mot · GV02Sk206 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om schablonbeskattning. analyserade resultat av ett stort antal revisioner tillsammans med statistik från . Man kom fram till att skatteundandragandet var omfattande. I ett pressmeddelande skrev då : Av all skatt som borde betalas så kommer 91procent in till samhällets kassa. I pengar räknat är det cirka 100miljarder kronor som uteblir. Av det beloppet svarar svarta inkomster för två tredjedelar. genomförde en kartläggning av svartarbetet i . Resultaten har presenterats i rapporterna Svartköp och svartjobb i (Del 1, Rapport 2006:4 och Del 2, Rapport 2007:1). Här redovisas slutsatser om orsaker till svartarbete och olika förslag om vad som kan göras för att motverka skattefusk. Det finns anledning att återkomma till förslag i olika sammanhang. Det är svårt att ange exakta siffror för svarta inkomster, men läget är bekymmersamt eftersom det kraftigt försämrar seriösa företags möjligheter att konkurrera på lika villkor. I förlängningen hämmar det också tillväxten. har i olika sammanhang tagit upp behovet av att införa schablonskatt. Som ett led i förenklingsarbetet menar vi att schablonbeskattningen kan vara en viktig del. Det handlar dels om att förenkla för den enskilda företagaren, dels om att underlätta skattemyndighetens arbete. Det vore märkligt om regeringen, som säger sig vilja minska företagens regelbörda , inte beaktar de möjligheter som en övergång till schablonbeskattning i vissa kontantbranscher skulle innebära. Vi skulle dessutom få ett system som på ett mer effektivt sätt förhindrar skatteundandragande. För sedan uppvaktade SHR (Hotell- och Restaurangföretagare) regeringen med förslag om att införa schablonbeskattning för restaurangföretagare. Man menade att problemet med svartekonomi lättare skulle kunna bekämpas och att det väsentligt skulle minska regelbördan för branschen. har tidigare, på uppdrag av regeringen, i rapporter gjort principskisser för hur schablonbeskattning skulle kunna utformas i mindre företag. Avsikten är att det skall kunna användas i kontantbranscher med få anställda. I en diskussion kring nya metoder måste naturligtvis för- och nackdelar vägas mot varandra. har tagit fasta på några fördelar: Schablonbeskattning är administrativt enklare och mer lätthanterligt än det nuvarande systemet. Det gäller för såväl det enskilda företaget som skatteförvaltningen. Schablonbeskattning leder till att skattefusk och skatteundandragande minskar och att skattemoral och tilltro till systemet ökar. Den faktiska beskattningen närmar sig alltså den avsedda beskattningen. Naturligtvis skall beaktas att en schablon kan uppfattas som att man inkräktar på kravet om rättvis beskattning och mindre exakthet för den enskilde. Det skall i sin tur ställas mot att schablonbeskattning skulle kunna genomföras i branscher där man har ett stort skatteundandragande. senaste rapport visar på nödvändigheten av att något görs för att förhindra det som sker . finns schablonbeskattning i andra europeiska länder, till exempel och . Deras system bygger på frivillighet. Erfarenheten från dessa länder är goda. Många företag har anslutit sig. Det har heller inte inneburit skattebortfall utan snarare motsatsen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår att schablonbeskattning införs, i ett första steg lämpligen som ett försök i en eller flera kontantbranscher. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna.