ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub291 · 2007-10-02 00:00:00 — Samverkan för bättre hälsa för barn och ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mer samverkan mellan skola och idrottsorganisationer. Barns och ungdomars hälsa är en aktuell fråga i vårt samhälle. Det alltmer stillasittande liv som många barn och ungdomar lever behöver förändras mot mer av aktiv rörelse och idrottande. Handslaget har varit ett samarbetsprojekt mellan skolan och idrottsrörelsen, för ömsesidig nytta. Det har avslutats men resultatet, redovisat i enkätform, visar att det finns önskemål om fortsättning i en eller annan form. Barn och ungdomar tillbringar en stor del av sin vardag i skolan och många går dessutom på kvällstid till sin lokala idrottsförening för att utöva sitt specialintresse, såsom fotboll, innebandy, brottning eller friidrott. Detta gör att många barn och ungdomar har långa aktiva dagar, där aktiviteterna räcker långt in . Detta berör förstås även de föräldrar som skjutsar till och från träningar. Med en större samverkan mellan skola och idrottsorganisationer skulle man kunna förlägga mer av det fritidsanknutna idrottandet i direkt anslutning till skoldagen. Därmed skulle barn och ungdomar få en mer sammanhängande tid efter träningspass och familjen skulle därmed få tillsammans på kvällstid. Dessutom kan en sådan samverkan medverka till att fler barn och ungdomar intresserar sig för idrottande inom det frivilliga föreningslivet.
mot · GV02Ub293 · 2007-10-02 00:00:00 — Behovet av demens- och äldrevård i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen. Våra äldre måste känna trygghet med att de anställda som de möter inom vården är kompetenta nog att hantera just deras problem. Den demografiska utvecklingen i visar att den äldre befolkningen inom en kort framtid kommer att bli större än vad den är och även större än övriga åldersgrupper i den delen av landet. Därför är det angeläget att vi redan nu ser till att de personer som kommer att vårda de framtida äldre medborgarna kommer att ha en utbildning som ger tillräckligt med stöd för denna vård. Därför måste läkarutbildningen satsa mer på att ge goda kunskaper om demens- och äldrevård. Utvecklingen av läkarutbildningen, liksom forskning om äldre och vårdbehov, kan med fördel förläggas till .
mot · GV02Ub294 · 2007-10-01 00:00:00 — Döva föräldrar med hörande barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskaper i teckenspråket hos personalen i för- och grundskola. Det finns runt om landet en hel del föräldrar som är döva eller hörselskadade och som har hörande barn. Dessa föräldrar har inte möjligheten att ha en vardaglig kontakt med personalen på förskolan eller om inte någon i personalen kan teckenspråk. Kontakten begränsas då kanske till föräldramöten eller utvecklingssamtal eftersom det då finns möjlighet att beställa en teckenspråkstolk. Detta är inte tillfredsställande, vare sig för föräldrarna eller för barnet. Att kunna ta aktiv del av sitt barns vardag i förskola och skola är nödvändigt för varje förälder. Det är oftast mycket som behöver dryftas när man lämnar eller hämtar sitt barn på förskolan eller i skolan. För att förbättra situationen för dessa familjer behöver fler i personalen på förskolan och i kunna teckenspråket. Därför behöver möjligheten att lära sig teckenspråk införas för förskole- och lärarstuderande vid högskolor och universitet, som tillval i studierna.
mot · GV02Ub295 · 2007-10-01 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Förskolan byggdes ut för att kvinnor och män skulle kunna delta i arbetslivet på lika villkor. En fungerande barnomsorg är en förutsättning för arbetslinjen. Att barnen går i förskola är självklart. Inte många 917-arbetande behöver pussla med mormor, farfar, grannen och kollegorna för att ordna den dagliga barnomsorgen för våra barn medan vi är på arbetet. Men det finns fortfarande föräldrar för vilka barnomsorg inte är en självklarhet. De är fortfarande kvar i pusslandet, eller har rent av har tvingats ge upp sina yrken, för att barnomsorg saknas. En sådan grupp är skådespelare, sångare, orkestermusiker, teknisk personal med flera inom kultursektorn som arbetar så kallad delad dag. Delad dag innebär att man repeterar , är ledig för att sedan återgå till jobbet för att spela föreställning. Först vid är dagen slut och man kan gå hem. Dessa personer behöver barnomsorg , nätter och som ett komplement till förskola . Det gäller i synnerhet ensamstående och föräldrar som båda arbetar delad dag. erbjuder vissa kommuner och stadsdelar barnomsorg , nätter och men inte alla. Den ena sångaren på kan alltså få sådan barnomsorg, medan kollegan på samma arbetsplats inte får det, eftersom hon eller han bor i en annan stadsdel. Orsaken är skollagens utformning. Kommuner och stadsdelar är enligt lagen inte skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. I lagen står att det bör erbjudas. Därmed är det upp till den enskilda kommunens eller stadsdelens goda vilja om sådan barnomsorg erbjuds eller ej. Skollagen måste därför ändras så att den tydligt anger att kommunerna och stadsdelarna har skyldighet att erbjuda barnomsorg , nätter och för barn till föräldrar med yrken som kräver denna omsorgsform för att de ska kunna förvärvsarbeta.
mot · GV02Ub296 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av hem- och konsumentkunskap även i gymnasiet. Är utbildning för hållbar utveckling viktigt? Är hälsa en viktig fråga för barn och ungdomar? Behöver unga lära sig ha koll på sin ekonomi? Dessa och andra viktiga frågor är centralt innehåll i undervisning i hem- och konsumentkunskap. Elever ska på ganska få timmar hinna utveckla kunskap om mat och måltider, boende, social gemenskap och konsumentekonomi. Ändå är det frågor som är viktiga hela livet igenom. Att ha kunskap så att man kan sköta sin hälsa, både äta regelbundet och sådan mat som är bra för den egna hälsan, för den egna ekonomin och för naturen, är viktigt för den enskilde individen. Bra mat- och måltidsvanor, liksom motionsvanor, får oss främst att tänka på den fysiska hälsan. Men den psykiska hälsan påverkas också av vad vi äter och om vi rör på oss. En annan viktig faktor när det gäller psykisk hälsa är relationer, till familj, vänner, skolkamrater etc. Att vara konsument handlar om att göra val, och det är viktigt att bli medveten om att de val konsumenten gör är viktiga, vare sig det handlar om att köpa livsmedel för att göra en måltid, att köpa kläder eller möbler eller att köpa tjänster. I SOU 2007:28 Tydliga mål och kunskapskrav i , som är ute på remiss, lyfter man fram följande mening: Språkliga och matematiska färdigheter används i konkreta och meningsfulla sammanhang där återkopplingen är förankrad i elevens egna handlingar och sinnesupplevelser. Det handlar om att genom att i ett konkret sammanhang, t.ex. tillreda en måltid (planera, göra inköpslista, läsa på förpackningar, läsa recept osv. ), skapa både ett motiv och ett vardagsnära innehåll i språkundervisning eller matematik. Att sköta sin hälsa är också nära förknippat med frågan om den privata ekonomin. Har du inte förmåga att hantera din ekonomi ökar risken för ohälsa. Unga är en central målgrupp för exempelvis lån via mobiltelefonen och kontrollen är dålig. Barn och ungdomar är köpstarka grupper, och de översköljs med köpbudskap redan i småbarnsåren genom tidningar och tv. Frågor om privatekonomi och om att vara konsument behöver ges större utrymme genom skolåren. De måste anpassas till olika åldersgrupper. Därför kan inte undervisningen enbart ges i utan bör också inrymmas i gymnasieskolan. Lärarna, som spelar en avgörande roll för elevernas skolframgång, måste få stöd och stimulans för att inrymma dessa viktiga frågor även i gymnasiet.
mot · GV02Ub297 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. För att en ung människa ska kunna få den utbildning han eller hon önskar sig måste hon kanske flytta från sin hemort för att studera på den ort som har den gymnasieutbildning som intresserar. Då blir det en hel del extra kostnader för resor, inackordering etc. Beroende på om eleven väljer att gå utbildningen i en skola eller i en friskola råder olika regler rörande inackorderingsbidrag. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten så är det den egna hemkommunen som fastställer inackorderingsstödet, med en på central nivå beslutad lägstanivå. Elever som går på en friskola får sitt stöd ifrån CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till skolorten. Dessa regler skapar en ojämlikhet och en orättvis situation mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort. Därför bör dessa regler ses över så att de blir enhetliga.
mot · GV02Ub298 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ljudnivån i skolan. Inom industrin och hela arbetslivet i övrigt finns klara regler om buller som arbetsmiljöfara och vilka decibelnivåer som inte får överskridas. Samma arbetmiljöregler gäller även för skolans elever, men på daghem och skolor når bullernivåerna ibland eller mer. Ljudnivån i skolans lokaler är väldigt hög. Forskning har visat att både ljud som hörs och lågfrekventa ljud påverkar hela kroppen och stör elevernas koncentration och inlärningsförmåga. Många elever störs därmed i sitt dagliga skolarbete i en bullrig miljö. Många av problemen med buller och hög ljudnivå kan elimineras byggnadstekniskt. finns redan allt som behövs för att sanera våra offentliga lokaler från både låg- och högfrekventa ljud, varför barns och ungdomars bullriga arbetsmiljö kan åtgärdas. Det bör kunna ske i samband med ny- och ombyggnationer på samma sätt som offentliga lokaler ska anpassas för olika funktionshinder till 2010. Barn och ungdomar i förskolor och skolor måste garanteras att inte behöva utsättas för skadliga ljudnivåer. Därför bör åtgärder vidtas för att förbättra ljudnivån i skolan.
mot · GV02Ub299 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildningen. Trots konjunkturuppgången är det alltför många människor som inte kommer in på arbetsmarknaden. Orsakerna är i många fall en otillräcklig utbildning i förhållande till den efterfrågan som finns på arbetsplatserna. Därför måste det ske en ökad satsning på vuxenutbildning. Detta gäller inte minst på industriorter där utbildningsnivån är förhållandevis låg och arbetslösheten hög. Här finns behov av ett större utbud av eftergymnasial yrkesutbildning med fortsatt hög kvalitet, t.ex. kvalificerad yrkesutbildning (KY). Det är angeläget att via KY och annan vuxenutbildning kunna tillgodose ett behov av arbetskraft för att vi dels ska kunna lösa de mest akuta behoven, dels ska vara väl rustade för en framtida arbetsmarknad i hela landet. Regeringens försämringar för vuxna som behöver vidareutbilda sig slår hårt mot dem som behöver göra ett nytt yrkesval under sin levnadstid. Arbetsmarknadsåtgärderna har kraftigt skurits ner, vilket får stora konsekvenser både för ungdomarna och vuxna. Många upplever att behoven av KY-utbildning är större än de anslag som finns. Ett ökat statligt engagemang är önskvärt. Staten bör initiera en översyn gällande behovet av vuxenutbildning och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning detta för att tillgodose behovet av en välutbildad arbetskraft .
mot · GV02Ub300 · 2007-10-02 00:00:00 — Samarbete kring hantverks- och yrkesutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utökat samarbete kring hantverksutbildningar och yrkesutbildningar. Det har varit svårt att finna tillräckligt många elever till hantverksutbildningar i . På många håll i landet har man gått samman i större regioner för att kunna få elevunderlag till de yrkes- och hantverksutbildningar som man erbjuder. Detsamma gäller i andra nordiska länder. Det har inneburit att en mängd utbildningar har fått läggas ner som antalet yrkesverksamma inom yrkesområdena därmed minskat. Detta är naturligtvis icke önskvärt både ur synvinkeln att vissa yrken riskerar att dö ut men också ur synvinkeln att äldre yrkesverksamma inte får möjlighet att överföra sina kunskaper till yngre förmågor. Många av de utbildningar som är svåra att finna tillräckligt många elever till finns inom kulturområdet eller inom områden som ligger nära kulturen. Det kan vara allt från hattmakare till speciella snickare som kan renovera äldre byggnader på ett tidstypiskt sätt. I de nordiska länderna ser det ungefär likadant ut. Alla länder har motsvarande problem och man har svårt att fylla sina utbildningar. Spor i är ett nordiskt projekt som arbetar för ett utökat samarbete inom hantverksutbildningarna. är deltagare i projektet. Projektet har sitt slut . Med tanke på den svåra situation som vi har i när det gäller att finna kunnig arbetskraft inom hantverksyrkena är det lämpligt att se ut över våra gränser i större omfattning än vad vi gjort hitintills. Det finns inom hantverksyrkena enstaka goda exempel på utbildningar som sökt elever i övriga nordiska länder. Detta gäller samtliga nordiska länder. Men det borde utökas och ske i större och mer samordnad skala. De utredningar som gjorts visar tydligt på behovet av att samordna utbildningar på olika sätt. Man kan bredda rekryteringsunderlaget och finna elever från omgivande län men också i våra nordiska grannländer. Inte minst finns ett behov av att ta tillvara den genuina yrkeskompetens som finns inom hantverksyrkena innan de nuvarande yrkesutövarna faller ifrån.
mot · GV02Ub301 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskolornas roll i skolsystemet. Allt fler friskolor startar på olika håll i landet, ibland med ett väldigt litet elevunderlag. Många av dessa friskolor startas för att man vill ha en särskild religiös inriktning på skolan. Det kan också vara så att kommunen valt att lägga ner en skola på landsbygden för att spara pengar och att föräldrarna då väljer att öppna en friskola för att eleverna inte ska få längre skolväg. Båda anledningarna kan innebära problem både för eleverna och för kommunerna. Det kan i en del fall innebära att några barn isoleras i sin skolgång från resten av barnen i kommunen, vars föräldrar valt att placera barnet i den kommunala skolan. Därmed riskerar man att få ökade klyftor i det framtida samhället. En annan aspekt på friskolefrågan är att trots att många kommuner brottas med ekonomin i de befintliga kommunala skolorna måste man ta pengar ur den redan hårt ansträngda budgeten och lägga på nya skolor. Medan de kommunala skolorna måste kunna erbjuda alla elever plats i kan de nya fristående skolorna indirekt välja sina elever, exempelvis utifrån religiös tillhörighet. Eleverna kan också byta skola från den ena dagen till den andra. Det i sin tur betyder att eleven i värsta fall tar upp två utbildningsplatser eftersom personal och utbildningsförvaltningar har svårt att snabbt kunna omdisponera personal och resurser med kort varsel. Eleverna måste även i andra fall kunna få plats i den kommunala skolan med kort varsel, om exempelvis friskolan läggs ner, eller av andra skäl. Det innebär i praktiken att kommunen måste vara beredd att tillhandahålla utbildningsplats i den kommunala skolan även för de elever som går i friskolan. Det kostar naturligtvis mycket pengar och drabbar i slutändan alla de barn som går i den kommunala skolan. För att skolsystemet ska fungera väl bör friskolorna vara ett komplement till den kommunala skolan och inte utvecklas till en gökunge som tar en orimligt stor del av skolans samlade resurser. Friskolesystemet bör därför omarbetas så att kommunerna får större möjlighet till inflytande över etablering av friskolor som innebär orimligt ökade kostnader för kommunen.
mot · GV02Ub303 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett professionsuniversitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett eventuellt professionsuniversitet bör förläggas till . Forskningen genererar ständigt ny kunskap som inte kommer ut i yrkesvardagen och därmed inte heller kan appliceras. Det som saknas är goda kanaler mellan den akademiska kunskapssektorn och arbetslivet så att förslag och idéer från professionerna till akademin ökar. Med ett professionsuniversitet kan få en ny typ av forskarstudenter och forskare, vilka ägnar sig åt vetenskapliga studier om sin egen profession och med en inriktning på praktik. satsar och är inriktad främst på yrkesutbildningar med en välkonstruerad utbildningsstruktur för professionsutbildningar både på grundnivå och avancerad nivå, och har lovordats vid kvalitetsgranskningar. Organisationen är uppbyggd på så sätt att varje institution motsvarar en profession, inte akademiska discipliner som vid andra universitet. Rekryteringen till högre utbildning har varit mycket framgångsrik med hänseende till såväl kön, social bakgrund som etnicitet. besitter även en mycket utvecklad studiestödsorganisation som skulle kunna bistå professionsuniversitetets arbete med att locka nya studenter till att studera och forska.
mot · GV02Ub309 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildningsinsatser och forskning inom ämnet djuretik. Vår relation till djuren har varit föremål för diskussion. Redan de gamla grekerna funderade över vilka handlingar som var riktiga och vilka som var felaktiga mot djur. Många stora tänkare har kommit fram till att vårt sätt att behandla djur, där deras kroppar ses som mat och deras hud som kläder, är orättfärdigt. skrev till exempel i Introduction to the Principles of Morals and Legislation: Det kan komma då resten av djurvärlden kan få de rättigheter som aldrig kunnat undanhållas dem genom annat än tyranni. Att det förhållande till djur som utvecklats i vårt samhälle i många avseenden bygger på dubbelmoral märks tydligt: Vissa djurindivider ses som vänner och får all tänkbar omvårdnad, medan andra föds upp trångt och utan tillräckliga möjligheter att bete sig naturligt, för att sedan gå slaktdöden till mötes. Om de djur som ses som sällskapsdjur skulle behandlas på motsvarande sätt som slaktkycklingarna gör skulle det bli ramaskri i vårt samhälle. Enligt min mening är det angeläget att diskussionen om hur vi behandlar djur och hur vi ska se på djurens rättigheter stärks i vårt samhälle. Det är därför viktigt att barn och ungdomar i skolan kommer i kontakt med den kunskap som ryms inom ämnet djuretik och att de tidigt tränas i att göra etiska val, det vill säga ges möjligheter att sätta sig in i de etiska problemen i vår nuvarande relation till djur samt att deras handlingar får konsekvenser för djuren. Detta bör tas upp i samband med den översyn av läroplaner och mål i skolan som regeringen aviserat. Det är också viktigt att ämnet djuretik ges utrymme i de högre utbildningarna. Enligt min mening borde det vara obligatoriskt i alla utbildningar till yrken där man på något sätt kommer att hantera djur. Jag anser också att det är olyckligt att det i stort inte finns någon forskning inom ämnet djuretik i .
mot · GV02Ub310 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att nationellt säkra finansieringen av minoriteter vid . har fem nationella minoriteter: samer, tornedalingar, sverigefinnar, romer och judar. Med begreppet nationell minoritet menas en folkgrupp, som själv identifierar sig som ett folk, med långvarig anknytning till landet de lever i. Dessa fem nationella minoriteter har varit utsatta för långvarig assimileringspolitik från det svenska samhällets sida. På grund av en bristande respekt för individers rätt till sin egen kultur och sitt eget språk har de nationella minoriteternas kulturer och språk länge levt en tynande tillvaro som gjort att flera av språken, som samiska och meänkieli, saknar viktiga ord och uttryck och därmed blir svåra att använda i kontakt med myndigheter. Det svenska samhället har ett ansvar för att hjälpa de nationella minoriteterna att utveckla sina språk och kulturer, men även för att forska och informera om deras villkor. Minoritetsfrågorna är i högsta grad närvarande inom som består av de nordligaste delarna av , , och . har en sammanlagd befolkning på ca 6 miljoner, där många befolkningsgrupper är minoritetsbefolkningar i respektive land, exempelvis samer, sverigefinnar, tornedalingar, kväner, nenetser, komer, vepser och karelare. Det medför att samarbetet inom , och det cirkumpolära området har en tydlig etnisk dimension. Forskningen om nationella minoriteter behöver stärkas liksom information och kunskapsförmedling såväl inom universitetsvärlden som till det omgivande samhället. har byggt upp en stark forskningskompetens i minoritetsfrågor på flera olika områden. Forskning om nationella minoriteter, med fokus på norra , har mycket god bäring mot internationell forskning i andra delar av världen. Ett underlag för bildande av nationella minoriteter har tagits fram av . En centrumbildning som kan göra det möjligt för att på ett samlat och långsiktigt sätt ta ansvar för minoritetsfrågorna och bidra med vetenskapligt förankrade fakta inom det dynamiska område av urbefolkningsrättigheter, naturresurser, turism och kulturarv som nationella minoriteter relaterar till. Det är ett nationellt intresse att finansiera nationella minoriteter vid .
mot · GV02Ub312 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket som förhindrar distansundervisning på gymnasiet tas bort. Skolan har utvecklats mycket . Nya sätt att organisera undervisningen bidrar till att eleverna får tillgång till utbildning på ett sätt som inte var möjligt förut. i startade utbildningar som till viss del drivs på distans. Detta var helt i sin ordning då förordningen om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan kom (SFS 2000:158). Skolan låg utanför dessa men en ny förordning kom, (2003:255) om försöksverksamhet med distansutbildning i gymnasieskolan i kommun, och undervisningen har tills nu varit möjlig med stöd av denna särskilda förordning. Distansundervisning finns också på gymnasium och i kommun. gymnasium har t.o.m. fått i uppdrag av att sköta utbildningen (via distansundervisningen) för svenska elever som befinner sig utomlands. olika uppföljningar visar att arbetsformen är uppskattad av flertalet lärare och elever. Kvaliteten bedöms som god och välutvecklad och elevernas resultat är goda. Det finns nu ett regelverk som gör att det i princip blir omöjligt att driva utbildningar utifrån ett distansperspektiv. Dessutom finns ett regelverk som förbjuder kommunala skolor att använda sig av entreprenörer inom kärnämnen. I fall har den särskilda förordningen gått ut. kommun har fått kritik av för sin benägenhet att inte bara ta in elever som befinner sig utomlands, utan även elever som vistas inom landets gränser men av olika anledningar valt distansundervisning. Det kan handla om allergier, sociala fobier etc. Enligt min mening så skall distansundervisning vara möjlig för gymnasieelever i . I är det okej med distansutbildning på gymnasienivå. Där samverkar man också med andra utbildningar på gymnasial nivå, exempelvis folkhögskolor. I satsar bara BBC miljarder på att utveckla e-learning, stödundervisning och kurser på alla nivåer. Det finns inga egentliga skäl till att inte skall ligga i framkant när det gäller denna typ av undervisning. Denna måste dock vara föremål för en systematisk kvalitetssäkring. Distansundervisning är tillåten för grundskoleelever och elever inom vuxenutbildningen, där staten t.o.m. har en egen myndighet just för detta ändamål (CFL). Därmed ter sig det att faktum att just 1619-åringar som vistas i inte skulle vara förmögna att klara av distansundervisning av denna typ som märkligt. Jag föreslår att de regler som förhindrar distansundervisning på gymnasiet tas bort.