ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A337 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hantering av personliga uppgifter på arbetsförmedlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd vid anställningsintervjuer. Många grupper i samhället har svårt att få något jobb. Detta gäller särskilt personer med invandrarbakgrund. Men det gäller också äldre personer. Det är svårt att skylla på något annat än diskriminering. Invandrarna är ofta välutbildade och har lång yrkeserfarenhet från sitt tidigare hemland. Är invandraren som söker arbete också äldre är det extra svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Det finns exempel på arbetssökande som är invandrare som presenterat sig och har fått svaret att tjänsten redan är tillsatt, och senare har en svensk som visat intresse för samma tjänst blivit ombedd att sända in ansökningshandlingar. En lösning på problemet är att införa anonyma jobbansökningar så att enbart meriterna används i ett första urval. Arbetsförmedlingen kan också ta ett ansvar för att motverka diskriminering. Det kan göras genom att i den sökbank som arbetsgivarna har tillgång till ta bort uppgifter som avslöjar ålder, kön, namn, handikapp och var man är född. Därutöver bör också arbetsförmedlingen erbjuda den arbetssökande att en person kan finnas med som stöttning vid anställningsintervjun.
mot · GV02A338 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsrättslagstiftning. Vi lever i en alltmer globaliserad värld med en ökad konkurrens och ett ökat omvandlingstryck. ifrågasätts svensk arbetsrätt av alltfler. Fram tills har regeringen försvarat den. Den svenska arbetsrätten är i grunden bra och bidrar till rättstrygghet, stabilitet och hållbar tillväxt. Lagstiftningen syftar till att skapa en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Några av de mest centrala lagarna på området är medbestämmandelagen (MBL) och lagen om anställningsskydd (LAS). Dock har det skydd som de innebär för arbetstagarna urholkats genom en successiv liberalisering i Arbetsdomstolens rättspraxis. Det är ett faktum att löntagarnas ställning försvagats genom domsluten i Arbetsdomstolen. Till exempel kan en arbetsgivare säga upp anställd personal och därefter ta in uthyrningsföretag vars personal gör samma arbetsuppgifter som den tidigare personalen. Detta kan knappast betraktas vara i linje med lagarnas syfte. Utan en stark arbetsrättslig lagstiftning kan löntagare lätt spelas ut mot varandra, och löntagarkollektivet och fackföreningarna försvagas när deras handlingsutrymme allteftersom beskärs. Därför bör tillämpningen av de arbetsrättsliga lagarna granskas så att de återigen blir till den starka skyddslagstiftning de en gång var.
mot · GV02A370 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om transpersoners rätt till skydd på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater bygger vår politik på övertygelsen om alla människors lika rätt och värde. Alla människor ska få välja samlevnadsform utan att riskera diskriminering och utanförskap. Vi står för en politik där varje människa ses som individ med rätt att utvecklas på egna villkor och ingå i en arbets- och samhällsgemenskap på lika villkor tillsammans med andra. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats. Därför fortsätter vi att arbeta för sexuellt likaberättigande. Transpersoners rätt till skydd Transpersoner har ett svagt rättsligt skydd. har transsexuella, enligt uppgift från (JämO), skydd i arbetslivet mot diskriminering. Anledningen till det är att transsexualism handlar om könsidentitet och därmed faller det under JämO:s ansvarsområde. Övriga transpersoner faller däremot utanför diskrimineringsskyddet då de ej har eller vill ha ett nytt juridiskt kön. Vi vill framhålla att sexuell läggning och könsidentitet i sig är olika begrepp. Inte desto mindre anser vi att begreppen är närliggande och att det görs sammanblandningar mellan dem. Ett sätt att motverka denna sammanblandning, och att verka i enlighet med vår inställning, är att införliva transpersoner i diskrimineringslagstiftningen. i (s)
mot · GV02A373 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslivsforskning i . som regeringen genomför stora förändringar inom arbetsmarknadspolitiken nedrustas arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen. Konsekvenserna av detta är att , liksom 300 forskare, försvunnit från arbetslivsforskningen. Detta motsvarar en tredjedel av landets samlade resurser på forskningen inom området. har universitet och högskolor inte tillförts några nya medel för att ta över arbetslivsinstitutets uppgifter. Därutöver minskas resurserna för arbetsmiljömyndigheten . Antalet inspektioner på våra arbetsplatser kommer att minska kraftigt. var ett föregångsland inom arbetsmiljöområdet. Vi drar oss nu ur de stora internationella samarbetsorganen. är det endast och av EU-länderna som saknar arbetslivsforskning. För en framgångsrik politik på arbetslivsområdet krävs fortlöpande dialog med en aktiv forskning. Det behövs kunskaper om arbetslivets organisation, arbetsmiljö, arbetsskador, ledning, inflytande och delaktighet, alltså kunskaper om vad som krävs för att skapa ett gott arbetsliv som inte slår ut människor. När förhållandena på den svenska arbetsmarknaden ändras i den takt de gör behövs arbetslivsforskningen extra mycket. De kritiska frågorna måste våga ställas som man utvecklar en grund för goda politiska lösningar.
mot · GV02A375 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering av homosexuella, bisexuella och transpersoner på arbetsmarknaden. Diskriminering är en väldigt konkret del av vardagen för många som lever i vårt land. Det drabbar den som avviker från att förhålla sig specifikt till . Diskriminering av homosexuella, bisexuella eller transpersoner är en effekt av det som kallas för heteronormativitet. Att vara homosexuell, bisexuell eller transperson och att det skiljer sig från det normativa kan inte förstås utan normalitetsramarna. Diskriminering kan uttryckas på olika sätt. Det gemensamma är att någon avslöjar eller talar om sin olikhet, och när olikheten är synlig utgörs grunden för diskrimineringen. På arbetsmarknaden kan det vara mycket svårt att vara homosexuell, bisexuell eller transperson. Många döljer sin sexualitet eller låter bli att berätta om den. Att kunna dölja sin homosexualitet eller bisexualitet är i många miljöer en förutsättning för att undkomma diskriminering. Detta begränsar och hämmar människor och leder till att man väljer att vara mindre synlig och undviker situationer där man exponeras. Följden är ojämlikhet på arbetsmarknaden mellan dem som avstår och de som inte avstår från att synas. Dessutom leder det ofta till att man etablerar sig senare på arbetsmarkanden. Forskning visar att detta följs av sämre anställningsvillkor och det har en tendens att fortgå genom hela yrkeslivet. Diskriminering leder inte bara till en sämre yrkeskarriär och en dålig arbetsmiljö. Vi kan inte heller bortse från att det psykiska lidande som följer i dess spår leder till reella kostnader såväl för samhället som för individen. Förutom dessa faktorer leder det även till ett tystare samhälle och ytterst en urholkning av den mångfald som är en förutsättning för vår demokrati, den demokrati vilken bygger på allas lika värde och delaktighet oavsett vilka vi är. Arbetet med att bekämpa diskriminering måste ständigt fortgå och ske på olika sätt. Fördomar och diskriminering måste alltid bekämpas genom ökad kunskap, fördjupad debatt och ansvarstagande. Då är det viktigt att utbilda ledare, chefer och skyddsombud som har ansvar för att skapa arbetsplatser där alla oavsett etnicitet, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck kan vara öppna och ges samma möjligheter till delaktighet. Det behövs också informationsinsatser riktade till elever inom vuxenskola, yrkesutbildningar andra yrkesförberedande studier med syfte att sprida kunskap för att förebygga diskriminering och skapa trygga arbetsmiljöer. Dessutom är det viktigt att det blir en sammanhållen diskrimineringslagstiftning såsom betänkande tar upp. Om betänkandets intentioner gällande den sammanhållna lagstiftningen blir en realitet menar vi att expertombudsmännnen för alla diskrimineringsgrunder ska behållas som det finns en övergripande chefsombudsman. Då får varje diskrimineringsgrund det fokus som krävs, som samarbetet mellan ombudsmännen möjliggör behandlande av frågor som sträcker sig över flera diskrimineringsgrunder. i (s)
mot · GV02A376 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar. Många sjukskrivna är i behov av rehabilitering för att kunna komma tillbaka till arbetet och produktionen. Då är regeringens politik att frigöra arbetsgivarna från rehabiliteringsansvar och utredningskrav förödande. Arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar för sin personal upphörde . Då upphörde också kravet på arbetsgivarna att göra rehabiliteringsutredningar. ska istället ringa till arbetsgivaren och ställa frågor om den sjukskrivna, eller kalla till ett avstämningsmöte. Detta är ett steg tillbaka för att få bukt med dålig arbetsmiljö. Arbetsgivarnas ansvar urholkas och strävan mot den goda arbetsplatsen undergrävs. Risken är också uppenbar att ansvaret för den enskildes rehabilitering läggs ut på flera händer. Det blir ingen som tar ansvar. Den enskilda människan ramlar mellan stolarna. Arbetsgivarna borde istället utkrävas ett större ansvar vid rehabiliteringsarbetet. Detta är viktigt för att ge arbetsgivarna extra drivkrafter att minimera skador orsakade av en dålig arbetsmiljö. Därför borde arbetsgivarna åter ha huvudansvar för sin personals rehabilitering.
mot · GV02C203 · 2007-09-20 00:00:00 — Friköpsrätt för släktgårdar under fideikommiss tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friköpsrätt för gårdar under fideikommiss. Genom adelns offentligrättsliga ställning regleras äganderätten till marken genom ägarformen med fideikommiss. Detta innebär att bönder som driver en gård vars drift gått i arv genom flera generationer inte har möjlighet att köpa loss gården trots att de skött gården väl och gjort stora investeringar. 1989 fanns ett förslag om friköpsrätt framtaget och det förslaget kan ligga till grund för ett beslut om att möjliggöra friköp av släktgårdar under fideikommiss.
mot · GV02C204 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa samma promillegräns för framdrivandet av båt som av andra fordon. har vi bestämmelser som gäller den som framför ett fartyg eller i övrigt på ett fartyg fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. Vid sjöfylleri döms personen till böter eller fängelse . Är brottet att anse som grovt gäller 20 kap. 5 § samma lag och personen kan bli dömd för grovt sjöfylleri till fängelse i högst . Den sjöfylleriutredning som redovisade sitt uppdrag 2001 i SOU 2001:30 föreslog införande av en promillegräns för enkelt sjöfylleri. Där sägs att det skulle avse alla slags fartyg men inte alla vatten. Begränsningen man föreslog var till de vatten där likheterna med vägtrafiken är mer påtagliga och faromomenten mer uttalade dvs. kanal, sluss, allmän farled och allmän hamn. I denna fråga ansåg (som är sjödomstol) att den föreslagna begränsningen till dessa vatten ger intryck av att man tänkt sig vattenvägar som likt vägarna på land är starkt trafikerade och klart urskiljbara i terrängen. Ny utredning om sjöfylleri (SOU 2006:12) föreslog en promillegräns för sjöfylleri på , samma som gäller för andra motordrivna fordon. De allt snabbare båtarna och den större alkoholkonsumtionen i landet gör att risker för att större olyckor sker ökar framledes. Vi anser därför att i alla alkohollagstiftningar, oavsett om det gäller bil, skoter eller båt, skall gälla en enhetlig promillegräns.
mot · GV02C205 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om teckenspråkskunniga vigselförrättare. tillhandahåller ett antal präster som kan förrätta vigslar på teckenspråk. Det innebär att döva kan vigas på sitt eget språk. När det gäller borgerliga vigslar så finns inte tillgång till teckenspråkskunniga vigselförrättare vilket innebär att tolk måste användas. En vigsel är ett minne för livet och användandet av tolk stör ceremonin. Det är därför av stor vikt att samhället kan tillhandahålla borgerliga vigselförrättare som behärskar teckenspråk så att döva kan vigas på sitt modersmål.
mot · GV02C210 · 2007-09-26 00:00:00 — Obligatoriska bordsterminaler på restaurang begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att alla restauranger måste ha s.k. bordsterminaler enligt vad som anförs i motionen. som kortanvändandet ökar så har även de bedrägerier som begås med kontokort ökat kraftigt i omfattning. Den vanligaste formen av bedrägeri kallas för skimming vilket innebär att den information som finns på kortets magnetremsa kopieras och förs över till ett nytt kort som sedan används för att göra inköp eller ta ut pengar i en bankomat. Ett arbete pågår med att byta ut kort med magnetremsa till kort med chip. Ett kort som är försett med enbart ett chip är i princip omöjligt att kopiera. Dock har de flesta kort både magnetremsa och chip eftersom utrustningen som avläser magnetremsorna måste bytas ut successivt. Vid s.k. traditionell skimming lämnar kortinnehavaren ifrån sig kortet för att betala i t.ex. en taxibil eller på en restaurang varpå kortet dras i en speciell kortläsare som kopierar kortets information. Vid bankskimming monteras en specialbyggd apparat fast på bankomaten för att kopiera informationen från kortet. Den senaste formen av skimming som antas ha kommit till går ut på att någon bryter sig in i en affär och manipulerar kortterminalen med sändarutrustning som läser av information på magnetremsor. Det är mycket svårt att skydda sig mot de två senare typerna av skimming. Vid restaurangbesök finns det däremot stora möjligheter att minska risken för att gästerna ska få sina kort kopierade. För att öka skyddet för den gäst som betalar med kort efter ett restaurangbesök bör alla restauranger tillhandahålla portabla bordsterminaler som personalen kan ta med sig till bordet. På så sätt skulle gästen ha personlig uppsikt över sitt kort när detta dras i betalterminalen vilket skulle minska risken för att kortet skimmas. Även om möjligheterna att begå bedrägeri genom skimming på andra sätt kommer att vara fortsatt stora finns det all anledning att försöka förebygga skimming i samband med restaurangbesök. Vårt förslag är en enkel åtgärd som förvisso innebär vissa kostnader för restaurangerna. Dessa kostnader måste dock ställas mot den större säkerheten för kunderna när kortbetalningen kan ske vid bordet. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till lagstiftning om obligatoriska bordsterminaler på restauranger.
mot · GV02C212 · 2007-09-26 00:00:00 — Värdet att ha gårdsnamnen kvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter att byta efternamn till s.k. gårdsnamn. Den här frågan är förstås ingen stor fråga eller kioskvältare i eller söderut i landet. Jag lämnade in en motion och den fick ungefär ett blaha till svar. Ointresset att titta på frågan lyste igenom. Men gårdsnamn är dock vanliga i mitt hemlän ! Kanske är, som sagt, frågan inte så vanlig i storstäderna , och och därför finns tydligen svårigheter att få genomslag för detta ärende hos olika myndigheter. Gårdsnamnen har historiska vingslag över sig, men jag är inte säker på att olika statliga myndigheter förstått detta. och länsrätternas njugga och negativa inställning då folk vill byta efternamn just genom att återtaga gårdsnamn är förvånande, och rubrikerna i tidningarna här i har varit många och uttalandena mot just skatteverket och länsrätten också många och hätska. Det här är kultur med mångårig tradition och något vi skall vara rädda om.
mot · GV02C213 · 2007-09-26 00:00:00 — Ogifta sammanboendes rätt att adoptera begär att regeringen ser över adoptionslagstiftningen för att bl.a. lägga fram förslag till sådan ändring i att ogifta sammanboende tillåts adoptera på samma villkor som övriga. konstaterade i sitt betänkande 2006/07:CU8 att lade fram förslag som innebar en viss revision av adoptionslagstiftningen. har passerat, och självfallet har värderingar och förutsättningar i samhället förändrats på ett sätt som rimligen kan antas påverka gällande adoptionslagstiftning. Även om den reviderats så kvarstår huvuddragen. Utskottet förutsatte i sin bedömning av dessa frågor i nämnda betänkande att regeringen i lämpligt sammanhang skulle föranstalta om en översyn. Någon sådan översyn aviseras inte i budgetpropositionen . föds runt hälften av alla barn av en ogift mor. (uppgick andelen till 53,.) De allra flesta av dessa mödrar sammanbor med barnets far. Men hade dessa sambor inte kunnat få barn på egen hand hade de inte haft rätt att ansöka om adoption. Rätten att ansöka om adoption är i allt väsentligt förbehållen makar och par som ingått partnerskap. anger de förutsättningar som ska gälla för adoption och där utesluts ogifta sammanboende. Varför har inte sambor, t.ex. en ogift kvinna och en ogift man som bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden, samma rättigheter att ansöka om gemensam adoption som de par som stått framför prästen alternativt vigsel- eller partnerskapsförrättaren? Blir de som fått och samhällets välsignelse över sin relation bättre föräldrar? Lagstiftaren har alltjämt svårt att se att dagens familj ser ut på många olika sätt, men att den alltid är lika mycket värd. Här finns ännu ett exempel på eftersläpning. För ensamstående finns det inget formellt hinder i att få adoptera, även om det i praktiken kan se annorlunda ut. Men när det gäller sammanboende finns ett mycket tydligt och klart formellt hinder. Sambor göre sig icke besvär. Det är nu hög tid att göra någonting åt detta, att skyndsamt ändra lagstiftningen. Självfallet måste barnens bästa, här liksom vid andra adoptioner, bli det som fäller avgörandet. Självfallet måste det för barnens bästa bli möjligt för sambor att ansöka om adoption. Det vore att visa insikt och intresse för modern familjepolitik.
mot · GV02C214 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fjärrvärmekrav i detaljplan. I arbetet med att förbättra miljön och minska utsläppen är uppvärmningen av byggnader en viktig del. El är en för fin energikälla för att värma hus med, och en stor del av fjärrvärmen är baserad på förnyelsebar energi. Kommunerna har sin del i det nationella åtagandet att nå de uppsatta miljömålen. Det är därför märkligt att husföretag eller deras husförsäljare kan motverka detta och ändå följa gällande lagstiftning. I samband med upprättande av detaljplaner för nya bostads- och industriområden finns det ingen möjlighet att föreskriva att byggnaderna ska värmas upp med fjärrvärme. I synnerhet på bostadssidan är det mycket vanligt att husföretag erbjuder eluppvärmda hus som standard. Vill husägaren istället ansluta till ett fjärrvärmenät blir det dyrare eftersom det är en avvikelse. Detta innebär att vi bygger fast oss i ett allt större elberoende, och det drabbar i slutänden miljön. Även i industriområden bör det vara intressant för företagen att kunna ansluta sig till fjärrvärme. Med den miljöprofil som många företag vill skapa kan detta vara en viktig pusselbit. Genom att i en detaljplan kunna föreskriva användning av miljövänlig fjärrvärme, skapas förvisso en monopolsituation men utan en ändring i lagstiftningen kommer det inte att investeras i nya fjärrvärmeledningar eftersom ingen är garanterad några kunder. Det skulle också underlätta för kommunerna i deras strävan att nå miljömålen och därmed också för som nation att klara sina internationella åtaganden.
mot · GV02C215 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att talerätten om hävande av faderskap, för såväl efterlevande maka som mannens arvingar, bör ses över. ärver efterlevande barn sin döde far även om barnet fötts utom äktenskapet. Många änkor har ställts i en psykologiskt och ekonomiskt svår situation vid sin makes frånfälle, då det plötsligt uppdagats att det finns en tidigare okänd arvinge. Även om änkan misstänker att faderskapet är felaktigt har hon små möjligheter att väcka talan. En förutsättning för att kunna väcka talan är nämligen att mannen inte varaktigt sammanbott med barnet och inte heller bekräftat att barnet är hans. Om faderskapet är fastslaget genom dom enligt 1 kap. 3 § är faderskapsfrågan definitivt avgjord, och änkan har små möjligheter att ifrågasätta faderskapet och få det prövat. Hon har helt enkelt ingen talerätt enligt lag. Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metoderna för fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden är också en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittras på ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Cirka 40 000 barn berörs av föräldrars separation. Både änkan och den avlidnes barn skulle vinna ökad rättssäkerhet och trygghet om talerätt för hävande av faderskap infördes för såväl efterlevande maka som mannens arvingar. Möjligheten att säkert fastställa faderskap är helt annorlunda , jämfört med bara . har tekniken att fastställa faderskap utvecklats, inte minst genom dna-analyser.
mot · GV02C216 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ändring i trafikskadelagen så att full trafikskadeersättning inte utgår till den som kört rattfull. Det är dags att ta krafttag mot rattfylleribrotten och få till en ändring av trafikskadelagen så att full trafikskadeersättning inte utgår till rattfull. En sådan lagändring skulle ge en tydlig signal från samhällets sida om att bilkörning och alkohol inte hör ihop. och sitter på en krog . dricker diverse drinkar medan bara dricker mineralvatten. tar, trots att han är berusad, bilen hem medan går hem. kör av vägen och skadar knä, huvud och bryter en arm. halkar på vägen hem och skadar precis som knä, huvud och bryter en arm. Både och får ersättning från . Men får dessutom täckning för inkomstförlusten via trafikförsäkringen. Han får också ersättning för sveda och värk och om han får bestående skador även ersättning för invaliditet. Prejudicerande dom i ger med dagens lagstiftning rätt till denna ersättning. Det kan ske en jämkning så att full ersättning inte betalas ut om det finns vittne som kan intyga att körningen varit vårdslös. Givetvis är det i högsta grad vårdslöst att köra berusad. Stötande är det minsta man kan säga om dagens lagstiftning på området. Trafikskadelagens ersättningsregler behöver enligt min mening ändras så att full trafikskadeersättning inte utgår till en rattfull. Denna ändring bör genomföras skyndsamt. Jag är medveten om att fått i uppdrag att samordna en departementspromemoria (Ds 2006:12) för att försöka hitta en lösning på problemet jag beskriver ovan. Utredningen ska vara klar och jag utgår ifrån att det inte blir någon långbänk utan att förslag till lagändring kommer snabbt.