mot · GV02N286 · 2007-10-01 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om att genomföra en kraftfull satsning på energieffektivisering, konvertering från direktverkande el och oljepannor, ändrade byggnormer, utbyggnad av fjärrvärme baserad på biobränsle, användning av energisnålare apparater, utbildning m.m. inom bostads- och servicesektorn. begär att regeringen återkommer med förslag om att ett centrum för energieffektivisering inrättas. Regeringens energipolitik saknar konkreta mål. anser att energipolitiken måste vara målinriktad och genomförbar. Energikostnaderna har ökat betydligt snabbare än konsumentprisindex och har för vanliga familjer blivit en betungande utgiftspost. Bostäder, lokaler och service står för av energianvändning. till 1990 minskade oljeförbrukningen för uppvärmning . Denna minskning ersattes av kärnkraftsel för uppvärmning och en ökad biobränsleanvändning i fjärrvärmeverk. El blev den dominerande värmekällan i svenska bostäder och lokaler. Den höga elförbrukningen, särskilt , medför betydande ledningsförluster. I samband med oljekrisen genomfördes många energibesparande åtgärder med statligt stöd. All energiproduktion påverkar vår omgivning på ett negativt sätt. Den värdefullaste kWh är därför alltid en s.k. negawattimme, dvs. en sparad kW. Den kWh som aldrig behöver tillverkas! Så länge kostnaden för en sparad kWh är lägre än att producera en ny kWh bör effektiviseringsåtgärder genomföras. En rad utredningar och rapporter uppger att har mycket goda förutsättningar att minska energiförbrukningen i bostäder och lokaler. Iva och Miljövårdsberedningen har liksom forskningsrådet Formas angett att bostads- och servicesektorn kan minska energiförbrukningen med . har som mål att, inom bostads- och lokalsektorn, minska bruket av fossila bränslen och att minska elförbrukningen . Även fjärrvärmeuppvärmda fastigheter skall energieffektiviseras. Detta förutsätter en kraftfull satsning på energieffektivisering, konvertering från direktverkande el och oljepannor, ändrade byggnormer, utbyggnad av fjärrvärme baserad på biobränsle, användning av energisnålare apparater, utbildning m.m. inom bostadssektorn och inte minst handels- och servicesektorn. Detta bör föreslå regeringen. fördelas ansvaret för energieffektivisering på flera olika statliga myndigheter: , , och till viss del även . Dessutom finns ett antal institutioner som arbetar med frågan inom ramen för offentlig upphandling , statlig inköpssamordning, m.fl. Denna uppdelning på flera olika myndigheter har gjort att ansvaret för uppföljning av mål och insatser fallit mellan stolarna och gjorda goda erfarenheter inte fått nödvändig spridning. Kommissionen mot oljeberoende har i sin rapport föreslagit att ett råd eller centrum för energieffektivisering skapas med uppgift att driva på för en mera offensiv utveckling. Kommissionen anser att energieffektiviseringen kan bli en strategisk kraft åt en expanderande miljöteknikdriven tillväxt- och affärssektor, med produkter och tjänster för både hemmamarknaden och en växande global efterfrågan. delar denna uppfattning och föreslår att en programmyndighet inrättas i samverkan med berörda myndigheter. Dess uppgift föreslås vara att inom bostads- och lokalsektorn minska bruket av fossila bränslen och att minska elförbrukningen utifrån dagens nivå. Centret bör också ha uppdraget att följa energieffektiviseringen inom denna och andra sektorer, samt lämna en redovisning av hur målen uppnåtts och ge förslag till åtgärder för fortlöpande höjda målsättningar till riksdag och regering. Stödet för energibesparing har stor betydelse. Det gäller stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler, stöd för konvertering från direktverkande el, installation av solvärme och energieffektiva fönster. Det pågår ett flertal utvärderingar av stödformerna. Uppföljning av konvertering från direktverkande el i fastigheter indikerar att en sparad TWh el, motsvarande energiförbrukningen i 40000 villor, kostar i stöd, och troligen förutsätter investeringar på fem gånger mer. Med hänsyn till angivna mål kan de årliga investeringarna bli i storleksordningen . En kraftfull ökning av de regionala/lokala resurserna krävs för att klara av uppgiften. I princip bör de tolv regionala energikontoren med stöd av kommunala resurser och energirådgivare fungera som centrets operativa del, i samverkan med konsulter och personal från berörda myndigheter. Stödet för energiinvesteringar i offentliga lokaler bör utgå från ett helhetsperspektiv. Dagens stöd för konvertering från direktverkande el, stöd för solvärme och energieffektiva fönster är punktvisa insatser och ger begränsade incitament för att tillvarata en fastighets hela spar- och energieffektiviseringspotential. Ett sätt att kanske förbättra incitamenten till genomgripande energieffektiviseringsåtgärder kan vara långsiktiga lån med låg ränta. Ett annat är att delar av kostnaderna återbetalas i form av bidrag. utarbeta lämpliga och kostnadseffektiva åtgärder. Det är lämpligt att beslut om bidrag/lån eller annat stöd fattas lokalt/regionalt. Vidare bör energirådgivarna inom ramen av centret få ett bredare mandat, bl.a. för att kunna bedriva en aktivt uppsökande verksamhet inom hela kommunen och medverka till gemensamma upphandlingar för att minska investeringskostnaderna. Vi uppskattar bruttoinvesteringarna för att uppnå nämnda mål till och nettokostnaden för myndigheten till , varav räntesubvention eller/och bidrag bör utgöra av kostnaderna. föreslår att ett centrum för energieffektivisering inrättas och att detta centrum i ett första steg får huvudansvaret för energieffektiviseringen i bostäder och lokaler och ges en budget på för , och . Detta bör förslå regeringen.