mot · GU02Fi7 · 2007-05-01 00:00:00 — För att svara upp mot detta måste ta ett tydligt ansvar för att de människor som söker i skall tas emot på ett bra sätt. avvisar mot denna bakgrund kraftfullt regeringens förslag om att finansiera ökningen av anslag 12:2 Ersättningar och bostadskostnader genom en neddragning av biståndet med . avvisar också förslaget om att inom detta anslag skall användas till vad regeringen kallar återetableringsstöd. Därför bör regeringens förslag om att godkänna den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader i den del som rör förslag till finansiering genom minskning av det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 8:1 Biståndsverksamhet samt förslag om återetableringsstöd avslås. Detta bör besluta. Vi godtar dock förslaget att inom samma anslag skall användas för att underlätta det kommunala mottagandet av ensamkommande barn. 17.6Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Statsbudgetens anslag till utrustning för elektronisk kommunikation (16:6) skall ge döva, gravt hörselskadade, talskadade eller språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Det är en ganska begränsad summa pengar som regeringen nu vill använda även till att finansiera försöksverksamhet angående så kallat fritt val av hjälpmedel till äldre och funktionshindrade. Regeringen vill på olika sätt kommersialisera viktiga välfärdstjänster. Denna politik döljs ofta i en retorik om mångfald och valfrihet. är starkt kritiskt till att det är döva, hörselskadade, talskadade och språkstörda som skall finansiera regeringens experimenterande med marknadslösningar inom välfärdssektorn. Vi menar därför att bör avslå den föreslagna ändringen i hur anslag 16:6 inom utgiftsområde 9 skall användas. Därför bör den förslagna användningen av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation (avsnitt 7.2.8) avslås. Detta bör besluta. anser att det är mycket angeläget att förstärka resurserna till kommunernas flyktingmottagande, både i syfte att anpassa det till ökade volymer och för att ersättningen bättre skall motsvara de kostnader som följer med mottagandet av flyktingar. Därför välkomnar vi de medel som enligt regeringens förslag skall tillskjutas anslaget. Däremot avvisar vi den konstruktion som föreslås och förordar i stället att anvisade medel skall användas till en generell höjning av schablonersättningen. Mot denna bakgrund bör den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande i den del som rör extra ersättning till kommuner som träffar avtal om flyktingmottagande samt förslag till finansiering genom minskning av det under utgiftsområde 13 uppförda anslaget 10:2 Integrationsåtgärder (avsnitt 7.2.10) avslås. Detta bör besluta. Vi välkomnar dock den satsning som görs för att underlätta mottagandet av ensamkommande barn. Regeringen anvisar med hänvisning till de satsningar man aviserar inom det så kallade integrationspaketet medel inom utgiftsområdet . avvisar inriktningen på det regeringen kallar instegsjobb. Vi påbörjar i stället en särskild satsning med anställningsstöd för nyanlända flyktingar. Vi avvisar också regeringens satsning på så kallade nystartscentrum. Däremot välkomnar vi att regeringen fortsätter satsningen på yrkesbedömning som påbörjades förra mandatperioden. Vi avvisar också den neddragning inom anslag 10:2 Integrationsåtgärder som regeringen föreslår skall finansiera satsningar inom utgiftsområdet. avvisar avskaffandet av merkostnadsersättningen för plusjobben. Regeringen sviker kommunerna och plusjobbarna. Ersättningen följde med plusjobbarna och var avsedd för utbildning och handledning för att öka chanserna till fortsatt anställning. Regeringens politik slår hårt mot de långtidsarbetslösa. avvisar alla försämringar inom arbetsmarknadspolitiken eftersom det leder till urholkad trygghet för såväl arbetslösa som löntagare. avvisar ytterligare nedskärningar på . Förebyggande arbetsmiljöarbete är centralt för att motverka ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Arbetsmiljöfrågor är dessutom i hög grad jämställdhetsfrågor, eftersom de arbetsplatser och yrken som är kvinnodominerade genererar mer arbetsrelaterad ohälsa. vill stärka och utveckla arbetsmiljöarbetet och ge och skyddsombuden mer resurser och bättre verktyg i deras arbete. Vi anser också att en nollvision för dödsfall i arbetslivet bör uppställas. Mot denna bakgrund bör den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslag 23:2 i den del som rör minskning av det under utgiftsområde 14 uppförda anslaget 23:1 (avsnitt 7.2.11 i propositionen) avslås. Detta bör besluta. 17.9Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid I samband med att besluten om att flytta Riksutställningar (RU) och delar av () till togs 2005, lovades dessa myndigheter full ersättning för de extra kostnader detta skulle komma att innebära. Enligt uppgift från räknar man med merkostnader 2007 på sammanlagt för RU och för RAÄ. har ännu inga medel utbetalats. Detta är enligt mening ett klart löftesbrott. Medel för att kompensera kostnader för utlokaliseringen av Riksutställningar och bör ställas till förfogande . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 17.10Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Vi avvisar regeringens minskning av anslag till 34:3 för biologisk mångfald med . Vi avvisar också regeringens förslag till miljöbilspremie med anledning av att denna inte är en miljömässigt kostnadseffektiv åtgärd för omställningen till en miljöanpassad trafik. Det är bättre att subventionera bränslet än själva bilen. Vi välkomnar regeringens satsning på havsmiljö i anslag 34:12 Havsmiljö med . Anslaget når dock inte upp i nivå med det vi anslagit. Vi ställer oss starkt kritiska till att finansieringen tas av det lika viktiga anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Åtgärder för en frisk havsmiljö skall inte ske på bekostnad av skyddsvärd skog. Vi i anslog i samband med vår budgetmotion 2006 för år för att genomföra aktionsplan för havsmiljön, inrätta en fond för lokala samförvaltningsprojekt samt genomföra test av syresättningsprojekt . De statliga företag som regeringen nu vill sälja är vinstmaskiner. Man kan säga att det regeringen gör är att privatisera vinsterna och socialisera förlusterna. Det är en usel affär för skattebetalarna. kommer att säga nej till utförsäljningar och därmed också de kostnader som uppstår i samband med dessa. BNP-tillväxt per arbetad timme. EU15 = alla EU-länder som också är OECD-medlemmar. OECD21 inkluderar även , och . Se till exempel avsnittet Allmän jämvikt s. 3233 i , Penningpolitisk rapport 2007:1. Tillförlitlig och internationellt jämförbar statistik är svår att hitta i bearbetat skick. Men den övergripande trenden noteras i olika sammanhang. I (2006) , diagram 47, presenteras vinstandelen i svenska företag 19532008 baserat på bruttovinst i förhållande till förädlingsvärde (från Nationalräkenskaperna). Två tydliga trender kan urskiljas sjunkande 19531980, växande 19802008. Vad lönerna beträffar konstaterade 1/1998 att var nere i löneandelar som gällde . chefsekonom sammanfattar det internationella läget: Kapitalet har tagit hand om vinsterna på löntagarnas bekostnad. Och det kan skapa växande politiska spänningar framöver. Vinsternas andel av BNP är rekordhög, löneandelen rekordlåg (SvD 070103). (2006) Svenska toppinkomsters utveckling 19032004, Ekonomisk Debatt, 8/2006. Piketty & Saez (2003) Income inequality in the , 19131918, , 118:139. Piketty & Saez (2006) The evolution of top incomes: a historical and international perspective, Papers and Proceedings, 96:200205. , Sparbarometern, fjärde kvartalet 2006. Nordea, Förmögenhetskällan de svenska hushållens förmögenhetsutveckling, 2006. Lön efter födelseland, LO 2006. Offentlig konsumtion och investeringar. Det som gick under namnet århundradets skattereform och genomfördes 19901991 var sett ur flera perspektiv ett monumentalt misslyckande. De farhågor som hade besannades med råge. Reformen var kraftigt underfinansierad. Det visade sig också att höginkomsttagare gynnades ännu mer än vad som var tänkt. (Se till exempel Skattereformen 19901991. En utvärdering, SOU 1995:104.) De positiva effekter på arbetsviljan (utbudet) som utlovades uteblev. En studie visar till exempel ingen eller negativ effekt på arbetsutbudet allmänt. (Selén, Förändringar i taxerad inkomst vid skatteförändringar en panelanalys utifrån /skattereform, FIEF Working Paper #177, 2002.) Studien visar en liten positiv effekt om endast de med de högsta inkomsterna beaktas. Sammanfattningsvis påpekas det att inkomsterna inte tycks särskilt känsliga för skatteförändringar samt att resultaten liknar dem som erhållits för och . Näringsminister på 070202. Skrivningar i samma riktning finns också i vårpropositionens avsnitt 1.7. Beräkningarna bygger på antagande om månadslön på , vilket ungefärligen motsvarar medianlön i offentlig sektor. På denna lön räknas en årlig löneglidning på . Kostnaderna för a-kassa beräknas utifrån en genomsnittlig ersättning som är per dag. Den genomsnittliga nettoeffekten på det offentliga sparandet för en person som övergår till fullt subventionerad anställning blir , och för en person som övergår från a-kassa till anställning cirka 106000. Som synes är samtliga grundantaganden mycket försiktiga. Det finns till exempel anledning att tro att många nyanställda initialt kommer att ha löner under median. Det är alltså troligt att nettoeffekten för den offentliga sektorns finanser även på kort sikt blir väsentligt mindre än det som tas upp i budgetförslaget. Vi är medvetna om att denna effekt i själva verket till viss del går via ålderspensionssystemet. I det här sammanhanget budgeteras effekterna aggregerat som ökade intäkter för arbetsgivaravgifter. Nettoeffekten för det offentliga sparandet korresponderar på ett riktigt sätt med de angivna siffrorna, varför kostnaderna beskrivs rättvisande. Till exempel väg E 18/20 delen ÖrebroArboga; väg E 4 delen Stora ÅbyVäderstad; E22 delen SöderåkraHossmo, Grödingebanan; i . Även och är exempel på lånefinansierade projekt. Budgetproposition 2007, s. 66. För A, B, C och D finns ännu ej uppgifter på aviserad investeringsvolym och dess fördelning mellan beräknade lån och anslag. Utgångspunkten för sänkningen av utgiftsramen motsvarar därför samma nivå som 2008 och 2009, det vill säga . Med anslag menas den del som inte redan är avsedd för lån. För till exempel 2008 omfattar järnvägsinvesteringar , men av det utgör redan lån. Följaktligen är anslaget på . Budgetproposition 2007, s. 44. Anslaget till utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas med detta belopp. tas motsvarande belopp upp som lån hos . Summan förs upp som en kostnad under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Den är beräknad på , enligt uppgifter från . Avskrivningstiden motsvarar , enligt och uppgifter om driftlängd. i ränta + för avskrivning = . avser ränta och avskrivning för . Sedan tillkommer (ränta) + (avskrivning) för lån avseende 2008. 764 + 780 = . Inklusive krediteringar med skatteanknytning, inklusive avvisande av regeringens besparing på egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringen (10 miljarder ), exklusive jobbsatsning. Nettoeffekt av skattekrediteringskostnad och ökning i inkomst från arbetsgivaravgifter. Se närmare tabell 2 i motionens avsnitt 8.1. Beräkning utöver de räntekostnader som uppstår genom våra förslag på spår- och bostadsinvesteringar. Upplåning och räntekostnader på grund av spår- och bostadsinvesteringar som redovisats på annan plats i denna motion samt därutöver större nettoutlåning från CSN. Det sistnämnda påverkar saldot men inte det finansiella sparandet. Skillnaden mellan statsbudgetens saldo är i förslag påfallande jämfört med regeringens proposition. Det finns stora poster som har en påverkan på saldot men inte på det finansiella sparandet, främst utförsäljningen av aktieinnehav i statliga företag, för . Här finns även en periodiseringseffekt av förslag på höjd bolagsskatt.