mot · GV02Ub415 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tilldela examinationsrätt och forskarutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja ett samtal om behovet av samhällsrelevant forskning som en viktig roll i kvalitetsbedömningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsning på de lärare som arbetar med lärarutbildningen. växer och utbildningsbehovet i regionen är stort. skapades för att stödja en positiv samhällsutveckling i , och högskolan bör få fortsätta på den vägen. siktar på att bli en viktig aktör i den större samhällsförändring som går mot vad som brukar kallas för kunskapssamhället. Nya kunskapsregioner och kunskapsstäder framträder. gör anspråk på att vara en av dem och här har en mycket viktig roll att spela. Högskolan arbetar inte bara lokalt och regionalt utan även globalt. medverkade man vid utbildning i , , som handlade om fred och mänskliga rättigheter i ett globalt perspektiv. En av de viktigaste delarna i högskolans arbete är att bredda rekryteringen och därigenom höja utbildningsnivån i . Högskolan har utvecklat en profil med utbildning och forskning över de traditionella akademiska ämnesgränserna. Detta ger både bredd och djup. För att högskolan ska kunna fortsätta utvecklas krävs egen examinationsrätt på det humanistiska och samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Om inte detta säkras kommer grundutbildningen att utvecklas enligt villkor som andra lärosäten ger, eftersom grundutbildning och forskarutbildning ska vara kompatibla. Examinationsrätt innebär att högskolan själv ansvarar för forskarutbildningens inriktning, planering och genomförande. Detta är en förutsättning för att forskarutbildningen ska kunna utvecklas i enlighet med högskolans profil. Genom att stärka forskningsanknytningen i professionsutbildningarna ökar dessutom förutsättningarna för att nya idéer och forskningsresultat sprids i samhället, också genom de studenter som inte går vidare till forskarutbildning. Mycket talar för att kopplingen mellan vetenskapsområde och forskarutbildningsrättigheter kommer att försvinna. Det kan i sin tur leda till att få forskarutbildningsrättigheter inom mindre områden eller profiler. rekryterar framgångsrikt studenter från studieovana miljöer och studenter med invandrarbakgrund. Dessa studenter bör ges möjlighet att fortsätta in på forskarbanan genom att antas till forskarutbildning. Möjligheterna att bli antagen till forskarutbildning vid ett annat lärosäte är små eftersom de egna studenterna ofta prioriteras. För vissa av dessa studenter kan studier vid högskolan i sig innebära ett stort steg. Att gå vidare till forskarstudier vid en annan universitetsort kan vara ett alltför stort steg att ta av ekonomiska, känslomässiga och kulturella skäl. Det är också viktigt att kunna visa på forskarbanan som en möjlig karriärväg, inte minst för grupper för vilka den framtida arbetsmarknaden spelar stor roll vid valet om att eventuellt fortsätta till högskola eller universitet. Högskolan har en stor andel professionsutbildning, av programutbildningarna. För att säkerställa en hög kvalitet på denna utbildning och kunna dra nytta av högskolas tvärvetenskapliga struktur och arbetssätt är det viktigt att högskolan får egen rådighet över forskarutbildningen på det humanistiska och samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. har fokus på samspelet och överföringen av kunskap mellan forskning och praktik och yrkesliv. Genom detta vill högskolan säkra framtidens behov av yrkesmänniskor som är väl rustade för de krav som arbetsmarknad och arbetsgivare ställer och kommer att ställa. Enligt regeringen ska forskningspengar till en ökande del fördelas i enlighet med kvalitetskrav. Det är förvisso välkommet. Men det vi inte är nöjda med är att man ensidigt definierar kvalitet som de forskare som får medel från . Detta råd har som sin uppgift att stödja grundforskning. har en inriktning mot tillämpad forskning eller klinisk forskning. Där spelar samhällsrelevans en viktig roll i kvalitetsbedömningen. Det är således en bedömning som måste arbeta med andra typer av kriterier än vad regeringen föreslagit, det är också en bedömning där mottagaren för kunskapen måste tas med och spela en aktiv roll. Detta är en fråga som diskuteras internationellt och som måste föras in i den svenska debatten för att vi ska kunna utveckla kriterier för god vetenskaplig kunskap som har samhällelig relevans. Lärarutbildningen vid , vilken för övrigt utvärderades positivt av (rapportserie 2005:17R), är högskolans största professionsutbildning. Det är positivt att regeringen lagt en hel del nya pengar på det som kallas Lärarlyftet i skolan. Det är också bra att man sagt att det behövs mer av forskningskompetens inom skolan, vilket i klartext betyder att man lägger pengar på att aktiva lärare i skolan ska avlägga licentiatexamen. är det viktigt för långsiktigheten att en liknande satsning görs på de lärare som arbetar med lärarutbildningen. högskolan måste också på allvar få möjlighet att forskningsanknyta lärarutbildningen. Vid skapandet av 1998 överfördes alla resurser för forskning och forskarutbildning (professorer, doktorander och del av fakultetsanslagen) till högskolan, men examinationsrätten kvarstannade vid . För att samarbetet över ska kunna utvecklas och ge avkastning i regionen krävs en balans i forskningsvolym. ligger den svenska sidan klart i lä. består av 12 lärosäten, fyra på den svenska sidan och resterande på den danska. Det kan noteras att alla de danska lärosätena har universitetsstatus. Generellt måste internationellt samarbete ske på lika villkor. För att något råda bot på denna obalans är det viktigt att tilldelas ytterligare ett vetenskapsområde eller åtminstone examensrättigheter.