ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A253 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vidareutveckling av kollektivavtalen. Den svenska modellen med kollektivavtal som grund för villkoren på arbetsmarknaden har medverkat till att skapa en positiv utveckling i vårt land. Konflikter har förekommit även på arbetsmarknaden i , men vid en internationell jämförelse kan man konstatera att de kan betraktas som små skärmytslingar. Den svenska modellen som bygger på ömsesidig respekt mellan parterna har medverkat till stabilitet och förutsägbara villkor. Genom kollektivavtalet blir de anställda starkare gentemot arbetsgivaren men kollektivavtalen gör det också lättare för arbetsgivarparten. Alla avtal handlar om att ge och ta. Den senaste tidens uppmärksammade fall om arbetskraft som jobbar i till låga löner och med obefintlig trygghet har satt de svenska kollektivavtalen i fokus. finns det många som arbetar i gränstrakter. För oss i norra handlar det om att vi lever nära och . Det är positivt att arbetskraften kan röra sig över gränserna. Men det är nödvändigt att all arbetskraft som jobbar i arbetar under kollektivavtal. I kollektivavtalen regleras bland annat löner, semester, övertid, ersättningar, uppsägningstid och andra förhållanden. Om ska fortsätta att ha ordning och reda på arbetsmarknaden är det inte bara viktigt att man värnar om kollektivavtalet. Lika viktigt är det att arbetet med att utveckla arbetsrättslagarna fortsätter i stället för att urvattnas. Det handlar bland annat om rätt till heltid, lagen om anställningstrygghet och arbetsmiljö. Därför måste och regeringen tillsammans med fackföreningsrörelsen kraftfullt agera för att värna kollektivavtalen och en utveckling av lagstiftningen för bättre arbetsvillkor på arbetsmarknaden.
mot · GV02A254 · 2007-09-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetstidsförkortning. Sextimmars arbetsdag är en vision för välfärden och för jämställdheten, en tro på ett bättre familjeliv och ett bättre arbetsliv. Viktiga och akuta reformer är rätten till heltid, ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen och att en gång för alla bli av med löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Att kvinnors närvaro på arbetsmarknaden ökat har inte lett till att män tar motsvarande ansvar i familjen. Pappor går inte ned i arbetstid under småbarnsåren och mäns uttag av föräldraförsäkring är fortfarande alltför lågt. tar kvinnor alltför stor del av det obetalda ansvaret för barn och hem. Ett jämställt arbetsliv kräver ett jämställt familjeliv och vice versa. Jag vill se arbetstidsförkortningar som ger lite mer tid och . Det är en välfärdsreform och ska ses som en sådan. Den måste genomföras stegvis och alltid vägas mot andra reformer. Genom att vissa branscher har haft råd med minskat löneutrymme har vi en paradoxal situation där en heltid i ett mansdominerat yrke snart är lika många arbetade timmar som en ofrivillig deltid i ett kvinnodominerat. För att vara jämställdhetsreformer måste arbetstidsförkortningar ske genom lagstiftning som förändrar på hela arbetsmarknaden.
mot · GV02A258 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönebidrag. har antalet människor som gått från ett aktivt yrkesliv till sjukersättning inom ramen för socialförsäkringen ökat. En rad åtgärder har vidtagits för att skapa förutsättningar för att vända denna trend. Resultatet av vidtagna åtgärder har dock inte nått önskat resultat. finns i den politiska debatten ofta beskrivningar som pekar på vad som ibland kallas stort utanförskap. Skälen till att man finns utanför arbetslivet utgörs ofta av att man har en arbetsförmåga som är nedsatt och som prövats inom ramen för gällande lagstiftning eller av ett allt mera kritiskt näringsliv. Inte sällan rör det sig om en nedsatt arbetsförmåga som har sin grund i ohälsa förknippad med tidigare arbete. En rad åtgärder har vidtagits för att stimulera personer med sjukersättning att pröva återgång till arbete på en förändrad arbetsmarknad. Såväl tidigare som nuvarande regering har med olika metoder sökt att finna en arbetsmarknad som vill använda sig av den resurs som finns via restarbetsförmågan bland personer som finns utanför arbetsmarknaden. Bland annat finns möjlighet till vilande sjukersättning, nystartsjobb, trygghetsanställning eller att via lönebidrag ge möjlighet till stimulans eller viss subventionering av lönekostnaderna för arbetsgivaren. En ytterligare åtgärd från regeringens sida sägs utgöras av vad man kallar nyfriskjobb. Signalerna från bland annat föreningslivet rörande behovet av översyn av anställningsformen med lönebidrag har varit starka. För att nå önskade effekter av att människor med olika former av arbetshandikapp kan återkomma på arbetsmarknaden finns skäl att utöka antalet lönebidrag i samhället. Det tak för beräkning av ersättning som finns har höjts men ligger fortfarande på en nivå så att det svårligen täcker upp en bredare arbetsmarknad. Vill man genom lönebidrag eller trygghetsanställning underlätta för bredare grupper att komma ut på arbetsmarknaden utifrån tidigare erfarenheter, bör taket ha en bättre följsamhet gentemot relevanta inom arbetsmarknaden förekommande lönenivåer. I de olika paket som regeringen har signalerat om finns utökat antal lönebidragsanställningar. Ambitionshöjningen känns bra men långt ifrån tillfredsställande. Näringslivets krav på prestation i arbetslivet gör att många stängs ute på grund av medfött eller förvärvat arbetshandikapp. Såväl antalet lönebidrag liksom nivån på desamma bör ses över för att öppna arbetsmarknaden för en stor grupp människor. i (s)
mot · GV02A261 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetstagarens möjlighet att påverka arbetstidens förläggning. I dagens arbetsliv finns negativ stress, utmattningssymptom och annan ohälsa som beror på att vi har det svårt att få tiden att räcka till. Vi ska hinna med jobbet, våra barn och övrig familj. Vi ska hinna gå till tandläkaren, till frisören, handla, motionera m.m. Möjligheten att själv planera till viss del och påverka arbetstidens förläggning till viss del måste bli bättre. Många arbetstagare har den möjligheten , att ta ledigt och göra t.ex. ett tandläkarbesök eller besöka barnen i skolan, men många har inte den möjligheten. De måste i så fall ta ut en hel dag semester. Möjligheten att påverka sin arbetstid måste gälla alla arbetstagare. Det finns olika modeller att arbeta efter och det är naturligtvis arbetsmarknadens parter som ska förhandla fram hur det ska se ut, men lagstiftningen måste ge riktlinjer. En modell innebär att den femte semesterveckan får tas ut i timmar. På så sätt behöver man inte ta ut en hel dag semester för att exempelvis besöka tandläkaren. En annan innebär att man kan arbeta in ett visst antal timmar som man sedan kan använda till aktiviteter som måste göras . Forskningen visar att om en individ har möjlighet att påverka förläggningen av sin arbetstid ökar individens välbefinnande och i vissa fall ger det också positiva hälsoeffekter. Graden av kontroll påverkar hälsan.
mot · GV02A262 · 2007-09-28 00:00:00 — Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. Med stöd av förändrade de borgerliga partierna turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd). De nya bestämmelserna medför att två personer får undantas från turordningsreglerna vid en uppsägningssituation på företag med färre än tio anställda. Lagstiftningen förstärkte arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. har utvecklingen inneburit att arbetstagarnas trygghet på arbetsmarknaden har minskat. Detta på grund av att de tidsbegränsade anställningarna ökat, arbetsmiljöarbetet försämrats och därmed ohälsan samt på ett alltmer eftersatt jämställdhetsarbete från arbetsgivarsidan som slår hårt mot kvinnors löneutveckling och anställningstrygghet vid exempelvis föräldraledighet. Det är således arbetstagarens ställning som behöver förstärkas och inte tvärtom. En lagstiftning till skydd mot osakliga uppsägningar har visat sig behövas, vilket inte medför en stelbent arbetsmarknad utan bara förhindrar ineffektivt godtycke och rättslöshet. I uppsägningsförhandlingar mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation diskuteras turordningen och, om verksamhetens överlevnad så kräver, eventuella avvikelser från denna. Detta är en väl etablerad metod på arbetsmarknaden. Frågan om att undanta någon från turordningen avgörs bäst av de lokala parter som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst, det vill säga arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen. Om, som är fallet i dagens lagstiftning, endast arbetsgivaren gör bedömningen leder detta lätt till godtycke och missgynnar arbetsmarknadens svagaste parter. Att arbetsgivare och arbetstagarorganisation gemensamt fattar beslut om eventuella avvikelser medför dessutom att en konfliktsituation avvärjs, vilket främjar arbetsmiljön och verksamheten på arbetsplatsen. I förlängningen leder anställningstrygghet och samförstånd även till ekonomiska fördelar för arbetsgivaren. Den arbetstagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiv, skaffar sig hög kompetens och är intresserad av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen, medan godtycke i det långa loppet inte gynnar någon. Den arbetstagare som ser sina kolleger få en godtycklig och orättvis behandling av arbetsgivaren känner oro för sin egen framtida situation snarare än kreativitet och lojalitet till sin arbetsplats. Nuvarande lagstiftning kan också leda till att arbetstagare hellre söker sig till arbetsplatser med fler än tio anställda för att på så vis erhålla basal anställningstrygghet. Av den anledningen är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen vid uppsägningar. En lagstiftning som bygger på ensidighet är inte acceptabel. LAS bör återställas vad gäller turordningsregler till vad som gällde . i (s)
mot · GV02A263 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till a-kasseersättning vid tre fjärdedels sjukersättning. Det finns en stark strävan att alla ska erbjudas arbete utifrån sin arbetsförmåga. Därför har det blivit allt vanligare att människor beviljas sjukersättning på deltid som kombineras med arbete på den andra delen. Detta är i grunden positivt. Det är viktigt att känna sig behövd och delta i en social gemenskap som ett arbete kan vara. För personer som beviljats tre fjärdedels sjukersättning uppstår tyvärr ofta problem. Det är svårt att hitta anställningar på och det är speciellt svårt om de måste byta arbete. Om arbetet av någon anledning upphör har de svårt att tillsammans med arbetsförmedlingen hitta ett nytt arbete. Personer som hamnar i den här situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Det infördes en regel som sade att de har rätt att få ett arbete på . Det här fungerar inte. anställer väldigt få och finns på allt färre orter. För att tillvarata restarbetsförmågan hos människor bör reglerna i a-kassan vid tre fjärdedels sjukersättning ses över.
mot · GV02A267 · 2007-09-26 00:00:00 — Vissa regler i a-kassan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vissa regler i a-kassan. Målet att alla ska ha ett arbete är det viktigaste i vårt samhälle. I vår strävan att nå dit hoppas vi att personer med lång frånvaro från arbetsmarknaden ska ha möjlighet att komma tillbaka till ett lämpligt arbete. innebär en återgång till arbete från en period med sjukersättning till en början tillfälliga och kortvariga anställningar, och däremellan behov av perioder med a-kasseersättning. Det finns en begränsningsregel i a-kassan om överhoppningsbar tid som innebär att personen som får sin sjukersättning ifrågasatt också riskerar sin inkomst och trygghet. Dessutom har regeringen valt att förkorta denna överhoppningsbara tid. Vi har infört regler om att sjukersättningar ska omprövas noggrannare . Här tror vi att flera kommer att bedömas ha kvarstående arbetsförmåga i betydligt större utsträckning . Om de bedöms kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden innebär det också att de inte har kvar sitt tidigare arbete utan är hänvisade till att söka ett nytt på arbetsförmedlingen. Lagen skapar en alldeles onödig konsekvens genom begränsningsregeln om överhoppningsbar tid. Regeln innebär att personen inte har rätt att få a-kasseersättning utan hänvisas till socialbidrag tills han eller hon hittar ett nytt arbete. Den skapar en onödig oro och riskerar att drabba enskilda individer hårt.
mot · GV02A268 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. Den ohälsa vi har är helt oacceptabel. Alltför mycket mänskligt lidande har sin grund i otillfredsställande arbetsmiljöer. Denna situation innebär också onödigt stora kostnader för sjukfrånvaro. Det finns inga enkla lösningar på att vända den här utvecklingen. Vi når ingen lösning genom att sänka ersättningen och sätta slutdatum i sjukförsäkringen såsom regeringen förespråkar. Det krävs en rad andra olika åtgärder. Då är företagshälsovården en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser. Dessutom ska den ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att en stor del har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna och då framförallt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Alltför många människor är frånvarande från sitt arbete på grund av sjukdom och många är frånvarande under en alltför långa tid. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna kan de allra flesta återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Det är av mycket stor vikt att förebygga hälsorisker på arbetsplatserna så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet inriktad på förebyggande arbete måste därför omfatta alla anställda.
mot · GV02A271 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning angående temperaturer på arbetsplatser. På vissa arbetsplatser har man problem med värme och kyla. Många arbetsgivare åtgärdar inte problematiken. Exempel har visat sig inom med extrem värme som inte åtgärdats av arbetsgivaren. Enligt gäller följande: Om lufttemperaturen vid lätt och stillasittande arbete varaktigt avviker från () finns det anledning att se till att det termiska klimatet undersöks närmare. Undersökningen görs lämpligen med metoder enligt standarden SS-EN ISO 7730 (se AFS 2000:42, kommentarerna till 31 §). Därefter bedöms förutsättningarna för termisk komfort och eventuellt behov av åtgärder. Både mätmetoden och riktvärdet för temperaturen behöver anpassas till lokal och verksamhet, och de behöver diskuteras med någon sakkunnig, t.ex. arbetsmiljöingenjör från företagshälsovården. I arbetsmiljöfrågor av detta slag förutsätts också att skyddsombudet medverkar. Det finns inga regler som uttryckligen kräver att arbetet avbryts p.g.a. tillfälligt låg temperatur inomhus. I extrema fall kan arbetet ändå behöva avbrytas. Kyla i den här typen av lokaler skulle kunna inträffa t.ex. vid tillfälligt fel på värmeanläggning eller strömförsörjning. Vilka åtgärder som i sådana fall är lämpliga för att fortsätta arbetet i väntan på reparation måste bedömas från fall till fall. Bedömningen blir bl.a. beroende på arbetet, t.ex. om man kan arbeta i ytterkläder. Skyddsombud kan avbryta arbetet enl. AML 6:7, vid omedelbar och allvarlig fara för liv och hälsa. Likaså kan arbetstagare själv avbryta arbete vid omedelbar och allvarlig fara i avvaktan på besked om arbetet skall fortsätta, enl. AML 3:4. Så låga temperaturer att de blir en fara förekommer dock normalt inte i den här typen av lokaler. Arbetsgivare och arbetstagare kan komma överens om att avbryta arbetet. Arbetsgivare har alltid möjlighet att ta sitt ansvar för arbetsmiljön genom att avbryta arbetet. Det förekommer att arbete avbryts vid kyla t.ex. vid utomhusarbete, där stark kyla (eller kyla i kombination med blåst) kan vara farlig. Avbrott görs då med stöd av särskild praxis i vissa branscher, eller t.ex. överenskommelser i avtal. Frågan om lön skall betalas även om arbetet avbryts faller utanför arbetsmiljöreglerna, men detta kan vara reglerat i kollektivavtal eller anställningsavtal.
mot · GV02A273 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om islamofobi. muslimska befolkning har ökat påtagligt . Antalet individer med muslimsk bakgrund har stigit från några få individer och familjer till ca 350 2000. Sex sjundedelar av den muslimska befolkningen i , eller 300 000 av 350 000, har kommit till landet eller fötts här efter 1985. En tredjedel av den muslimska befolkningen är i skolåldern eller yngre. Forum för levande historias rapport en studie av begreppet, ungdomars attityder och unga muslimers utsatthet som presenterade innehåller både en redogörande begreppsdiskussion kring begreppet islamofobi och en statistisk djupdykning i underlaget till den omfattande enkätstudien bland unga (Intoleransrapporten) som genomfördes /2004. Även om begreppet islamofobi inte är idealiskt, relativt nytt och fyllt med många olika betydelser är alltså fenomenet reellt. Många muslimer utsätts för kränkningar. Var fjärde muslimsk ungdom (23,) uppger att han eller hon blivit utsatt för någon form av kränkande behandling på grund av sin religiösa tillhörighet. Det har då handlat om våld, hot eller verbala kränkningar. Intolerans och hatbrott handlar i grunden om rädslan för det som är främmande. När det är fråga om hets mot folkgrupp ska vi naturligtvis tillämpa den lagstiftning som finns. Men vi måste också arbeta på flera fronter, eftersom det i grund och botten handlar om okunskap och mytbildning. Det handlar om en oförmåga att se individen bakom den förutfattade mening man har om hans eller hennes kultur eller religion. Det enda sättet vi kan bemöta detta på är genom information, samtal och kunskap. Det värsta vi kan göra är att vara tysta. Problemet försvinner inte bara för att vi inte pratar om det. Regeringen bör ta initiativ till insatser i framför allt svenska skolor mot islamofobi.
mot · GV02A276 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort undantagsregeln från turordningen vid uppsägning i lagen om anställningsskydd. Turordningsreglerna i LAS, lagen om anställningsskydd, ger ett stort utrymme för förhandling. Det finns plats för lokala överenskommelser om den så kallade turordningslistan. Det är också möjligt att i företag med tio eller färre anställda undanta två personer från denna lista. Det hörs från regeringspartiernas håll att man vill öppna för fler undantag i LAS, vilket vi motsätter oss. Den undantagsregel som finns i LAS bör snarare slopas. Undantagets syfte var att gälla för personer som har kvalifikationer som är viktiga för företagets fortsatta verksamhet, och motiverades med att det skulle göra det möjligt för företag att fortsätta sin verksamhet utan att bli av med nyckelpersoner. Denna möjlighet fanns redan innan undantaget i LAS kom till. Det förutsatte dock en förhandling mellan parterna. Det har påvisats att detta undantag öppnat för godtycklighet det kan användas för att säga upp människor godtyckligt utan motivering. Syftet med undantaget i LAS kan inte vara att godtycklighet ska råda på arbetsmarknaden. Eftersom den tidigare lydelsen i LAS gav möjlighet till undantag genom så kallad avtalsturlista efter förhandling med arbetstagarorganisationen finns det inget godtagbart skäl till att regeln ska vara kvar. Därför bör LAS återställas till sin tidigare lydelse genom att undantagsregeln slopas.
mot · GV02A277 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. Det finns många anställda som inte har tillgång till företagshälsovård. Sjukskrivningstalen är höga, och det behövs en rad olika åtgärder för att bryta detta. Det räcker inte med att sänka ersättningen och sätta en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen och tvinga folk ut på arbetsmarknaden såsom den borgerliga regeringen gör. Det skapar istället stora klyftor i samhället och slår ut människor. Det behövs framförallt förebyggande åtgärder så att arbetstagarna har en god arbetsmiljö som möjliggör en god hälsa. En åtgärd är att alla arbetstagare ansluts till företagshälsovården. Företagshälsovårdens roll med förebyggande arbete mot skador och andra arbetsmiljörelaterade problem kan förhindra att arbetstagare drabbas av sjukskrivning och ohälsa. I förlängningen leder det till besparing både för individen och för samhället. Framförallt motverkar det utslagning från arbetsmarknaden. Därför bör vi se över om vi ska införa en företagshälsovård för alla.
mot · GV02A280 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändringar i arbetsmiljölagen. Konjunkturen är hög och jobben börjar komma. Trots detta finns det människor som inte kan arbeta, inte för att de inte vill utan för att de redan slitits ut och har svårt att hitta ett jobb de klarar. Det allra flesta av de förslag som den borgerliga regeringen lägger fram om ohälsan handlar om att strypa ekonomin i socialförsäkringarna. Vad som behövs är förebyggande arbete på våra arbetsplatser. Där är arbetsmiljölagen ett gott verktyg men den kan förbättras betydligt. I många stycken stämmer inte arbetsmiljölagen överens med andra lagar på arbetsmarknaden, eftersom den är offentligrättslig. I många delar, till exempel påföljder vid arbetsplatsolyckor, är detta bra. Men vad det gäller lagens delar om förebyggande arbete blir det offentligrättsliga perspektivet helt fel. Rättstillämpningen på svensk arbetsmarknad bygger på att de parter som har kollektivavtal hittar förhandlingslösningar, och där någon part brutit mot avtal eller lag, regleras skadeståndsansvaret utifrån en civilrättslig process, ytterst Arbetsdomstolen. Denna förhandlingsprocess har lett till en väl utvecklad praxis i anställningsskyddsfrågor och i medbestämmandefrågor. För att driva fram praxis utifrån arbetsmiljölagen måste man gå vägen över polisanmälan, åtal och domstolsprocess. För att göra arbetsmiljölagen till ett mer användbart verktyg för att förebygga ohälsa i arbetslivet, bör lagens delar om det förebyggande arbetet göras civilrättsliga. Några av lagens kapitel bör inordnas i lagen om rättegång i arbetsprocessen, och förhandlings- och skadeståndsregler liknande dem som finns i MBL bör skapas. Detta innebär att arbetsmarknadens parter tvingas att ta ett större ansvar för att förebygga ohälsa i arbetslivet.