ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A317 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka nyföretagandet genom ett flexiblare användningssätt av starta-eget-bidraget. Vi behöver få till ett ökat nyföretagande i , inte minst i de kommuner som är beroende av ett eller flera stora företag. Sådana kommuner är väldigt sårbara om det händer något med det/dessa företag. I dessa kommuner är det därför viktigt att man arbetar med dessa frågor innan det händer något. Det är en långsiktig arbetsmarknadspolitik som behövs. Tyvärr arbetar vi alldeles för lite med det långsiktiga arbetet, det är oftast det korta perspektivet som gäller. Vi har ett starta-eget-bidrag som endast vänder sig till dem som är arbetslösa, medan de som har en anställning inte har någon möjlighet att få starta-eget-bidrag. Det är givetvis så att det finns många bra företagsidéer bland alla dem som inte har rätt till starta-eget-bidrag. Men det är ofta ett mycket stort steg att lämna den trygghet som man har. Man är kanske gift, har barn, villa, bostadsrätt m.m. Så det är inte så enkelt att bara säga upp sig från sin anställning och starta upp ett företag utan någon trygghet eller säkerhet. Det är med all säkerhet många goda affärsidéer som aldrig blir av på grund av just detta. Här borde man hitta ett flexiblare användningssätt av starta-eget-bidraget, om så inte i hela landet så borde man hitta möjligheter i de kommuner/regioner där det är ett lågt nyföretagande, där man är beroende av ett eller flera stora företag, där man drabbats av stora nedläggningar osv. Det förutsätter givetvis ett stort samarbete mellan arbetsförmedlingen, det lokala näringslivet, , kommunen och fackliga organisationer. Alla parter måste jobba åt samma mål, dvs. skapa ett ökat nyföretagande och fler arbetstillfällen till kommunen/regionen. Rollfördelningen skulle kunna se ut som följer: Arbetsgivaren ställer upp med att ge tjänstledighet till en anställd som skulle vilja prova en affärsidé exempelvis upp till . ger gratis rådgivning till den sökande och gör bedömningen om den sökandes affärsidé håller samt håller kontinuerlig kontakt med den sökande, även efter företagsstarten. Arbetsförmedlingen ger ekonomiska förutsättningar för den sökande samt hjälper det företag som givit den sökande tjänstledigheten med att hitta en lämplig ersättare/vikarie. Kommunen och föreningen tar på sig ansvaret att få igång en samverkan mellan skolan och näringslivet. Det är viktigt att vi kan jobba med en långsiktig arbetsmarknadspolitik: Detta skulle kunna vara ett bra och intressant sätt att göra det på. Det hade varit av stort värde om hade undersökt möjligheten att hitta en flexiblare användning av starta-eget-bidraget. Man skulle exempelvis kunna börja med att prova idén genom ett försök/projekt som skulle kunna omfatta 510 kommuner som är beroende av ett eller flera stora företag som drabbats av någon större nedläggning och som är i stort behov av ett ökat nyföretagande och ett mer varierat näringsliv. Vi tror att detta skulle både öka nyföretagandet och skapa fler arbetstillfällen och vara ett bra sätt att arbeta med långsiktig arbetsmarknadspolitik. i (s)
mot · GV02A318 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad redovisning för av vilka verktyg för ökad jämställdhet som regeringen avser att använda. Kvinnor och män ska ges samma rätt och möjligheter att som aktiva medborgare delta i det demokratiska samhällsarbetet. Den tidigare socialdemokratiska regeringen hade byggt in i regeringsarbetet ett system som innebär att jämställdheten genomsyrade arbetet i alla departement. beslutade om en jämställdhetslagstiftning som förutsätter att alla arbetsplatser skall ha en jämställdhetsplan. I den planen skall det klart framgå vilka åtgärder som skall vidtas för ökad jämställdhet på arbetsplatsen. Den nuvarande regeringen har enbart vagt antytt sina mål för jämställdheten men inte visat i handling vilka verktyg man avser att använda för ökad jämställdhet. Det gäller i synnerhet områdena privat företagande, medier och trossamfund. För att få en verklig förändring till stånd krävs handlinng och en plan för implementering av jämställdheten.
mot · GV02A319 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av hur människor som är egenanställda kan inkluderas i de olika försäkringssystemen. Många drömmer om att starta ett eget företag men vägen dit kan kännas krånglig och osäker, mycket beroende på att alla de krav som myndigheterna ställer inte är lätta att känna till och hantera för en ny entreprenör. En tredje väg som förenar företagarens frihet med servicen av att vara anställd är egenanställning. Syftet med egenanställningskonceptet är att erbjuda den enskilde anställning i ett så kallat egenanställningsföretag för att starta, och yrkesmässigt driva, egen företagsverksamhet utan F-skattsedel. Arbetsgivaransvaret överlåts på egenanställningsföretaget som administrerar skatter, sociala avgifter, faktureringar, lön och försäkringar. De egenanställda får helt ägna sig åt sin affärsidé och bidrar därmed till att både öka arbetskraftsutbudet och minska arbetslösheten och svartjobben. Ett flertal egenanställningsföretag växer fram i där entreprenören kan förena företagarens frihet med servicen av att vara anställd. Egenanställda är dock en grupp som inte finner sin naturliga plats i de svenska regelverken där fast anställning och månadslön utgör norm för tillämpningen. Vid arbetslöshet är egenanställda systematiskt missgynnade. Villkoren för att få arbetslöshetsersättning tillåter inte att en uppdragstagare vid ett egenanställningsföretag får a-kasseersättning vid perioder av arbetslöshet. Detta förhållande minskar incitamenten att gå från arbetslöshet till egenanställning eftersom tryggheten saknas om arbetslöshet eller sjukdom inträffar. Förutsättningarna för de egenanställda skulle väsentligt förbättras om de kan införlivas som en naturlig del i de olika försäkringssystemen. Därmed skulle många fler vilja bli egenanställda, vilket ökar sysselsättningen och minskar såväl utanförskapet som bidragsberoendet. En utredning bör därför se över hur egenanställda kan inkluderas i de olika försäkringssystemen.
mot · GV02A322 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att likställa facklig frånvaro med politisk frånvaro i arbetslöshetsförsäkringens ersättningsregler. Det behövs en mångfald av personer som engagerar sig politiskt. Mångfalden måste finnas både i ålder, kön och etnicitet, men även i erfarenheter och bakgrund. För många är det en oerhörd stimulans att vara fritidspolitiker, särskilt om du befinner dig utanför arbetsmarknaden. Det politiska uppdraget kan då vara det som gör att du som arbetslös orkar med din vardag. Men det uppstår ett ekonomiskt problem för de personer som har ett politiskt uppdrag och förlorar sitt arbete. Om du har ett politiskt uppdrag och har tjänstledigt för detta, och blir arbetslös, så får du inte räkna tjänstledigheten som arbetad tid när du ska uppbära ersättning från a-kassan. Det får man göra för ett fackligt uppdrag. Det borde inte vara någon skillnad på vilket uppdrag man har, om det är fackligt eller politiskt. Vi anser därför att politisk frånvaro skall likställas med facklig frånvaro när det gäller ersättningsreglerna i lagen om arbetslöshetsförsäkringen . Det är inte rimligt att en och samma person som är arbetslös ska behandlas olika vid två likvärdiga uppdrag. Båda uppdragen är av stort samhälleligt intresse och bör därför, så långt det är möjligt omfattas av likvärdiga regler. i (s)
mot · GV02A323 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i . i har varit till stor glädje för arbetslivsforskningen och utvecklingen av arbetslivet i . Genom ett samarbetsavtal med medverkade institutet redan vid sin tillkomst på ett avgörande sätt till att beslöt att inrätta ett centrum för arbetsvetenskap vid . Avtalet skapade möjligheter för forskarutbildning som tidigare saknade och ledde också till att centrumet kunde omvandlas till en institution med doktorander i arbetsvetenskap. Flera doktorsavhandlingar har blivit resultatet av samarbetet mellan och . i samverkan med företag i kunde avhandlingsarbete ske på industriarbetsplatser. Institutets existens och inriktning medverkade till att arbetsvetenskapliga forskning fick goda kontakter med näringslivet och dess organisationer. Därmed fick forskningen en praktisk inriktning vid sidan av den teoretiska. Ett resultat av detta är att forskningen vid till övervägande del sker i samarbete med partner inom privat och offentlig sektor. Också inom andra ämnen vid där man bedriver arbetsvetenskaplig forskning och utbildning, som sociologi, psykologi, företagsekonomi, yrkesmedicin m.fl., har man stimulerats av samarbetet med i . Tillsammans med institutet ingick de olika universitetsämnena och arbetsvetenskapen vid i ett vetenskapligt råd, som leder forskarutbildningen inte bara vid , utan också samverkar med forskarutbildningen vid högskolorna i och i en gemensam doktorandutbildning i arbetsvetenskap. är en tung industriregion med stort behov av forskning och utvecklingsarbete för att motverka arbetslöshet och främja ett integrerat och effektivt arbetsliv. Högskolorna och universiteten i bildade därför 1997 ett nätverk för kunskapsöverföring och samverkan mellan högskola och näringsliv i . I nätverket ingick, utom samtliga högskolor, , fackliga organisationer, , m.fl. Utöver samarbete i olika utvecklingsprojekt arrangerar nätverket särskilda arbetslivsdagar som möten mellan näringsliv och högskola. Undertecknade utgår från att i betydelse för utvecklingen av västsvenskt arbetsliv inte varit känd för den nya regeringen och vädjar enträget till regeringen att institutets viktiga arbete ska erkännas och att den forskning som gjorts av ska tillvaratas. Det är olyckligt att regeringen lade ner . i (s)
mot · GV02A327 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Det finns ett stort antal människor i som kommer att beröras av att den överhoppningsbara tiden för a-kassan sänkts från till . Dessa människor har ofta svåra sjukdomshistorier bakom sig och lång rehabilitering. De kan vara offer för trafikolyckor, svår stroke, svår psykisk sjukdom eller föräldrar till ett svårt sjukt barn för att nämna några grupper. Oavsett varför finns det ingen klar motivation till att dessa människor skall utestängas från a-kassan när de åter skall in på arbetsmarknaden efter sin rehabilitering eller varför de skall skickas till våra kommuners socialförvaltningar för att få försörjningsstöd tills de hittat ett arbete. Att den överhoppningsbara tiden sänkts ökar kommunernas utgifter för försörjningsstöd och sänker människors möjlighet att klara sin livsförsöjning genom vår arbetslöshetsförsäkring innan de har ett arbete. Den överhoppningsbara tiden bör återgå till vad som tidigare gällt för att undvika att skadade och svårt sjuka människor inte kan ges fler chanser att återkomma till arbetsmarknaden.
mot · GV02A331 · 2007-10-03 00:00:00 — Utfärdande av identitetskort för nya svenskar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påskynda den utlovade utredningen om identitetskort för nya svenskar. utfärdas identitetskort av tjänstemän på banker. De skall med de underlag som finns kunna styrka att den person som får ett är densamma som han eller hon uppger sig vara. I de allra flesta fallen är detta inga problem eftersom det finns körkort, pass eller föräldrar som kan intyga att personen är den som framgår på . Många banktjänstemän upplever dock en stor osäkerhet när det gäller utfärdandet för våra nya svenskar. Osäkerheten grundas av att ingen kan styrka att personen är den han eller hon utger sig för att vara. Detta är naturligtvis otillfredsställande. Eftersom frågan är viktig och brådskande är det angeläget att den utredning som infrastrukturministern utlovat påskyndas så att denna otillfredsställande ordning skyndsamt ändras.
mot · GV02A332 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa trygghetssystem för företagare. Den tidigare socialdemokratiska regeringen tillsatte en utredning för att se över möjligheten att införa ett trygghetssystem för företagare, eller mer precist, att se över möjligheten att ändra beräkningen av dagpenning för företagare som får arbetslöshetsförsäkring. Den borgerliga regeringen stoppade utredningen , och ännu har ingen ny utredare tillsatts. Det verkar alltså som om regeringen förhalar frågan om trygghet för småföretagare en fråga som är alltför viktig för att ignoreras. Inte minst viktig är frågan med tanke på behovet av att gynna kvinnligt företagande. Kvinnor har generellt sett lägre löner än män och är hårdare drabbade av arbetslöshet. Det är bara några av skälen till att kvinnligt entreprenörskap bör uppmuntras och underlättas. Det är också viktigt att kunna förena föräldraskap med företagande i stället för att använda sig av så förlegade metoder som vårdnadsbidraget. I utredningen föreslås bland annat att när dagpenningen för företagare ska beräknas ska underlaget bygga på den högsta inkomsten under ett av före avvecklingsåret. Tanken är att denna ändring ska ge företagare incitament att fortsätta driva sin verksamhet trots tillfälligt dålig lönsamhet. Det är en väldigt bra idé med tanke på att det kan ta för en ny företagare att få sin verksamhet att gå runt eller till och med gå med vinst. På samma sätt som arbetslöshetsförsäkringen utgör en trygghet för löntagare, en brygga på vägen mellan två anställningar, kan företagare behöva detta stöd i svåra tider. Det är högst angeläget att detta viktiga utredningsarbete återupptas. Detta bör ske för att vi ska kunna skapa bättre trygghetssystem för företagare och därmed gynna det viktiga entreprenörskap som i nästa led kan skapa ytterligare arbetstillfällen.
mot · GV02A333 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra för familjehemsförälder. Det finns många barn i vårt land som av olika anledningar inte kan bo kvar i sin ursprungliga familj utan behöver ett annat boende. En familjehemsplacering är då oftast att föredra framför placering på institution. En förutsättning för det är att det finns lämpliga familjer som vill och kan ta emot barn i sitt hem. De personer som är familjehemsföräldrar har ett svårt och grannlaga arbete. De skall inte bara släppa in en ny familjemedlem i den egna familjen, med alla påfrestningar det kan föra med sig, de skall också medverka till en god och givande kontakt med den biologiska föräldern/föräldrarna och ha kontakt med socialtjänst samt skola m.m. Det är bekymmersamt att det är en stor brist på familjer som vill åta sig uppdrag som familjehem, särskilt till tonåringar, och att många kommuner har svårt att rekrytera familjehem i den omfattning som behövs. kan konstateras att pojkar och flickor som placeras i familjehem generellt sett har svårare problem jämfört med tidigare. Familjer som tar emot barnen ställs därför inför större svårigheter. Det kan ibland behövas att minst en familjehemsförälder vistas hemma på hel- eller deltid. Det är angeläget att förutsättningar skapas för att underlätta rekryteringen av familjehem och att olika typer av familjer kan rekryteras, så att den flicka eller pojke som behöver bo i ett familjehem kan komma till ett som är lämpligt med avseende på barnets ursprung, språk eller annan bakgrund och finns i närheten av det egna hemmet. För att öka intresset för att vara familjehemsförälder krävs omfattande information om vad det innebär att vara familjehem. Att göra familjehemsuppdraget mer attraktivt handlar i första hand inte om ökad ekonomisk ersättning utan om att underlätta för familjerna med avlastning och stöd, men om den egna familjens framtid och ekonomi står på spel är det förståeligt om presumtiva familjehemsföräldrar avstår från ett eventuellt uppdrag. Villkoren i olika trygghetssystem är inte utformade efter familjehemsföräldrars förutsättningar. Ett exempel är arbetslöshetsförsäkringen. Missgynnas familjehemsföräldrar i detta avseende finns risken att personers vilja att åta sig sådana uppdrag påverkas. revisorer har tidigare granskat vården av barn och unga i familjehem och där föreslagit att familjehemsvård skall likställas med förvärvsarbete och därmed också ge samma rättigheter och trygghet som andra arbeten. Jag delar den uppfattningen. Uppdraget som familjehemsförälder måste godkännas som ett arbete med rätt till arbetsrättslig trygghet. Våra familjehemsföräldrar har ett mycket viktigt uppdrag i . Därför måste villkoren för dessa att kunna ta emot ett nytt barn förbättras.
mot · GV02A339 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om familjehemsföräldrars villkor. Många barn i vårt land behöver ett annat boende än sin ursprungsfamilj. En familjehemsplacering är ofta att föredra framför placering på institution. De personer som är familjehemsföräldrar har ett svårt och grannlaga arbete. De skall inte bara släppa in en ny familjemedlem i den egna familjen, med alla påfrestningar det kan föra med sig, de skall också medverka till en god och givande kontakt med den biologiska föräldern/föräldrarna och ha kontakt med socialtjänst och skola m.m. är det är en stor brist på familjer som vill åta sig uppdrag som familjehem, särskilt till tonåringar. Det är bekymmersamt. Många kommuner har svårt att rekrytera i den omfattning som behövs. kan konstateras att pojkar och flickor som placeras i familjehem generellt sett har svårare problem jämfört med tidigare. Familjer som tar emot barnen ställs därför inför större svårigheter än man gjorde för bara . krävs det att minst en familjehemsförälder vistas hemma på hel- eller deltid för att hjälpa och stödja den unge. Det är viktigt att skapa förutsättningar för att underlätta rekryteringen av familjehem och att olika typer av familjer kan rekryteras så att den flicka eller pojke som behöver bo i ett familjehem kan komma till ett som är lämpligt med avseende på barnets ursprung, språk eller annan bakgrund och som också finns i närheten av det egna hemmet. För att öka intresset för att vara familjehemsförälder krävs omfattande information om vad det innebär att vara familjehem. Att göra familjehemsuppdraget mer attraktivt handlar i första hand inte om ökad ekonomisk ersättning utan om att underlätta för familjerna med avlastning och stöd, men om den egna familjens framtid och ekonomi står på spel är det förståeligt om presumtiva familjehemsföräldrar avstår från ett eventuellt uppdrag. Villkoren i olika trygghetssystem är inte utformade efter familjehemsföräldrars förutsättningar. Ett exempel är arbetslöshetsförsäkringen. Missgynnas familjehemsföräldrar i detta avseende finns risken att personers vilja att åta sig sådana uppdrag påverkas. revisorer har tidigare granskat vården av barn och unga i familjehem och där föreslagit att familjehemsvård skall likställas med förvärvsarbete och därmed också ge samma rättigheter och trygghet som andra arbeten. Jag delar den uppfattningen. Uppdraget som familjehemsförälder måste godkännas som ett arbete med rätt till arbetsrättslig trygghet. Möjlighet till ersättning från a-kassan för familjehemsföräldrar skulle exempelvis vara värdefull. Utredningen om trygghetssystemen för företagare som ska överväga uppdragstagarnas ställning i arbetslöshetsförsäkringen ska enligt budgetpropositionen 2006/07 omfatta alla som förvärvsarbetar. Om familjehemsföräldras situation och möjligheter inte behandlas i annan ordning är det lämpligt att behandla den i samband med utredningen.
mot · GV02A340 · 2007-10-04 00:00:00 — Tryggare arbetslöshetsförsäkring för egenföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beräkningsgrund för arbetslöshetsersättning för egenföretagare. I finns det förhållandevis få företagare jämfört med många andra länder. I har andelen företagare dessutom sjunkit medan trenden i övriga har varit positiv. behöver fler entreprenörer och egenföretagare för att stimulera arbetsmarknaden, konkurrera och vara ledande på den internationella marknaden. Idéer och kreativa förslag har det alltid funnits gott om i , men alltför ofta stannar idén just vid att vara en idé. Att starta eget företag innebär alltid en risk och chanstagning särskilt när ett nytt obeprövat koncept ska genomföras. Svenska företagare har inte ett sämre socialt skyddsnät än sina europeiska konkurrenter, men däremot har anställda i ett mer generöst trygghetssystem än anställda i andra länder. Det kan vara en av anledningarna till att för få väljer att ge upp tryggheten i sina anställningar för att satsa på företagande. Dagpenningen före egenföretagare vid arbetslöshet beräknas som huvudregel på grundval av ett genomsnitt av de tre senaste årens nettointäkter (enskilda näringsverksamheter och handelsbolag) eller lön (aktiebolag och ekonomiska föreningar). Ersättning vid arbetslöshet som baseras på det tre senaste årens inkomster eller intäkter passar inte företagare och uppmuntrar inte till innovation och entreprenörskap. Dels för att det oftast tar för ett företag att börja löna sig så pass att ägaren kan ta ut en skälig lön och dels för att företagarnas inkomster och företagets nettointäkter varierar över säsong och konjunkturer. Vid sämre tider måste andra kostnader än den egna lönen betalas för att verksamheten ska kunna överleva. Att fastställa företagarens ersättning vid arbetslöshet utifrån inkomst och intäkter från torde i allmänhet alltid ge företagare en låg dagpenning. Inkomst och intäkter har oftast försämrats kraftigt före en nedläggning eller en konkurs av ett företag. För att uppmuntra till entreprenörskap krävs det att företagares socialförsäkringssystem jämställs med den trygghet som anställda har. Dagpenningen för egenföretagare vid arbetslöshet bör, för företagare som bedrivit verksamhet upp till , beräknas på normalinkomsten året innan företaget startades. Alternativt kan företagaren välja ett av som beräkningen ska baseras på.
mot · GV02A341 · 2007-10-01 00:00:00 — Rätt till ersättning för jobbsökande inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning för en utvidgning av rätten till jobbsökarresa och flyttbidrag att gälla inom EU. Enligt en undersökning som har gjort, och som bl.a. redovisas av arbetsförmedlingen, kan närmare hälften av svenskarna tänka sig att arbeta i ett annat EU-land om de får arbeta inom sitt yrkesområde. har Arbetsförmedlingen arrangerat jobbmässor gemensamt med andra nationella och internationella aktörer för att informera om arbete utomlands. Att arbeta utomlands är för många ett bra första steg in på arbetsmarknaden och ett sätt att skaffa sig unika kunskaper i det fortsatta arbetslivet. Som exempel kan nämnas att det på den danska sidan av arbetar cirka 9 000 svenskar. I är servicesektorn beroende av svensk arbetskraft. På de arbetar cirka 40 000 svenskar inom exempelvis ekonomi- och biotechsektorer. För att arbetsmarknaden ska fungera är vi i behov av ständig vidareutbildning och rörlighet mellan yrken och geografiskt. kan man som arbetssökande söka bidrag för ersättning för resa till praktikplats eller flytt inom landet men inte utom gränser. Det är något som med stor sannolikhet begränsar möjligheterna att söka sig utanför för många. Som ett led i arbetslinjen bör det därför utredas hur ett system med ersättning för sådana resor kan utvidgas att gälla hela EU.