ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub395 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra i högskoleförordningen om uppdragsutbildning. Universitet och högskolor har möjlighet att sälja olika uppdragsutbildningar till företag och organisationer. Uppdragsutbildning är en del i högskolornas uppdrag från regeringen och är också en stor bidragande del av den samverkan som ska råda mellan högskolor, företag och offentligverksamhet. I högskoleförordningen om uppdragsutbildning lyder definitionen: Med uppdragsutbildning avses utbildning som anordnas mot avgift från annan än fysisk person för den som uppdragsgivaren utser. skriftliga avtal tecknas mellan högskolan och uppdragsgivaren för all uppdragsutbildning. Det är finansieringen av utbildningen och sättet att utse deltagare på utbildningen som skiljer sig från den ordinarie utbildningen som högskolor och universitet genomför. Kostnaderna för uppdragsutbildning ska helt täckas från uppdragsgivaren och ska inte belasta den övriga utbildningen. Utbildning betyder utveckling och möjligheter för företag att växa både kompetensmässigt och omsättningsmässigt. Genom att företag kan köpa utbildning som är direkt anpassad till sin verksamhet och sina förutsättningar ökar också tillväxtmöjligheterna som kan bidra till att fler arbeten skapas. Det är viktigt att riksdag och regering klargör vilka regler som gäller och gör dem tydliga, framför allt är det viktigt att inte diskriminera företagen beroende på vilken företagsform de har valt att starta och bedriva sin verksamhet i. ser reglerna runt högskolornas uppdragsutbildning otydliga ut. Personer som har enskild firma utestängs från möjligheten att delta på köpt utbildning där deras anställda deltar. Det är rimligt att anta att även de som äger och driver företag har behov av vidareutbildning, nya kunskaper och att hålla sig ajour med forskningens utveckling. och högskolor har nytta av att skapa kontakter med näringsidkare, och detta är ett sätt att få den kontakt och relation som de kan bygga vidare på. Utveckling av små och medelstora företag handlar om kunskap. Ägarna behöver också få möjlighet att tillskansa sig kunskap och inte enbart deras anställda. Dessutom visar tidigare erfarenheter från universitet och högskolor att chefer och verksamhetsledare enklare kan ta till sig nyheter och förändringar om de själva har haft tillgång till samma utbildning som sina anställda.
mot · GV02Ub396 · 2007-10-02 00:00:00 — Elevinflytande och demokratisk skolning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. Såväl skollagstiftning som arbetsmiljölagstiftning ger elever i skolan rätt till inflytande. Ett av de två nationella målen för vår ungdomspolitik handlar om att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Med makt avses att ungdomar ska ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i stort liksom sina egna liv och sin närmiljö. Det kan gälla såväl boendemiljö som skolmiljö och arbetsmiljö. I läroplaner och i skollagen betonas betydelsen av att eleverna får ta ansvar och ha inflytande i skolan. För eleverna är det viktigt att konkret kunna se att deras inflytande ger resultat i frågor som rör skolvardagen. Det kan till exempel gälla arbete mot mobbning, skolans värdegrund eller hur skollokalerna ska utformas. I har gymnasienämnden bestämt sig för att ta emot två elevrepresentanter per termin från elevråden på de kommunala gymnasieskolorna. Eleverna sitter med i nämnden på samma villkor som de fackliga representanterna, dvs. de får yttra sig men inte delta i besluten. Dessutom finns det på dagordningen särskilda diskussionsfrågor där eleverna får möjlighet att delta. Detta har fallit mycket väl ut, och både elever och nämndledamöter är nöjda. Det är angeläget att erfarenheterna från , och från andra orter med aktivt elevinflytande, tas till vara och sprids till andra kommuner för att stimulera till att ge elever representation i nämnder där beslut som gäller skolan ska fattas. Eleverna ska, precis som fackliga representanter, ha rätt att närvara och att yttra sig. Den här formen av inflytande förutsätter att gymnasieeleverna fått en god demokratisk skolning så att inflytandet upplevs som meningsfullt. I skolans läroplaner måste den praktiska demokratin få ett större utrymme så att eleverna får inblick i ett demokratiskt styrelseskick och att de förbereds för att själva kunna vara en del av inflytandet.
mot · GV02Ub397 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stärka genusvetenskapens ställning i lärarutbildningen. Det är inte naturligt att lärarstudenter bryr sig om genusvetenskap under utbildningen detta på grund av att sådana krav aldrig har ställts. Överallt i samhällsdebatten kan vi ta del av hur viktigt det är att alla behandlas lika. Men hur många skolor har exempelvis genusvetenskap som krav för anställning? av kommunerna har något som kallas jämställdhetsresurs, vilket är bra. Men dessa frågor måste iakttas och redan på ett tidigt stadium för barnen. I exempelvis finns genuspedagogen som till tidningen säger: Jag ska inventera, informera och inspirera men inte inspektera. Om vi ska kunna skapa ett mer jämställt samhälle måste man börja . börjar redan från födseln. Vi borde kräva av skolan att alla barn ska behandlas lika, och det är här som våra pedagoger behöver baskunskaper i genusvetenskap. Det är viktigt att veta hur ungdomarna styr, inte minst när det gäller att välja program i gymnasiet. På samma vis måste lärarna observera varandra. Det är viktigt för lärarna att både observera och diskutera det man ser. Visserligen kan det se ut som att skolpersonalen behandlar alla lika, men med röstläge eller olika tillsägelser behandlas killar och tjejer olika. Även sagor innehåller många könsschabloner. Men detta går att diskutera och kanske låta prinsen och prinsessan byta plats. På samma vis bör historieböcker och språkböcker analyseras så att eleverna får ett genusperspektiv redan från unga år. Idrott och data är andra exempel, även i skolans värld, där killarna ofta brer ut sig och tar stor plats på tjejernas bekostnad. fungerar verksamheten bra i våra skolor, och på vissa håll finns ett genusperspektiv inte bara i en skolplan utan även som en del i vardagen. Men detta utesluter inte att den pedagogiska delen på våra högskolor även innefattar genusvetenskap. i (s)
mot · GV02Ub398 · 2007-10-04 00:00:00 — Kommuners beslutanderätt vid etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas inflytande vid etablering av friskolor. Det blir mer och mer vanligt att friskolor vill etablera sig i kommunerna, och på många orter är de ett bra komplement till kommunens egna skolor. Det är som beviljar ansökningar om friskolor medan kommunerna inte har någon möjlighet att neka etablering av en friskola, trots att det kanske innebär att det kommer att finnas en överetablering av skolor i kommunen. Eftersom kommunerna har ansvaret för att det finns skolor i tillräcklig omfattning för alla elever måste de dimensionera sin verksamhet efter det, trots att friskolorna kommer att ta elever från den kommunala skolan. Regelverket kring etablering av friskolor behöver ses över så att kommunernas inflytande ökar.
mot · GV02Ub399 · 2007-10-04 00:00:00 — Funktionshindrade elevers ekonomiska möjligheter att studera tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrade elevers möjlighet att studera. fattade en enig riksdag beslutet att en samordning skulle ske mellan olika bidragssystem i syfte att undanröja möjlighet att ta del av bidrag från två håll . Intentionerna var goda men konsekvenserna blev orimligt stora för en ganska liten grupp, ca 1 000 elever, med funktionshinder som tidigare hade rätt att få den återbetalningsfria delen av studiestödet och kunna uppbära aktivitets- eller sjukersättning. När konsekvenserna uppdagades beslöt CSN att medel skulle utbetalas även till dem som fått stödet beviljat för hela läsåret. Inför skolstart finns inte denna möjlighet kvar utan beslut har trätt i kraft fullt ut. Målgruppen har ett ekonomiskt svårt utgångsläge med en låg sjuk- och aktivitetsersättning, har små möjligheter att återbetala ett studielån, har även små, för att inte säga inga, möjligheter att ta extra arbete vid sidan av studierna och kommer heller inte i åtnjutande av CSN:s övriga förmåner. Många av dessa elever studerar på folkhögskolor. Många folkhögskolor har en studieform som är anpassad just för att möta de särskilda behov som denna grupp studerande har. Det innebär ofta stora kostnader både för skolan och för eleven. Utbildning är en mänsklig rättighet. Alla bör få chans att tillgodogöra sig utbildning, inte minst funktionshindrade, för att inte hamna i det utanförskap som regeringen talar så mycket om utan istället hitta en väg till någon form av förvärvsarbete och gemensam social tillvaro i samhället. De ska heller inte vara beroende av att anhöriga betalar studierna. Den ekonomiska situationen för dessa elever måste lösas på lång sikt för att inte omöjliggöra studier för elever med funktionshinder. Detta måste ge regeringen till känna. i (s)
mot · GV02Ub400 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att en ny kategori av friskolor införs, nämligen nationell minoritetsskola. Den nuvarande klassificeringen av friskolor enligt regler tillåter inte skolorna att bli klassificerade som nationella minoritetsskolor. Istället blir de klassificerade som antingen profillösa, språkskolor eller religiösa friskolor. Det finns behov av skolor för minoriteter i vårt land, exempelvis kan det gälla för samerna och deras kultur och språk eller för de finländare som finns och är en minoritet som har behov av en skola som använder finska som språk och som kan den finska kulturen. Det är ytterst olyckligt att man inte kan klassificera dessa skolor på ett relevant sätt. Bristen på korrekt klassificering både försvårar rekryteringen av elever till dessa skolor och ger en missvisande bild av minoritetsskolorna till det omgivande samhället. Därför är det viktigt att vid sidan av nuvarande kategorier av friskolor kan en ny kategori nationell minoritetsskola införas.
mot · GV02Ub401 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt inflytande över etablering av friskolor. I många glesbygdskommuner ses skolan som en viktig symbol för ett levande samhälle. Besvikelsen över beslutet att stänga en skola är därför naturligtvis mycket stor. I många byar försöker man av denna anledning hålla skolan kvar genom att skapa en friskola. Man ser det som ett alternativ till att låta barnen åka buss till tätorten för att gå i skolan där. Men det är inte oproblematiskt för samhället när en friskola startas och det åligger kommunen att lämna över ekonomiska resurser när skolan blivit godkänd av . Detta ska ske som kommunen fortfarande har kvar kostnader för lokaler, lärare och annan personal eftersom kommunen har ansvar för alla barns skolgång. Kommunernas kostnader ökar istället för att minska, och därmed minskar resurserna till undervisningen per elev. Reformen med friskolor har för många kommuner därmed kommit att innebära stora ekonomiska problem. Särskilt tydligt är det i glesbygdskommuner med sviktande befolkningsunderlag och därmed lägre skatteintäkter. När antalet barn minskar i byar och mindre samhällen måste kommunerna av ekonomiska skäl lägga ned byskolor och ordna skolskjuts åt eleverna till närmaste större skola. Det är inte bra om skolan blir en konkurrensverksamhet där friskolor sinsemellan samt friskolor och kommunala skolor konkurrerar om eleverna. Vi kan inte acceptera att en så viktig fråga som kvaliteteten i våra barns och ungdomars utbildning blir beroende av om man kan erbjuda egna datorer till eleverna eller gratis skolresor. I kommuner med gles och minskande befolkning är det särskilt viktigt att de gemensamma resurserna används så effektivt som möjligt. Därför är det angeläget att kommunernas inflytande över etablering av friskolor förstärks. i (s)
mot · GV02Ub402 · 2007-10-01 00:00:00 — Förskolan och barngruppernas storlek tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barngruppernas storlek i förskolan. Barngrupperna i dagens förskola är på många håll alldeles för stora. Detta är både förskolepersonal och föräldrar överens om. För att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör gruppernas storlek minska. I en grupp med färre barn får varje individ mer uppmärksamhet och kan ta mer av förskolepersonalens tid i anspråk utan att detta får negativa effekter för övriga barn i gruppen. En viktig kvalitetsfaktor i förskolan är personaltäthet och barngruppens storlek. Den socialdemokratiska regeringen arbetade för att utveckla kvaliteten på våra barns förskolor genom att anställa fler barnskötare och förskollärare. Resurser satsades för att anställa 6000 fler personal för att minska barngruppernas storlek. Några exempel på viktiga faktorer att ta hänsyn till är barnens ålder och kön, behov av särskilt stöd, andelen barn med annat modersmål, kontinuiteten i barn- och personalgrupp, förskolepersonalens kompetens och upptagningsområdets sociala karaktär. Färre barn i grupperna gynnar framför allt de yngsta barnen och barn i behov av särskilt stöd. Mindre barngrupper och högre personaltäthet kompenserar för de barn som inte har de bästa förutsättningarna och ökar likvärdigheten. Mindre barngrupper är i sig ingen garanti för en god kvalitet, men att barngruppen är anpassad till de behov som råder är en avgörande förutsättning för det pedagogiska arbetet och för att barn ska lära sig, utvecklas och må bra. Barn som har behov av särskilt stöd och barn med annat modersmål än svenska gynnas generellt i mindre barngrupper med högre personaltäthet. En generellt god kvalitet är ofta den bästa insatsen för många av dessa barn. Kontinuitet i barn- och personalgrupp är en förutsättning för att barn ska lära och utvecklas i relationen och i samspelet med varandra och med de vuxna. En barngrupp som utsätts för upprepade personalbyten eller andra förändringar behöver därför vara mindre än en grupp där förhållandena är mer stabila. Även förskolepersonalens kompetens har betydelse. I arbetslag med välutbildad och erfaren personal finns goda förutsättningar att arbeta med samspelet och relationerna i barngruppen. minskade barngrupperna på länge, men detta är inte tillräckligt. Kommunerna behöver riktlinjer för hur stora barngrupperna ska vara på syskonavdelningar och småbarnsavdelningar. Dock kan det vara svårt att sätta en speciell gräns för antal barn per grupp. Det finns inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. För att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör dock förskolegruppernas storlek minska i enlighet med allmänna råd för kvalitet i förskolan.
mot · GV02Ub403 · 2007-10-02 00:00:00 — Kontroll av fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn och kontroll av friskolor. Den kommunala förskolan och skolan är en plats där barn med olika bakgrund och behov kan träffas och lära av varandra, och det uppfyller den kommunala skolan på ett utmärkt sätt. För den kommunala skolan gäller närhetsprincipen, vilken är en mycket bra princip eftersom den blandar barn från olika samhällsklasser och bakgrund. Barn i friskolor har ofta en mer likformig bakgrund och liknande hemförhållanden. De har något speciellt intresse, skolan företräder en specifik religiös uppfattning eller man vill i tidig ålder rikta in sig på ett ämne för ett kommande yrkesliv. Den kommunala skolans verksamhet kontrolleras på ett enkelt och effektivt sätt genom kommunens försorg. Kontroll av och insyn i friskolor låter sig inte lika enkelt göras. Detta har framkommit genom flera uppmärksammade fall. Trots att det är möjligt att kontrollera friskolornas verksamhet genom och att de är tvingade till att följa läroplanen är det möjligt för dem att avvika från de krav som ställs. Ett mycket oroande exempel är Plymouthbröderna, en religiös sekt, som får tillstånd att starta en skola. Det innebär att barnen inte kommer att träffa andra barn än de som är med i samma församling som de själva. Uppfattningen om och medvetenheten om vårt samhälle kommer troligen inte att tillgodoses på samma sätt som i en skola i denna slutna skolform. Eftersom friskolorna finansieras genom skattemedel måste kontrollen och insynen i verksamheten skärpas. För våra barns bästa måste skollagen och förskolans läroplan följas av alla skolor i landet. Hårdare krav, och därmed ökade befogenheter, måste ställas på att kommunerna håller friskolornas verksamhet under uppsikt, och kommunerna bör även få ökad insyn.
mot · GV02Ub404 · 2007-10-02 00:00:00 — Granskning av läromedel ur ett genusperspektiv och etniskt perspektiv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en analys och redovisning av och gymnasieskolans läromedel. Det är en självklarhet att våra läromedel skall återge samtiden och vara skrivna så de speglar samhällets värderingar och utgår från skolans jämlikhets- och likabehandlingsprinciper. Trots detta visar forskning och studier att läromedel som skolorna använder i vissa fall förmedlar nedsättande eller rasistiska stereotyper om etniska och religiösa minoriteter. Även om man ser vissa läromedel ur ett genusperspektiv är bilden liknande. Vad vi blundar för är att vi ännu inte lyckats rensa våra läromedel från våra stereotyper och föreställningar om det som ligger utanför vår svenska kultursfär. Studier visar att det fortfarande finns subtila fördomar i våra läromedel, och detta är inte försvarbart. är ett land med multikulturell befolkning, och det bör även avspegla sig i den moderna skolan. I står det skolor och enskilda lärare att fritt välja undervisningsmaterial. Trots detta är det oftast ett förhållandevis begränsat antal läroböcker utgör ett huvudsakligt inslag i undervisningen på de flesta skolor. Mot denna bakgrund behövs en analys av huruvida det material som mest förekommer i skolan förmedlar stereotypa föreställningar om etniska, nationella eller religiösa minoriteter.
mot · GV02Ub405 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föreståndare eller pedagogiskt ansvarig chef ska finnas för varje förskola. Den svenska förskolan har genomgått stora förändringar. Det pedagogiska innehållet har utvecklats och förstärkts. Sedan förskolan fick sin egen läroplan 1998 har den också formellt blivit en del av det svenska utbildningssystemet. Avgifterna har sänkts och en allmän, helt kostnadsfri förskola införts för 4- och 5-åringar. Kravet på årliga kvalitetsredovisningar omfattar även förskolan och dess fritidshemsverksamhet. Förskoleklassen ingår numera i . Parallellt med att förskolan blivit en tydligare del i det livslånga lärandet har också det ekonomiska trycket mot verksamheten ökat. Det handlar om att allt färre anställda får ta hand om fler barn, barn som i större utsträckning än tidigare drabbas av koncentrationssvårigheter, inlärningsproblem och sjukdomar som allergi, astma samt ätstörningar. Nedanstående tabell beskriver utvecklingen sedan det tidiga 90-talet. Frågan är om någon annan lika humanintensiv verksamhet i vårt land genomgått en motsvarande rationalisering på så . Källa: Officiell statistik (19901998, 2003). Att övervaka kvaliteten i förskolan blir en viktig uppgift för den nya regeringen. Det handlar inte bara om det pedagogiska innehållet utan också om det allmänna omhändertagandet och barnens säkerhet i förskolan. fanns det regelmässigt s.k. föreståndare eller platschefer på varje förskola. De tog hand om övergripande uppgifter på förskolan, ledde verksamheten organisatoriskt och pedagogiskt samt fungerade som förskolans representant mot högre tjänstemän i kommunen. Föreståndarna är alltmer sällsynta. De har ofta ersatts av rektorer eller områdeschefer som ansvarar för flera skolor och förskolor. Dessa högre chefer har begränsade möjligheter att regelbundet ta del av och leda den pedagogiska verksamheten i förskolan. När det gäller våra skolor har lagstiftaren explicit ställt krav på det pedagogiska ledarskapet och uttalat att för skolan skall finnas rektorer som genom utbildning och erfarenhet har förvärvat pedagogisk insikt (2 kap. 2 § skollagen). För rektorer anordnas särskilda skolledarutbildningar, och övervakar inte bara deras kompetens och meriter utan också vilka möjligheter de har att utöva sitt pedagogiska och organisatoriska ledarskap. Något motsvarande krav på direkt ledning av förskolan saknas. I 2a kap. 3§ andra stycket skollagen stadgas blott att För bedrivande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Den nya förskolan ställer nya krav på organisatoriskt och pedagogiskt ledarskap som behöver utövas i den lokala verksamheten. Tiden har kommit att stärka detta genom att uttryckligen ange att föreståndare eller pedagogiskt ansvarig chef skall finnas för varje förskola.
mot · GV02Ub406 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sprida kunskap om arbetet för minskat våld och ökad hälsa genom projektet om det goda. tog 1994 tillsammans med några vänner initiativet till icke-våldsprojektet perspektiv som drevs i samarbete med , med bland annat DN som sponsor. Drömmen om det goda en pedagogik som tar till vara våra inre resurser för alla nivåer av skolan har vuxit fram ur den erfarenheten. Det tar vara på ungdomars intresse för en djupare självkännedom och meditativa icke-våldsmetoder för att omvandla destruktiva känslor. Stillhet, beröring, reflexion, rörelse; icke-våld enligt . Drömmen om det goda på Armbandet och Kättsätters förskolor handlar om att skapa bättre förutsättningar för barn och pedagoger. Man har arbetat med projektet i med mycket gott resultat. var många långtidssjuka. Stresshalten var hög, alla försökte göra allt och gick mer eller mindre från den ena arbetsuppgiften till den andra utan paus. Efter att man börjat arbeta med drömmen om det goda har man skapat lugn lugn för personalen och lugn för barnen. ser man glada, trygga barn som kan samspela, leka och visa varandra medkänsla. Det finns en stor arbetsglädje bland barn och vuxna som visar varandra respekt och hänsyn. Alla samarbetar och bryr sig om varandra. Sjukfrånvaron har minskat radikalt. Nyrekryteringen av unga förskollärare har lyckats. finns det fler män i förskolan vilket man har eftersträvat. Det goda resultatet har man uppnått genom att först analysera verksamheten och sedan ta till vara starka sidor, och sedan ha modet att förändra det som måste förändras. Man har bland annat förändrat miljön, aktivt arbetat med förändring och utveckling och alla anställda har fått kompetensutveckling gällande inre ledarskap, massage, ro och stillhet; några har genomgått utbildning i qigong. Allt detta används nu i det vardagliga arbetet så att alla, både barn och vuxna, kan stärkas till kropp och själ. Att våldet har minskat och hälsan ökat är ett gott bevis på att man har uppnått sina mål. En viktig uppgift är att sprida detta goda arbete vidare till fler förskolor och skolor så att våldet kan minska och de goda resultaten för både personalens och barnens hälsa sprids till fler.