ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Sf239 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte diskriminera företagare i de offentliga trygghetssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge företagare möjlighet till opt-out-lösning. För många är den ekonomiska tryggheten avgörande för om de ska våga ta steget och bli företagare. Många som startat företag tycker att det är orimligt byråkratiskt, otryggt och svårt att få ekonomin att gå runt. En del har till och med uttryckt det som att starta företag är som att ställa sig framför ett stup och hoppa fallskärm utan att veta var man landar. En stor del av otryggheten bottnar i att dagens socialförsäkringssystem behandlar anställda och företagare olika. Graden av trygghet vid föräldraledighet, sjukdom eller arbetslöshet beräknas olika beroende på om man är arbetstagare eller företagare. Den som samhället garanterar medborgarna är olika tjock, något som hämmar många människor från att starta företag. Otryggheten och risken med att driva eget gör att många avhåller sig från att skapa sig eget arbete. Trots att företagare betalar in lika mycket i skatt som anställda får de ut mycket mindre vid exempelvis sjukdom. De får också sämre ersättning om de måste vara hemma för vård av sjukt barn. Föräldrapenningen beräknas på ett annorlunda sätt än vad en arbetstagares gör. Företagare är grunden till välfärd. Ju fler företag vi har desto fler jobb får vi. Ju fler företag och ju fler personer som arbetar desto bättre välfärd kan vi skapa. Det är därför svårt att motivera varför företagare ska ha ett sämre skyddsnät än arbetstagare. Staten ska behandla medborgare lika och samma grundtrygghet bör gälla för alla. Ett offentligt försäkringssystem ska uppmuntra människor att våga gå från jobb till eget företagande eller från att vara bidragsberoende till att starta eget. Lagstiftningen måste ses över i syfte att skapa en bättre balans mellan risktagande och trygghet och att skapa ett försäkringssystem som inte diskriminerar företagare. Speciellt unga och kvinnor ser ofta till sin egen, och i förlängningen familjens, trygghet innan de överger en trygg anställning och ger sig in som egenföretagare. Vi måste ha ett och ett system som uppmuntrar människor att vilja och våga förverkliga sina idéer. De företagare som så önskar ska också ges möjlighet till en så kallad opt-out-lösning, vilket ger företagaren möjlighet att välja bort socialförsäkringarna (föräldra-, arbetslöshets- och sjukförsäkring) och istället välja privata lösningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02Sf336 · 2007-09-25 00:00:00 — Möjlighet att överlåta VAB-dagar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för föräldrar att överlåta dagar för vård av sjukt barn till annan person. har ett generöst föräldraförsäkringssystem vilket vi ska värna om och gärna utveckla. Att föräldrar har möjlighet att ta hand om sina sjuka barn i form av dagar för vård av sjukt barn (VAB-dagar) är en självklarhet som ger både föräldrar och barn trygghet. Vi vet att VAB-dagar främst tas ut av kvinnor och att det i sin tur kan leda till diskriminering av småbarnsmammor på arbetsmarknaden. Det gäller även kvinnor som förväntas få barn . För egenföretagare är VAB-dagar ofta omöjliga att använda då många småföretagares arbetsbelastning inte möjliggör frånvaro. Det finns emellertid ingenting som talar för att barn till företagare skulle vara mycket friskare än barn till anställda. Ändå är företagarnas frånvaro för vård av barn betydligt lägre än de anställdas. Manliga företagare har knappt någon frånvaro för vård av sjuka barn. Anställda män har sex gånger högre frånvaro för vård av sjuka barn. Trots de stora könsskillnaderna kan det också noteras att anställda män vårdar sjuka barn i högre utsträckning än kvinnliga företagare. Den trygghet som socialförsäkringssystemet ger den anställde och dennes barn kan alltså inte alls utnyttjas på samma sätt av företagaren och dennes barn. Vi förväntar oss alla att vi på ett solidariskt sätt skall bidra till socialförsäkringssystemet genom att betala skatter. Tyvärr har emellertid vissa grupper mycket liten möjlighet att, vid behov, dra nytta av vårt allmänna försäkringssystem. Att företagare har ett sämre socialförsäkringsskydd än anställda kan vara en orsak till att alltför få väljer ett liv som företagare. Det borde därför vara ytterst angeläget för att undanröja så många hinder som möjligt för den enskilde företagaren. Allt med intentionen att underlätta helheten i livssituationen för företagaren. Av dessa anledningar anser jag att det bör vara möjligt att överlåta VAB-dagar till annan person. Det är en åtgärd som inte kostar staten någonting men som skulle kunna öka flexibiliteten och jämställdheten för framförallt företagare som är småbarnsföräldrar. De flesta småbarnsföräldrar vill nog, i första hand, själva vara hemma och ta hand om sitt sjuka barn. Men under vissa perioder i arbetslivet skulle det för många underlätta om någon annan, till barnet närstående, kunde vara hemma istället. Därför bör denna möjlighet införas.
mot · GV02Sk201 · 2007-09-20 00:00:00 — Vägskatt för utländska lastbilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vägskatt för utländska lastbilar. I flera europeiska länder finns ett system som innebär att utländska lastbilar får betala någon form av vägskatt. Ett liknande system skulle kunna tillämpas i för att på så sätt förbättra miljön och minska slitaget på vägarna. Vägskatten kan även användas för upprustning och underhåll av det svenska vägnätet. Det är inte orimligt att införa vägskatt för utländska lastbilar eftersom svenska lastbilschaufförer får erlägga vägskatt utomlands.
mot · GV02Sk202 · 2007-09-20 00:00:00 — Skatteavdrag för s.k. stajling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatteavdrag inte ska få göras för s.k. stajling. godkänner tydligen avdrag för att stajla bostadsrätten innan du flyttar och då spekulanter skall se på den. Kan detta vara rätt? Flyttstajling eller homestaging som det också kallas, subventioneras därmed av skattebetalarna och nog måste det finnas annat att subventionera i vårt samhälle. Det sägs att homestaging ger cirka tio procents högre priser detta på bostadsrätter i huvudstaden. Visst, säljaren gynnas och staten tjänar också pengar genom att försäljningspriset blir högre, men ändå ser jag detta som mycket tveksamt. Det finns också en annan del av denna verksamhet och det är att stajling kan vara ett sätt att dölja fel och brister i den bostad som skall säljas.
mot · GV02Sk203 · 2007-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av fastighetstaxeringslagens bestämmelser om vårdbyggnader. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen ett ansvar för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Vidare skall kommunerna verka för att äldre människor får goda bostäder. Äldre skall garanteras tillgång till lämpliga bostäder till rimliga kostnader. Vid sidan av det lagreglerade äldreboendet har olika former av seniorboende växt fram. Antalet särskilda äldreboenden minskar i snabb takt i hela riket. Särskilda boendeformer med service och omvårdnad för äldre genomgår stora förändringar. Detta medför vissa gränsdragningsproblem vid klassificeringen av olika byggnader som används för äldreboende. En byggnad som enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen klassificeras som vårdbyggnad är undantagen från skatteplikt. Med vårdbyggnad avses i lagen en byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorger om barn och ungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad än dessa skall anses vara vårdbyggnad om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Enligt gällande rättspraxis (RÅ 1985 1:91, I och II) skall normalt inte klassificeras som vårdbyggnad även om i viss utsträckning används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Enligt Boende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33) skall med äldreboende avses bostäder för permanent boende för äldre vars behov av vård eller omsorg, service samt trygghet inte kan tillgodoses i ordinärt boende. Med tanke på den omstrukturering av äldreboenden som pågår just nu råder det stor ovisshet om hur vissa byggnader som används för åldringsvård och andra byggnader, t.ex. , som helt eller delvis är avsedda för äldreboende skall klassificeras. Rättsläget är fortfarande oklart då Regeringsrätten inte lämnat prövningstillstånd för mål med anknytning till frågan om hur byggnader för äldreboende skall taxeras. Alltfler skattekontor runtom i landet anser att ny- eller ombyggda äldreboende skall klassificeras som t.ex. hyreshusenheter, bostäder och lokaler. har tidigare tagit upp denna fråga i skatteutskottet. Utskottet har då påtalat att det är viktigt att regeringen påskyndar arbetet med att pröva vilka åtgärder som kan vara lämpliga för att undanröja all osäkerhet om hur äldreboenden ska klassificeras. Det förfaller beklagligt och oacceptabelt att det är upp till att bedöma om en byggnad skall klassificeras som vårdbyggnad, och därmed erhålla skattefriheten, eller inte. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på tillämpningsregler som undanröjer den osäkerhet som råder vad avser skatt/skattefrihet för de blandade boendeformerna inom äldreomsorgen. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Sk205 · 2007-09-11 00:00:00 — Giltigheten av skattehandläggares skriftliga svar begär att regeringen återkommer till med förslag om giltigheten av skattehandläggares skriftliga svar till skattskyldiga. I vissa fall vill en näringsidkare förvissa sig om hur han eller hon ska handla för att inte begå skatterättsliga fel. Ett vanligt sätt är att tillskriva skattemyndigheten för att få svar på hur man ska handla. Trots att näringsidkaren handlar i enlighet med det skriftliga svar han eller hon fått kan detta överprövas , t.ex. vid en revision. Trots att samma omständigheter föreligger vid de båda bedömningstillfällena kan revisionen komma fram till en annan bedömning än vad skattemyndigheten gjort, och då blir skattemyndighetens svar ej giltigt utan revisionens beslut blir gällande. Det är lite märkligt att ett skriftligt svar från myndigheten inte gäller. Om omständigheterna som ligger till grund för det skriftliga svaret överensstämmer med de omständigheter som föreligger vid revisionstillfället bör bedömningen från det första bedömningstillfället (det skriftliga svaret) gälla. ska alltså stå för de svar (skriftliga) som man ger skattskyldiga. bör ge regeringen till känna att man ska återkomma till med förslag enligt ovan.
mot · GV02Sk207 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utförsåkning ska betraktas som motion och friskvård tillsammans med de skattebefriade motionsformerna. När det handlar om motion och annan friskvård till anställda är dagens begränsningar ålderdomliga. Vi har ett förlegat regelverk som inte är anpassat till dagens samhälle. Det är möjligt för en arbetsgivare att bidra till personalens styrketräning, fotboll, innebandy, massage och badminton m.fl. och få det som en avdragsgill kostnad. En av landets största sporter, utförsåkning, med ca 2 miljoner svenskar som alla använder någon av de 240 skidanläggningar som finns i , är däremot inte godkänd. Alltifrån hård fysisk träning till avslappningsövningar faller alltså under sådan friskvård som kan subventioneras skattefritt. Men aktiviteter som bland annat utförsåkning faller utanför definition av motion och friskvård, trots dess erkänt goda effekter för kropp och hälsa. Flera undersökningar visar på utförsåkningens positiva effekter. Människor som ägnar sig åt utförsåkning är aktiva vilket leder till lägre risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Människor som ägnar sig åt utförsåkning har bättre kondition än normalt för medelålders och äldre. Utförsåkning borde jämställas med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade och kan subventioneras av arbetsgivare. I samband med att behandlade regeringens proposition (2002/03:123) Beskattning av vissa förmåner förenklades motions- och friskvårdsförmånerna. I betänkandet 2003/04:SkU3 uttalade utskottet att när det gäller förslagen om en beloppsbestämd skattefrihet för fysisk träning, och om att friskvård skall erbjudas alla anställda efter behov, bör det erinras om att gränsen för vilken typ av motionsutövning som skall utgöra personalvårdsförmån har bestämts till att det skall vara fråga om enklare motionsidrott. Exklusiva sporter eller sporter som inte innebär motion i betydelsen fysisk träning har därvid inte ansetts utgöra enklare slag av motion. Inte heller har sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning ansetts som enklare slag av motion (jfr SkU 1987/88:8 s. 42). Utskottet anser i likhet med regeringen att denna gränsdragning alltjämt bör vara vägledande. Inget av detta gäller för utförsåkningen, där olika grupper som unga och äldre erbjuds både fysisk aktivitet och en avslappnande naturupplevelse. Kostnaden för att utöva utförsåkning är i jämförelse med andra idrotter inte särskilt hög. Den utrustning som behövs för att åka utför kan med enkelhet lånas eller hyras på skidanläggningen. Utförsåkning kan därför inte längre betraktas som en exklusiv sport. När det gäller utförsåkning är det dessutom inte utrustningen som ska räknas till personalvårdsförmånen, utan möjligheten till skipass (entrébiljett till skidanläggningen) som ska subventioneras, precis som hyran för en tennisplan eller squashhall, avgiften på ett gym eller för en massagebehandling.
mot · GV02Sk208 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till avdrag för kostnader vid hjälp att upprätta deklaration. Många enskilda näringsidkare sköter sin bokföring själv. Men många lämnar bort arbetet med att upprätta sin deklaration. Kanske en riktig väg, kanske skall det jobbet göras av proffs och inte belasta företagarens arbetstid. Arvode för hjälp med att upprätta deklaration är inte avdragsgillt. Men så borde det vara.
mot · GV02Sk209 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om momssatser. Orimligt med lägre moms på bensinmackens korv. Så lyder en rubrik. Det är en företagare i i som beklagar sig över orättvis moms. Köper du en korv på bensinmacken blir momsen . Då är det den vanliga matmomsen som gäller precis som i livsmedelsbutikerna. Men äter du i restaurangen hos oss är momsen . Jag efterlyser konkurrens på lika villkor. De nuvarande reglerna är alldeles orimliga. Så säger företagaren. Och det är bara att instämma. Det behövs inga flera motiveringar. Det här är orättvist!
mot · GV02Sk210 · 2007-09-26 00:00:00 — Avdraget för dubbelt boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för avdrag vid s.k. dubbelt boende. Jag anser att det är dags att se över reglerna för s.k. långpendlare. är det ju så att den som bor på en ort och arbetar på en annan och där avståndet inte gör det möjligt att pendla får dra av kostnaden för dubbelt boende. Det handlar om resor, hyra och avdrag för dubbelt boende. Eftersom inriktningen på arbetsmarknadsområdet är att fler och fler kommer att långpendla så bör förutsättningarna för avdrag ändras. Enligt reglerna får ensamstående rätt till avdrag och gifta/sambo . Jag tycker att vi bör ändra reglerna för att underlätta för enskilda att långpendla.
mot · GV02Sk211 · 2007-09-20 00:00:00 — Enhetliga momsregler för kulturella aktiviteter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer enhetliga momsregler för kulturella aktiviteter. Det finns olika procentsatser när det gäller moms för kulturella evenemang. Från det som inte alls är momsbelagt, vilket är konstnärers framförande inför publik, via tillträde till konserter som betingar moms på , försäljning av konstverk för mer än ger en moms på och slutligen konsert som även har dans, servering etc. som är belagd moms på entrékostnaden. har , och troligen i alla kulturer, varit ett sätt att uttrycka sig och att roa sig. Dansen ger glädje och livskvalitet. diskuteras också behovet av att människor rör på sig mer, för att undvika övervikt och andra välfärdssjukdomar. Även i detta perspektiv kan dansen vara ett bra sätt att motionera. Det är inte tillfredsställande att man har olika momssatser för olika kulturella aktiviteter. Människor har olika intressen och önskemål och olika momssatser kan lätt tolkas som att vissa kulturaktiviteter är mer värdefulla än andra. Detta är en olycklig utveckling som kan leda till att kulturen skapar ett elitistiskt tänkande i stället för att ge människor gemenskap och upplevelser. Momsen på kultur behöver därför ses över för att få alla kulturella aktiviteter likvärdiga. Momsen är en skatt som bidrar till vår gemensamma välfärd vari kulturen ingår. Översynens utgångspunkt måste vara att ändrade momsregler inte minskar statens skatteinkomster utan att regelverket ses över i syfte att stärka skattesystemets legitimitet genom likformiga och enhetliga regler.
mot · GV02Sk213 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av kulturmomsen. Det pågår en livlig debatt om hur hög momssatsen skall vara på kultur. Ett exempel är kravet på sänkt moms på s.k. folkparksdans. Detta krav innebär att denna dansform skall jämföras med andra dansformer, t.ex. balett. I samband med att den s.k. kulturmomsen på tillkom infördes också regler om avdragsbegränsning för egna momskostnader för de scenkonstinstitutioner som, utöver den låga momssatsen, uppbar offentliga bidrag. För flertalet andra varor och tjänster är momssatsen , och då gäller också full avdragsrätt. Vissa scenkonstinstitutioner har haft full avdragsrätt. Skälet är antingen att de inte uppburit offentliga bidrag eller att verksamheten bedrivits i en sådan associationsform som inte bedömts omfattas av avdragsbegränsningen. och den svenska Regeringsrätten har 2007 konstaterat att regeln om avdragsbegränsning strider mot det EG-direktiv som finns på momsområdet. Det innebär att samtliga scenkonstinstitutioner har rätt att göra fullt avdrag för egna momskostnader. Med differentierade momssatser är det omöjligt att göra alla nöjda, speciellt som det ständigt dyker upp gränsdragningsproblem som ibland får lite av ett löjets skimmer, t.ex. om publiken dansar eller bara lyssnar på musik, olika moms för att titta på levande eller uppstoppade djur etc. Enligt min mening är det nu dags att ta ett samlat grepp. Regeringen bör därför ta initiativ till en förnyad översyn av kulturmomsen. Översynen bör då också innefatta det som har aktualiserats, bl.a. på kravet sänkt moms för folkparksdans, nämligen vad som skall innefattas i begreppet kultur.
mot · GV02Sk214 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga en skärpt lagstiftning mot svartekonomin som mer effektivt kan stävja skattefusket. Svartekonomin bland svenska företag är ett stort samhällsproblem som innebär att konkurrensen mellan seriösa och oseriösa företag snedvrids kraftigt på det seriösa företagets bekostnad och att staten går miste om mångmiljardbelopp i förlorade skatteintäkter. Den exakta storleken på svartekonomin är okänd, men räknar med ett årligt skattebortfall till följd av svartarbete på . Det är av stor vikt att lagstiftningen mot svartekonomin blir så utformad att den verkligen kommer åt fusket. Lagstiftningsfrågan har bland annat behandlats av som haft i uppdrag att se över möjligheten att införa plomberbara kassaregister i kontantbranscherna samt att lämna förslag till hur kontroll och sanktioner skall gå till. Regeringen har lagt en proposition om kassaregister prop. 2006/07:105 Konkurrens på lika villkor i kontantbranschen, och det är bra. Från socialdemokratiskt håll har vi även i samband med propositionen lagt en kommittémotion i det här viktiga ämnet. Men situationen är akut och det finns behov av ytterligare åtgärder. Det förekommer signaler att konkurrenssituationen för många av de från början alltigenom seriösa företagen blir så svår att de själva till slut frestas att överväga att bedriva en del av sin verksamhet svart för att överleva. Även de anställda drabbas av fusket, inte minst de anställda i den svarta sektorn som hamnar helt utanför socialförsäkringssystemet. Man kan på goda grunder utgå från att nyckeln till en effektiv bekämpning av svartekonomin ligger i ett verkligt effektivt kontrollsystem kombinerat med kännbara sanktioner för dem som inte efterlever reglerna. Dessa aspekter får inte komma i skymundan i de lagstiftningsarbeten som pågår. Om så sker är risken uppenbar att de nya reglerna som införs blir tandlösa pappersprodukter. Samhället har allt att vinna på att skapa skatte- och kontrollsystem som omöjliggör fusk, eller åtminstone stävjar en övervägande del av fusket: ökade intäkter, ett sundare företagsklimat och en förbättrad skattemoral ligger i frågans förlängning. Mot denna bakgrund finns behov att överväga en skärpt lagstiftning mot svartekonomin som mer effektivt kan stävja skattefusket.
mot · GV02Sk215 · 2007-09-21 00:00:00 — Bränslesnåla och trafiksäkra fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att premiera bränslesnåla och trafiksäkra fordon. ligger i topp i när det gäller stora och bensinslukande bilar. Det är ett viktigt mål att minska bränsleförbrukningen som det är minst lika angeläget att ha en så trafiksäker fordonsflotta som möjligt. En mycket stor andel av de nya personbilar som tas i trafik i är leasingbilar. Sammansättningen av leasingbilsparken har därför stor betydelse för vilken miljöpåverkan den svenska bilparken har. Därför bör man pröva möjligheten att genom förmånsvärdena på leasingbilar göra det mer attraktivt att leasa bränslesnålare och trafiksäkrare bilar. Stora och bensinslukande bilar bör med andra ord beskattas högre än bränslesnålare och trafiksäkrare bilar. Med tanke på den uppenbara målkonflikten måste det göras en noggrann avvägning av både trafiksäkerhet och bränsleförbrukning i ett sådant system.
mot · GV02Sk216 · 2007-09-26 00:00:00 — Förbränningsskatt på avfall och restprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbränningsskatt på avfall och restprodukter. infördes förbränningsskatt på avfall. Därefter har det uppstått delade meningar mellan och parter på marknaden om vad som ska beskattas eller inte. Ett tungt vägande skäl för en förbränningsskatt är att vi i största möjliga mån ska använda oss av avfallstrappan dvs. först återanvända, därefter återvinna, sedan förbränna och deponera. Ett annat syfte är att vi ska sortera vårt avfall, eller restprodukter som det egentligen borde kallas. Sammantaget är det alltså en miljöskatt. I takt med att det växer upp alltfler avfallspannor blir det mer angeläget att styra formerna för energikällan. Styrsystemet bör vara uppbyggt så att rena produkter som är avsedda för eldning och utan fossil anknytning ska vara skattefria. Osorterade massor, mjukplast m.m. som har en negativ effekt på miljön ska däremot belastas med en förbränningsskatt. För att komma till rätta med oklarheterna och för att få största möjliga miljönytta är det angeläget att regeringen i lagstiftningen klargör förbränningsskattens framtida användning.