mot · GV02N309 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgade direktiv för svensk rymdverksamhet. Den svenska rymdverksamheten bedrivs huvudsakligen inom ramen för (). Utöver detta europeiska samarbete finns även inom EU bilaterala samarbeten, främst med . har varit en aktiv part i ESA-samarbetet, och svenska företag främst Space (tidigare ) och Aero har framgångsrikt kunnat hävda sig med leveranser inom olika utvecklingsprojekt. Rymdverksamheten utgör spjutspetsen vad avser utveckling av såväl teknologi som kompetens och utbildningsnivå inom landet. Att delta i det europeiska rymdsamarbetet har lett till väsentliga, positiva effekter, förutom för Aero även för svensk företagsamhet bland annat inom närområdet och för samarbetspartner inom universitet och högskolor. Space kan visa upp motsvarande positiva effekter. Att kunnat hävda sig inom detta högteknologiska område beror huvudsakligen på den kompetensöverföring som skett från den militära verksamheten. Detta kan exemplifieras med verksamheten på Aero. Aero har utvecklat framdrivningsfunktionen till flygvapnets motorer. Detta har skett genom samarbete med utländsk industri, från början men på senare decennier med amerikansk industri Pratt & och . Utvecklingen inom dessa projekt har resulterat i en enastående kompetens hos Aero, som samarbetsformer med amerikansk industri utvecklats. Detta samarbete har gjort Aero till en effektiv samarbetspartner även inom området civila flygmotorer. har Aeros verksamhet inom det civila området ökat från i princip ingenting till att utgöra av företagets totala omsättning. Den europeiska rymdverksamheten har som ett huvudmål att skapa och bibehålla en egen självständig programverksamhet. Arianeprogrammet är ett exempel på detta, och svensk rymdindustri deltar som en viktig samarbetspartner inom flera områden i detta projekt. har även som mål att stärka europeisk industri, i syfte att skapa exportmöjligheter. Då har världens största rymdverksamhet, cirka sju gånger större än , bör svenska företag beredas möjlighet att komma in på denna marknad. Det europeiska samarbetet är en förutsättning för rymdindustrins fortlevnad. Dock gagnar det inte konkurrenskraften hos berörda industrier att begränsa möjligheten att även samarbeta med andra industrier utanför . Det finns exempel på samarbetsprojekt med industrier i som skulle innebära att den svenska konkurrenskraften ökar och därmed också möjligheterna för Arianeprogrammet att utvecklas positivt detta speciellt i ljuset av president med målsättningar relaterade till mänsklig närvaro på månen som ett första steg och vidare till Mars som nästa steg. Detta arbete kommer att ske i ett brett globalt samarbete inom högteknologiska områden som ger möjlighet till unik kompetensutveckling för involverade parter. Att uppmuntra denna sorts samarbete utanför EU är därför viktigt både för svensk industris framtid och för det europeiska samarbetsprogrammet. Mot bakgrund av den förstärkta inriktning mot ökad kompetens som regeringen gett rymdverksamheten bör ge regeringen till känna att Rymdstyrelsen ges sådana direktiv att det är möjligt att inrikta rymdverksamheten även mot , främst , inom områden där svensk industri är internationellt konkurrenskraftig. Dock är det viktigt att denna inriktning inte innebär en nackdel för det europeiska programmet.