tvärtom har beslutsunderlagen just på arbetsmarknadsområdet varit påfallande dåliga, remisstiderna alldeles för korta och utskottet har fått ofullständiga beslutsförslag på sitt bord. Kritiken mot beredningen har också varit kraftfull från ett stort antal remissinstanser. Ett litet axplock ur de kommentarer som inkommit från remissinstanser under 20062007 illustrerar kritiken: Ur proposition 2006/07:89: Flera remissinstanser anför att förslaget rörande jobb- och utvecklingsgarantin inte är tillräckligt utvecklat i promemorian för att de skall kunna ta ställning till det. Flera remissinstanser konstaterar också att det i promemorian inte har redovisats hur jobb- och utvecklingsgarantin skall utformas, hur detta program skiljer sig från aktivitetsgarantin, vilka resurser som skall tillföras programmet samt att konsekvensanalysen är bristfällig. Kammarrätten i remissvar om finansiering av arbetslöshetsförsäkringen: Lagtexten blir synnerligen svårtillgänglig. På grund av den korta remisstiden anser bl.a. A-kassornas samorganisation (SO) att det varit omöjligt att göra en fullständig analys avseende konsekvenserna av förslagen. Statskontorets remissvar om En arbetslöshetsförsäkring för alla: Det bereder remissinstanserna svårigheter att bedöma de förslag som läggs fram utan någon samlad föregående utredning och konsekvensbeskrivning. Med anledning av de omfattande bristerna i beredning, remissförfarande och konsekvensanalyser finns det all anledning att inskärper vikten av rekommendation hos regeringen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02A2 · 2007-10-31 00:00:00 — med anledning av redog. 2007/08:RRS8 styrelses redogörelse angående hur regeringen förbereder arbetsmarknadspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att formerna för systematisk konsekvensanalys och utvärdering av de arbetsmarknadspolitiska insatserna bör utvecklas. har tidigare granskat vilka beslutsunderlag som regeringen haft för nya regeländringar och för nya program och insatser inom arbetsmarknadspolitiken. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten förbereds arbetsmarknadspolitiken? (RiR 2007:12). anser att det för den undersökta perioden 20012006 har funnits brister i regeringens beslutsunderlag inför förändringar av det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Vidare har kritiserat att regeringen inte har använt sig av de principer som det arbetsmarknadspolitiska regelverket ska ta hänsyn till i beredningen. Dessa principer är konkurrensneutralitet, rättssäkerhet, undanträngning, inlåsningseffekter och träffsäkerhet. framhåller att arbetsmarknadspolitiska aktiviteter innebär stora ekonomiska åtaganden för staten. Vidare betonar styrelsen att det finns berättigade förväntningar från den enskilde deltagaren om att den arbetsmarknadspolitiska aktiviteten ska ge avsedd effekt, dvs. att möjligheten för att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden ska öka. Vi socialdemokrater vill här deklarera att vår självklara uppfattning är att arbetsmarknadspolitiska insatser inte har något annat syfte än att främja arbetslinjen och se till att alla som kan arbeta får ett arbete. En av hörnstenarna i en aktiv socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik är att erbjuda arbetslösa kompletterande utbildningar och program av hög kvalitet för att öka deras chanser att få arbete. Vi socialdemokrater värnar om en aktiv arbetsmarknadspolitik och är därför angelägna om att program och utbildningsinsatser ska vara av god kvalitet. Vi delar styrelsens uppfattning om vikten av att arbetsmarknadspolitiska insatser bereds och utvärderas på ett fullgott sätt. Vi menar också att ett större inslag av försöksverksamhet kan bidra till att stärka kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Vi anser därför att former för systematisk konsekvensanalys och utvärdering av arbetsmarknadspolitiken i sin helhet bör utvecklas. Sådana utvärderingar bör göras regelmässigt. Under den borgerliga regeringens första år har den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin trätt i kraft och en jobbgaranti för ungdomar har aviserats, utan att noggranna analyser och konsekvensbeskrivningar har genomförts. De många obesvarade frågorna i det beslutsunderlag som presenterats för vad gäller dessa båda åtgärder riskerar att skada den demokratiska processen. Regeringens bristfälliga beredning och konsekvensanalys av lagförslag som så påtagligt påverkar människors livsvillkor kan leda till minskad rättssäkerhet. Dessutom blir konsekvenserna av regeringens förslag svåra att överblicka och förstå, vilket skapar stor oro och osäkerhet.
mot · GV02A240 · 2007-10-01 00:00:00 — Gruppen arbetslösa 55 plus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat stöd, coachning, för gruppen 55 plus på arbetsförmedlingen. Den nya regeringens mål är att få ut så många som möjligt i arbetslivet och bryta utanförskap och diskriminering i samhället. En grupp i samhället som har svårt att komma tillbaka till ett jobb efter en tids arbetslöshet är personer , särskilt kvinnor som kan ha extremt svårt att få arbete. Det är följden av 1990-talets ekonomiska nedskärningar och den politik som fördes med en förändrad människobild, fokuserande människans biologiska karaktär, då föryngring av personal skulle ske i verksamheterna i kommunerna och även hos privata arbetsgivare. Följden blev långtidsarbetslöshet, sjukskrivningar och förtidspensioneringar för både kvinnor och män och uppåt. Trots att många i denna grupp har arbetslivserfarenhet och har akademisk utbildning så räknas sällan erfarenheter och utbildning som meriterande för denna grupp. Detta innebär givetvis ett oerhört slöseri med kunskap och erfarenhet att dessa personer inte får ett jobb. På arbetsförmedlingen finns SIN-förmedlare, coacher, för att hjälpa människor med annan etisk bakgrund än svensk att förmedla kontakten mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det är jättebra och har lett till att flera i denna grupp har kunnat komma ut i arbetslivet. Något liknande finns tyvärr inte för män och kvinnor 55 plus, vilket vi tycker är synd. För att uppnå regeringens mål om att skapa nya jobb och att få ut människor i arbetslivet bör det finnas innovativa lösningar på problemet och att arbetsförmedlingen också bör vara en resurs för kvinnor och män 55 plus. Vi är medvetna om att svårigheterna inte bara ligger hos arbetsförmedlingen. Det är också viktigt att arbetsgivare uppmuntras att anställa personer . Det behövs en allmän attitydförändring hos arbetsgivarna vilket vi hoppas att denna specialcoach kan bidra med.
mot · GV02A244 · 2007-10-01 00:00:00 — Översyn av a-kassans regelverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av a-kassereglerna för att anpassa dem till de sociala arbetskooperativens behov. Ett socialt arbetskooperativ drivs i formen ekonomisk eller ideell förening. Medlemmarna i kooperativet äger tillsammans sitt företag som de kan vara anställda. Man väljer en styrelse som har ansvaret för arbetet. De medlemmar som sitter i styrelsen är också ofta anställda i företaget. Arbetsgivaransvaret vilar på styrelsen. Att arbeta i ett socialt arbetskooperativ medför att man går från dåligt självförtroende och arbetslöshet till arbete och styrka i sig själv, empowerment. Detta gör att människor växer och kan ta sig vidare i livet på ett sätt som inte var möjligt tidigare. Sociala arbetskooperativ är en särskild form av företagande för att skapa arbete för människor som annars står utanför arbetsmarknaden, där människor blir delaktiga och får ansvar genom att de driver ett samägt företag. Kooperativen har sociala mål i första hand och det överskott som genereras återinvesteras huvudsakligen i verksamheten eller i medarbetarnas utveckling. A-kassans regler stjälper människors utveckling Ett problemområde som dykt upp för denna nya form av företagande är regelverket för a-kassan. har det uppstått oklarheter om vad som gäller när en person som är anställd och medlem i ett socialt arbetskooperativ blir arbetslös. Olika a-kassor har gett olika besked och det är olyckligt. Oklarheterna har lett till att somliga människor inte vågat bli kooperatörer av rädsla för att kanske stå utanför alla trygghetssystem om företaget inte går så bra som man hoppats. Andra har inte kunnat ta ett styrelseuppdrag av samma anledning. Människor som tidigare varit i en utsatt position med sjukskrivningar och arbetslöshet har inte kraften eller ekonomin att ta en chans. Oron för att återigen hamna utanför trygghetssystemen gör att a-kassans regler blir ett hinder i empowermentprocessen som det sociala arbetskooperativet bygger på. En person som är anställd i ett socialt arbetskooperativ behöver den tryggheten det innebär att kunna få a-kassa vid arbetslöshet för att kunna ta stegen mot en egen försörjning. A-kassornas regelverk har inte hängt med i utvecklingen och det behövs en översyn för att anpassa dem till de sociala arbetskooperativens verksamhet och de människor som arbetar där. I finns t ex en lagstiftning på området som man kan överföra till svenska förhållanden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02A245 · 2007-10-01 00:00:00 — Lönebidrag till egenföretagare med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga bör kunna få lönebidrag vid start och drift av eget företag. Regeringen vill att fler personer ska starta eget företag för att få en ökad tillväxt i , samt att även minska utanförskapet. Det fordras därför nya grepp om fler ska kunna delta i arbetslivet. Personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga bör därför ges möjlighet till lönebidrag vid start av eget företag. Syftet är att kompensera den nedsättning i arbetsförmågan som finns hos personer med funktionshinder och att stärka dessa personers möjligheter att starta och driva ett företag. En följd av den nedsatta arbetsförmågan kan leda till längre etableringstid på arbetsmarknaden, därför bör lönebidrag kunna ges så att den enskilde får en rimlig inkomst att leva på.
mot · GV02A246 · 2007-10-01 00:00:00 — i jobb- och utvecklingsgarantins steg 2 och 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sociala företag som arbetsplatser i jobb- och utvecklingsgarantins steg 2 och 3. utvecklas som en form av företag som har som mål att erbjuda varor och tjänster på marknaden och att erbjuda människor som står långt från arbetsmarknaden en möjlighet att komma in på den. är arbetet i sig en del av den sociala rehabiliteringen för människor som har varit sjukskrivna eller arbetslösa . En del kan ha missbruk eller kriminalitet i bagaget och alla behöver samhällets stöd för att komma tillbaka. De sociala företagen är fristående företag från den offentliga sektorn men samarbetar ofta med den i sin verksamhet. Man kan sälja varor och tjänster till den och är ofta beroende av samhällets stöd för sina medarbetares försörjning. I steg 2 och 3 av jobb- och utvecklingsgarantin passar ofta sociala företag in som arbetsplatser för de människor garantin vänder sig till. Därför är det viktigt att regler och ekonomiska villkor utformas så att de sociala företagen kan vara likvärdiga aktörer i de båda stegen. Bland annat måste det utgå ersättning som täcker kostnader för handledning/arbetsledning och anpassning av arbetsplatser. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02A247 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör ge ut i samband med att en invandrares identitet fastställs. Invandrare som kommer till och får permanent uppehållstillstånd har svårt att få ett om de inte har en nära anhörig som kan styrka deras identitet. Även om de har alla handlingar som krävs, personbevis från skattemyndigheten och papper på att de fått uppehållstillstånd, så kräver banker och Svensk kassaservice att de ska ha en anhörig som styrker deras identitet. För personer som inte har någon nära anhörig i landet så är det därför närmast omöjligt att få ett . Enligt banker kan någon på identifiera. En invandrare beskriver hur han försökt att få hjälp den vägen, men fått till svar från mannen som han frågade på , att han inte får göra identifikationen. Likaså har han försökt hos polisen men även de säger att de inte får identifiera en person som ansöker om . Hur ska då en invandrare som inte har någon anhörig i landet kunna få ett ? En invandare med uppehållstillstånd kan få ett jobb, kan flytta till en egen lägenhet men kan inte hämta ut paket på posten, få ut medicin på recept eller handla med betalkort. Det är inhumant att behandla personer på detta sätt! Vi vet att en utredare tittar på denna fråga, men lyfte en av oss frågan i och fick då svaret att man håller på att se över detta problem. Det är en fråga som halats i långbänk verkar det som. Andra länder hanterar frågan om på ett mycket smidigare sätt, för där ger staten ut till invandraren i samband med att man fastställer någons identitet. Den modellen bör vi kunna tillämpa även i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02A248 · 2007-10-01 00:00:00 — Förhöjd och glidande pensionsålder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning i syfte att skapa en förhöjd och glidande pensionsålder. uppnådde min morfar pensionsåldern som då var . Han kände sig kry och alert och ville inte släppa den gemenskap som arbetet gav och fortsatte därför att arbeta till på deltid. har vi en pensionsålder som vi har ett av världens friskaste folk och en begynnande 40-talistkår av pensionärer som ännu inte växt ur jeansåldern. Vi är alltså ett friskt folk som skulle kunna ge mer av vår tid till arbetslivet. Trots detta tvingas många äldre att lämna arbetslivet. I stället för att som tvingas ut från arbetsmarknaden bör var och en genom en öppen pensionsålder kunna bestämma om man vill fortsätta även efter uppnådd pensionsålder. De pensionärer som väljer att förvärvsarbeta ska då även omfattas av en inkomstskattesänkning via jobbskatteavdraget som är högre för dem som fyllt . Utifrån ett företagarperspektiv finns ett behov av den erfarenhet och kunskapsresurs de äldre har, en faktor som förmodligen kommer att bli alltmer framträdande . Trots det bör ekonomiska stimulansåtgärder införas för företagen så att äldre lättare har möjligheten att förverkliga sin framtid. Ett friskt folk, ett friskt näringsliv och ett friskt samhälle lägger grunden för vår gemensamma välfärd. Dagens situation med allt fler pensionärer och allt fler studenter innebär att den resurs de äldre utgör bör nyttjas, inte minst för att klara kompetensöverföringen generationer emellan. Det är dock viktigt att en förändring bör ske utifrån individens förutsättningar, behov och vilja. Införandet av en flytande pensionsålder är därför önskvärt utifrån flera aspekter. Hur förslaget ska utformas i detalj bör utredas vidare med målsättning av en glidande förhöjd pensionsålder. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02A251 · 2007-10-01 00:00:00 — Lönebidragsanställningar i ideell sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över vilka effekter den av beslutade höjningen av taket i lönebidraget fått. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nya former för anställningsstöd till kroniskt arbetshandikappade. Ideella föreningar i vårt land har genom lönebidragssystemet spelat en viktig roll för att ge människor med nedsatt arbetsförmåga meningsfulla arbetsuppgifter, en plats i samhällsgemenskapen och förhoppningsvis också en väg in på den reguljära arbetsmarknaden. Genom sitt engagemang i föreningen blir den med lönebidrag anställde en del av föreningens sociala gemenskap. gör systemet med lönebidragsanställningar stora insatser för föreningarnas viktiga verksamhet. med oförändrad nivå har taket för lönebidraget i två omgångar höjts från till . Dessa välmotiverade höjningar har dock i praktiken motverkats genom att arbetsförmedlingarna på många håll i landet sänkt den procentuella medfinansieringsnivån. Detta beteende motiveras lokalt med en generellt striktare tillämpning av regelverket, detta trots att försäkrat att några direktiv om en sådan åtstramning inte gått ut. Enligt vårt sätt att se det finns det därför skäl att ge i uppdrag se över vilka effekter den av beslutade höjningen av taket i lönebidraget i realiteten fått och vad detta i så fall innebär för den enskilde anställde med lönebidrag och för föreningen som fungerar som arbetsgivare. Det finns ytterligare ett perspektiv kring anställning med lönebidrag i ideell sektor som behöver belysas. Inte sällan har de med lönebidragsanställning i ideell sektor någon form av kroniskt arbetshandikapp. För dessa riskerar de stipulerade årliga omförhandlingarna av nivån på lönebidragen bli både meningslösa och förnedrande. Omförhandlingen skapar en osäkerhet för såväl individen som arbetsgivarförening, och den i regelverket åsatta fyraårsgränsen för lönebidragsanställningar krockar med verkligheten om arbetshandikappet är kroniskt och rehabiliteringen inte givit önskat resultat. Beslutande myndighets tjänstemän tvingas i ett sådant fall endera ignorera myndighetens regelverk eller individens behov. Lönebidragssystemet syftar ju till att återföra arbetshandikappade till den reguljära arbetsmarknaden. För att leva upp till den ambitionen borde ett parallellt system i förhållande till dagens lönebidragssystem införas, en åtgärd som riktar sig till individer vars arbetshandikapp bedöms som kroniska. Ekonomiskt torde en sådan åtgärd sett ur samhällets perspektiv inte medföra någon nämnvärd förändring eller större kostnadsökningar eftersom det i första hand handlar om att anpassa kartan till verkligheten. Ur individens och arbetsgivande förenings perspektiv skulle en sådan åtgärd leda till ett mera långsiktigt synsätt på anställningen. Regeringen bör få i uppdrag att ta fram ett nytt regelverk för denna nya form av anställningsstöd riktat till människor med kroniskt arbetshandikapp.
mot · GV02A252 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kostnader för arbetsmiljöarbetet. Arbetsgivarnas huvudansvar för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet är grundläggande i arbetsmiljölagen (AML). Det betyder att arbetsgivarna också har kostnadsansvaret för verksamheten inklusive arbetsmiljöutbildningen. Att produktionen ska bära kostnaderna för arbetsmiljöarbetet har varit grundläggande för hela den svenska arbetsmiljölagstiftningen. När det gäller bevakningen av arbetsmiljön på små arbetsplatser utan skyddskommittér med upp till 49 anställda är verkligheten en annan än vad som föreskrivs i lagen. De fackliga organisationernas medlemmar betalar , via sina medlemsavgifter, miljonbelopp för denna bevakning. Denna ordning står i strid med AML som föreskriver att produktionen ska betala kostnaderna. Därför bör AML ses över och förstärkas i den meningen att full kostnadstäckning för den regionala skyddsombudsverksamheten säkerställs. i (s)
mot · GV02A255 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla samarbete inom . Efter murens fall ritades vår geografi om och genom EU har vi kommit närmare ett samarbete med de andra länderna kring . är det inte ovanligt att våra Östersjögrannar arbetar i . Detta har blivit en viktig del av vårt näringsliv. Arbetskraften har blivit mer flexibel: Det är inte ovanligt att våra baltiska grannar arbetar i och fler svenskar pendlar över till för att jobba, men det återstår en del att göra när det gäller arbetsförhållandena. Vi bör verka för att ta bort hinder för arbetskraftens fria rörlighet och verka för goda arbetsförhållanden i alla länder. Med tanke på det växande antalet människor som arbetar i ett land men är bosatta i ett annat land, bör se till att frågor som rör denna grupp av människor uppmärksammas av . Vidare bör arbeta med premisserna för att underlätta etableringen av informationscenter inom regionen vid gränspunkter där trafiken är särskilt stor för att underlätta för flödet och informera arbetstagarna om frågor som rör deras sociala säkerhet. Avsikten med sådana center skall vara att tillhandahålla omfattande information till arbetstagarna vad gäller juridiska frågor inom det ekonomiska och sociala området. Vidare skall informationen vad gäller jobb- och utbildningsmöjligheter i grannländerna inom regionen förbättras. Vi behöver även möjliggöra för en arbetsmarknad där eftersatta grupper och unga människor uppmärksammas i form av integrerande arbetsmarknadsåtgärder och socialpolitiska åtgärder, främja CRS-strategin (företagens sociala ansvar) inom företag verksamma i de baltiska sjöstaterna med hänsyn till ILO- och OECD-standarder och klarlägga att dubbelstandarder som utövas av multinationella företag inte kommer att tolereras.
mot · GV02A256 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om naturvårdsarbeten och reglerna inom arbetsmarknadspolitiken. I strategin för en hållbar utveckling skyddas allt fler naturområden i vårt land. Detta görs bland annat för att bevara den biologiska mångfalden, spara kulturmiljöer och ta hand om fornminnen. Att skydda ett område är enbart ett första steg för ett uthålligt bevarande. De flesta områden behöver skötsel och underhåll och i en del fall måste ursprungliga miljöer återskapas. För att allmänheten skall kunna ta del av den bevarade naturen behöver vandringsleder anläggas och underhållas och informationstavlor utformas och sättas upp. Länsstyrelserna har ett anslag för verksamheten men det är otillräckligt när allt fler områden skall kunna skötas och underhållas. har arbetsmarknadsmedel stöttat verksamheten och många arbetslösa har haft en mycket meningsfull sysselsättning. De boende på respektive ort har ofta stor kännedom om de aktuella områdena och kan bidra med sin kunskap för att exempelvis återställa gamla kulturmiljöer. För de arbetslösa på landsbygden är dessa arbeten mycket meningsfulla och har varit språngbrädan för att åter komma ut på arbetsmarknaden. På många håll i landet finns ett samarbete mellan , , länsarbetsnämnden och kulturmiljövården om skötselverksamheten. Detta har fungerat mycket bra, men på grund av besparingar och ändrade regler för arbetsmarknadsmedlen har verksamheten minskat kraftigt. Minskningen har inte skett för att behoven minskat eller att det finns färre lämpliga arbetslösa. Dessa arbeten är mycket lämpliga för många arbetslösa som ett sätt att få fotfäste på arbetsmarknaden igen och de har inga undanträngningseffekter. Därför är det nödvändigt att reglerna i arbetsmarknadspolitiken utformas på ett sådant sätt att arbetslösa även får möjligheter att utföra dessa meningsfulla arbetsuppgifter.