ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N396 · 2007-10-05 00:00:00 — Åtgärder för fler kvinnliga entreprenörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att få fram fler kvinnliga entreprenörer. På många platser i köar blivande entreprenörer för rådgivning. Av de entreprenörer som lyckas få rådgivning eller startfinansiering är kvinnor i minoritet. De långa köerna leder till tidsfördröjningar som i värsta fall kan leda till att goda företagsidéer går till spillo. I förlängningen är det inte bara den enskilda individen som blir förlorare utan också region och stat genom uteblivna arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt. Hos entreprenörsrådgivarna är den vanligaste kunden eller klienten en man. Samma mönster återfinns då det handlar om finansiering av företagsidéer, både vad gäller lån hos företagsfrämjande aktörer och investeringar av riskkapitalister. Enligt rådgivarna är en av orsakerna att kvinnor inte ansöker om rådgivning och finansiering i samma utsträckning som män. En vanlig uppfattning är att en entreprenör eller innovatör måste vara man och tekniker. För att ändra på denna uppfattning är det angeläget att lyfta fram kvinnliga förebilder. Det är också angeläget att rådgivarna blir medvetna om föreställningar och värderingar om kön, företagande och rådgivning. har givits i uppdrag att genomföra ett treårigt program för att stärka kvinnors företagande. Bland annat ska rådgivning, informationsinsatser, riktade insatser för att främja ägarskiften, mentorskap, entreprenörskap och en förstärkt innovationsfinansiering hos komma till stånd. Även ett initiativ till att arbeta med attityder och förebilder kommer att genomföras. Inom ramen för detta initiativ ska även statistik tas fram som bättre ska spegla kvinnors arbete och företagande. Detta utgör en god start, men ska vi ändra de föreställningar som fortfarande präglar mångas inställning till kvinnor, kvinnligt företagande och entreprenörskap behöver vi överväga fler insatser för att nå ut till fler kvinnor. Riktade informationsinsatser kan vara ett sätt, att lyfta fram och synliggöra fler kvinnliga förebilder är en annan.
mot · GV02N397 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska företagens regelbörda. Många företagare upplever det regelverk som de ska följa som en tung börda. Att till punkt och pricka följa all lagstiftning kräver sin man eller kvinna. Denna måste utöver att vara en duktig företagare i stort, även vara mycket kunnig på redovisning och juridik. En uppskattning gjord av visar att det kostar för företagarna att efterleva endast 3:12-reglerna. Utöver den faktiska kostnaden tillkommer den tid och kraft som de enskilda företagarna måste lägga ner på efterlevnaden av lagar och regler. Men kostnaderna stannar inte med detta. För att riktigt kunna estimera kostnaderna måste man även ta hänsyn till den tid som inte används på att utveckla verksamheten i företaget. 3:12-reglerna infördes i samband med skattereformen 1990. Det är nu reformen infördes och mycket har hunnit ändras . För att möta det ökande förändringstrycket och globaliseringen kan det därför vara hög tid att revidera reglerna. En revidering med inriktning mot ett enklare regelverk för företag och företagande kan sannolikt ge en tillväxtgrund för fler företag. En förenkling av 3:12-reglerna kan även antas leda till att fler arbetstillfällen uppstår och vi kan på så sätt stimulera efterfrågan på arbetskraft. En enklare lagstiftning för företagande och företagare ger även möjlighet för fler människor att förverkliga sina idéer och pröva sina vingar. Om vi menar allvar med att det ska bli enklare och lättare att bli företagare i bör vi göra en översyn utifrån dessa ledord och vidta åtgärder för att rejält minska regelbördan för företagande och företagare. Inom ramen för en sådan översyn, bör vi även se över möjligheterna att förenkla 3:12-reglerna.
mot · GV02N398 · 2007-10-05 00:00:00 — Överlåtande av mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att främja övertagandet av mindre företag. De mindre företagen utgör kärnan i näringsliv. Det är från de mindre företagen som morgondagens stora företag härstammar. De mindre företagen har dessutom ett egenvärde i sig själva det finns många personer i som hellre är egna företagare än anställda. Inom ett stort antal yrkesområden är den vanligaste verksamhetsformen småföretagare. I ett etablerat företag har många timmars arbete investerats liksom kapital, och ofta finns en etablerad kundkrets. kommer flera företagare att gå i ålderspension. finns det en stor grupp yngre personer som har intresse av att etablera sig som företagare på arbetsmarknaden. Tyvärr är det vanligt att många yngre personer inte har ett tillräckligt kapital för att ta över en befintlig verksamhet. Det finns flera åtgärder som kan vidtas för att underlätta övertagande av mindre företag, exempelvis ändrad skattelagstiftning, nystartslån och överlåtelselån. Frågan om hur övertagandet av etablerade företag kan underlättas bör ses över.
mot · GV02N399 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska handelshindren mellan EU och länder utanför unionen. Ansvaret för miljön är en fråga som sträcker sig utanför såväl nationsgränserna som EU. Att dagens åtgärder som används för att förbättra miljön behöver utvidgas råder ingen tvekan om. I används etanol dels för låginblandning i den vanliga bensinen, dels för produktion av , där etanol ingår . Den största volymen används för låginblandning. blandade petroleumbranschen in etanol i bensinen. Det kan jämföras med den etanol som ingår i E85, där volymen var . Den totala svenska drivmedelskonsumtionen var således etanol. I produceras etanol och etanol importeras. Importbehovet av etanol kan förväntas kvarstå . Det finns en nationellt beslutad och planerad etanolfabrik och fler är på gång. För att ska kunna uppnå EU:s mål om andel förnybara drivmedel på energibasis till 2010 krävs att låginblandningen ökar. En ökad inblandning till kräver cirka fördubblad etanolanvändning för låginblandning, således ytterligare . påförs etanol som används för låginblandning den högsta tullsatsen, per liter, vilket är ett villkor för att den ska vara skattefri. För den etanol som används för E85 kan andra tulltaxor tillämpas. För att underlätta handeln med etanol bör den extra tullavgiften tas bort för import av utomeuropeisk etanol. Inom många utvecklingsländer finns en omfattande odling av sockerrör, vilket är en utmärkt komponent i etanol. Genom att möjliggöra en ökad import till EU av etanol baserad på sockerrör kan effekten av koldioxid minskas som utvecklingsländernas importintäkter kan öka. I syfte att underlätta frihandeln mellan länder inom EU och övriga länder av miljövänlig energi bör aktivt arbeta för att eventuella handelshinder inom EU avvecklas.
mot · GV02Sf210 · 2007-10-01 00:00:00 — Steglös ersättning inom sjukförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en steglös ersättningsnivå för sjukpenning. Användningen av deltidssjukskrivning skall enligt riksdagsbeslut öka. Verkligheten visar att så också är fallet. För att ytterligare uppmärksamma att det är den enskildes arbetsförmåga inte arbetsoförmåga som skall uppmärksammas finns det skäl att gå vidare och pröva om inte en steglös sjukpenning skall införas. Enligt nuvarande bestämmelser utges hel sjukpenning om arbetsförmågan är helt nedsatt på grund av sjukdom. Om arbetsförmågan är nedsatt med tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning och om arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften, men inte tre fjärdedelar, utges halv sjukpenning. Om arbetsförmågan inte är nedsatt med minst en fjärdedel, utges ingen sjukpenning. Det finns alltså en viss självrisk i dagens system. Vid sjukskrivning av läkare gäller att läkare bedömer huruvida patienten, trots sin sjukdom, kan arbeta till viss del alternativt, till viss del kan stå till arbetsmarknadens förfogande. I det medicinska underlaget skall läkaren styrka hur många timmar patienten bedöms kunna utföra sin vanliga sysselsättning/stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att läkaren skall göra sin bedömning utifrån patientens förmåga att arbeta/stå till arbetsmarknadens förfogande, oavsett vilka ersättningsnivåer som gäller inom lagen om allmän försäkring. För att underlätta att en sjukskriven till viss del skall kunna utföra/återgå till arbete alternativt åter kunna stå till arbetsmarknadens förfogande trots nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom, föreslås att rätten till sjukpenning ändras på så sätt att en steglös ersättningsrätt införs. Arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom bör dock fortfarande vara minst en fjärdedel för rätt till sjukpenning. Frågan om steglös sjukpenning tas ofta upp när jag i olika sammanhang har träffat arbetsmarknadens parter. Självfallet bör det göras en översyn av vilka konsekvenser förslaget om en steglös sjukpenning får för sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och rehabiliteringsersättning.
mot · GV02Sf213 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en ändring i lagstiftningen så att karensdagen delas vid sjukdom. Karensdagen vid sjukdom slår fel När man blir sjuk har man en karensdag innan man får sjuklön, som betalas av arbetsgivaren. Att ha en viss självrisk kan vara rimligt, men med 100-procentigt inkomstbortfall drabbar vissa personer väldigt hårt. Det rör framför allt dem som har dåliga möjligheter till flexibilitet och inflytande över sina arbetstider. Delad karensdag en jämställdhetsfråga Särskilt hårt drabbas kvinnor i branscher med deltidsarbete. Det slår speciellt mot dem som arbetar deltid förlagd till få dagar. För dem kan en karensdag innebära löneavdrag med till exempel . Vi vill förändra detta till exempel genom att man får av lönen i ersättning . Den föreslagna reformen skulle innebära ökade sjuklönekostnader för arbetsgivarna och i tabell 1 redovisas dessa extra sjuklönekostnader (inkl. arbetsgivaravgifter), enligt beräkningar från . Kostnaderna fördelas på privata, kommunala och statliga arbetsgivare i proportion till den sektorfördelade sjuklönesumman i Facit. Den privata, kommunala och statliga sektorn står för , respektive av den utbetalda sjuklönesumman. Kostnader (inkl. arbetsgivaravgifter på 32,) för arbetsgivarna av den föreslagna reformen, , Avvikelser i summeringen kan förekomma på grund av avrundningar. Sammantaget ökar arbetsgivarnas kostnader för sjuklön med ca (ca 110 miljoner av dessa avser arbetsgivaravgifter). Staten kan välja att kompensera arbetsgivarna för detta genom att sänka arbetsgivaravgifterna i motsvarande grad. Vi anser att regeringen bör utreda ändrad lagstiftning så att jämställdhet främjas och deltidsarbetande inte drabbas av högre självrisk än heltidsarbetande.
mot · GV02Sf217 · 2007-10-01 00:00:00 — Regelverket för egen- och självanställningsföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för att underlätta för egen- och självanställningar. har det vuxit fram en anställningsform som är mer entreprenörsinriktad än andra anställningsformer. Det är vad som i den sociala ekonomin, med kooperativ och ekonomiska föreningar, kallas för egenanställning och i andra renodlat vinstdrivande företag ofta kallas för självanställning. Grundprincipen är att en person som har en företagsidé, men som inte är beredd att starta ett eget företag, kan anställas i ett företag eller ekonomisk förening och därifrån fakturera, så som företagare gör, utan attsjälv behöva starta eget. Detta är en fantastisk möjlighet för den egenanställde att utveckla sin företagsidé utan att själv administrera eller ta för stora risker eftersom personen arbetar som om den vore anställd. Att vara egen- eller självanställd betyder att entreprenören kan bygga upp sin kundkrets och marknadsföra sin idé som denne lär sig mer om företagandets villkor. Tyvärr så är inte socialförsäkringarna och andra regler anpassade efter den här typen av anställning. Detta hindrar därför många goda idéer att förverkligas och hindrar således människor att på ett bra sätt ta ett första steg mot att bli företagare. Regelverket bör därför ses över för att underlätta för egenanställningar och självanställningar.
mot · GV02Sf220 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma riktlinjer för frivilligarbete när en person är sjukskriven eller uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Många svenskar är aktiva i ideella föreningar och frivilligarbetet är en viktig hörnsten i det svenska samhället. Människor ger av sin tid och sitt engagemang inom många olika folkrörelser och organisationer. Detta frivilligarbete är en förutsättning för att samhället ska hålla ihop. Många av dem som engagerar sig frivilligt och helt utan ersättning upplever en glädje i att känna sig behövda och uppskattade. Oavsett om engagemanget handlar om att hjälpa barn med läxläsning, träffa flyktingfamiljer eller stötta en idrottsförening så utförs detta arbete ofta med lust och utan tvång. För den som är i arbetsför ålder och står utanför arbetsmarknaden kan ideella insatser betyda mycket för känslan av att vara behövd och ha en meningsfull sysselsättning. kan ideellt arbete försvåras av att det inte finns tydliga riktlinjer som visar i vilken utsträckning obetalt arbete är en legitim sysselsättning under exempelvis en sjukskrivingsperiod eller när personen uppbär en sjuk- och aktivitetsersättning. Detsamma gäller för vissa arbetssökande. Det är självklart att arbetslinjen ska gälla för den arbetssökande och att personer ska vara aktiva i sitt arbetssökande, men det kan finnas skäl och en önskan från en långtidsarbetslös att vissa stunder engagera sig i någon form av frivilligarbete. Det bör bli tydligt i vilken utsträckning detta ska vara tillåtet. Och därför behövs riktlinjer som är lika i hela landet och som utformas så att de inte hindrar människor från att engagera sig i frivilligarbete i rimlig utsträckning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Sf221 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sammanslagning eller ökad samverkan mellan med syfte att myndigheterna bättre ska kunna mobilisera och rehabilitera den arbetskraft som ställts utanför. har det pågått diskussioner om hur samverkan mellan ska förbättras. Mitt emellan de två stora myndigheterna, som många upplever som kolosser, hamnar ofta enskilda individer i kläm. Exempelvis finns människor som är för sjuka för att arbeta men för friska för att bli sjukskrivna. Dessa människor hamnar mellan de olika myndigheternas ansvarsområden med resultatet att ingen av de två myndigheterna vill stå för kostnaderna. Detta är förödande för den enskilde individen och därför måste aktörerna samlas på ett bättre sätt runt den enskilde. I många länder går myndigheter samman kring uppdraget att rehabilitera och mobilisera den arbetskraft som ställts utanför. I har man Center Links, i Jobbcenters för att nämna några exempel. I har man sjösatt en helt ny organisation, där den norska och Arbetsförmedlingen blivit en ny myndighet, med uppgift att återigen sätta individen i fokus i stället för systemet. Det är dags att även påbörjar arbetet med att på allvar samordna funktionerna för att mobilisera den arbetskraft som ställts utanför, där målet måsta vara att sätta individen i centrum. Det bör inte heller uteslutas att vi går ytterligare ett steg längre, som man har gjort i , och slår samman de två myndigheterna och Ams.En sådan lösning bör diskuteras och ses över. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Sf224 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda huvudmannaskapet för sjukförsäkringssystemet i syfte att överlåta det till arbetsmarknadens parter. Samhället ska vara en garant för välfärden och de solidariska värderingar ett välutvecklat samhälle står för. ska samhället inte stärka sin volym på bekostnad av ansvarsområden som kan skötas bättre av andra. Sjukförsäkringssystemet är ett område där arbetsmarknadens parter kan ta ett gemensamt ansvar för sina anställda kompletterat av statliga insatser för den som av någon anledning inte omfattas av systemet. Förändringen skulle tydliggöra arbetsgivarens ansvar av att skapa en god arbetsmiljö för att på så sätt också få lägre till det försäkringssystem man ska ingå i. Utredningar visar att de mindre företagen har en låg sjukfrånvaro jämfört med storföretag och offentlig sektor. Trots detta betalar de mindre företagen avgifter som inte står i relation till utnyttjandet. I en situation då vi ser framtidens utvecklingspotential i de små och medelstora företagen vore det rimligt att de bär de kostnader de också orsakat och inte mer. Synsättet innebär att sjukförsäkringssystemet blir den försäkringslösning namnet talar om som samhällets ansvar på området överförs på arbetsmarknadens parter. Frågan har berörts i statliga utredningar men aldrig aktualiserats. Det utredningsmaterial som finns på området bör sammanställas och en förutsättningslös diskussion föras kring det framtida sjukförsäkringssystemets uppbyggnad och mål där statens roll är att minimera sitt inflytande i systemet.
mot · GV02Sf226 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdet av att återskapa förtroendemannainflytande i myndighetsstrukturer. Svensk myndighetsstruktur vilar på en stark demokratisk grund. Den gör det genom inflytande i myndigheter via förtroendevalda från samhällets olika grupper. Detta kan ske genom politiskt förtroendevalda men också genom förtroendemannaskap utverkat inom olika föreningskonstellationer. Genom denna förtroendemannaorganisation har medborgarna känt en tilltro till att ha insyn i de olika processer som pågår genom personkontakter. Den folkliga förankringen av beslut fattade i myndigheter har genom förtroendemannaorganisationen fått en stor demokratisk betydelse. Uppbyggnaden av den svenska försäkringskassevärlden visar inte minst på denna betydelse. Regeringen och riksdagsmajoriteten har inom flera områden dragit bort medborgarinflytandet. Inom har försäkringsdelegationerna tagits bort trots att deras uppgift var att just fungera som ett instrument mellan individen och det politiska systemet för att bevaka medborgarinflytandet. Detta har skett genom årliga rapporter till regeringen. Ett nästa steg är att ta bort socialförsäkringsnämnderna och deras cirka 1300 förtroendevalda som en del i beslutsprocessen rörande beslut i individärenden på lokal nivå. Som skäl för detta borttagande åberopar regeringen att nämnderna utgör ett hinder för regeringens utkrävande av ansvar från . Det är anmärkningsvärt att regeringen inte inser att förtroendemannainflytande möjliggör insyn och skapar legitimitet i beslutsfattandet. Den demokratiska nedmontering som sker via borttagandet av förtroendevalda i den svenska myndighetsstrukturen kan få långtgående konsekvenser vad gäller människors acceptans för fattade beslut och misstro mot handläggningen. Detta har framförts i remissvar på redan vidtagna och planerade åtgärder från en rad stora remissorgan. För att utveckla den svenska demokratin bör regeringen framlägga förslag som utvecklar förtroendemannaorganisationen inte genom den avveckling som sker.
mot · GV02Sf227 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över småföretagarnas sociala trygghetssystem. beslutade en majoritet av bestående av och de fyra borgerliga partierna att regeringen skyndsamt skulle tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över företagares trygghet vid arbetslöshet, i betänkande 2003/04:AU6. I reservationen som godkände anfördes också: I utredningen bör även ingå att överväga möjligheterna för företagare att vara deltidsarbetslösa samt att se över reglerna som gäller för dem som verkar inom kooperativa, ekonomiska och ideella föreningar. Ett annat problem är nivån på ersättningen för företagare. Tydliga tillämpningsföreskrifter saknas. Trots att det nu gått och dessutom ett regeringsskifte skett har denna utredning ännu inte tillsatts. Vi är djupt bekymrade över denna nonchalans för beslut. Den finns många småföretagare som kan vittna om de problem som finns, bland annat att man inte kan sjukskriva sig. Som gravid har man inte rätt till havandeskapspenning. Inte heller är det tillåtet att vara arbetslös som småföretagare. Som företagare har man inte samma rätt till socialförsäkringssystemet som en arbetare. Vi anser att det är hög tid att se över denna föråldrade lagstiftning. Det måste ju vara uppenbart för alla att en företagare kan vara lika sårbar som en anställd. Från sida tycker vi att det är mycket viktigt att har en mycket god politik för företagen och att vi att som politiker ska underlätta för människor som vill starta eget. Frågan är egentligen mer aktuell än för beslut , eftersom regeringen har en tydlig politik för att uppmuntra småföretagandet, vilket vi instämmer i. Men det är ett svek av regeringen att då förhala en utredning som skulle ge småföretagare stärkt skydd i våra trygghetssystem. Vi föreslår därför att än en gång gör ett tillkännagivande till regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över företagares trygghetssystem, till exempel vid arbetslöshet, sjukdom och graviditet. Detta innebär att det tillkännagivande gjorde 2004 breddas något men vi tror det är nödvändigt med tanke på dagens situation.
mot · GV02Sf230 · 2007-10-01 00:00:00 — Arbetslinjen för utrikes födda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta utlänningar att arbeta i väntan på att verkställighetshinder upphör. Svensk arbetsmarknadspolitik är helt inriktad på återupprättandet av arbetslinjen. hindrar dock våra lagar en grupp människor från att arbeta trots att de vill och har förmåga. Det handlar om en inte allt för stor men ändå viktig grupp av utrikes födda, som fått ett avvisningsbeslut men där det finns tydliga verkställighetshinder som gör det omöjligt att fysiskt avvisa personerna. Trots att personerna kan ha haft ett arbetstillstånd dras detta tillbaka i samma stund som avlägsnandebeslutet har vunnit laga kraft, oavsett om det finns verkställighetshinder. Detta bör ändras så att personer som har möjlighet att försörja sig själva i väntan på att avvisningen verkställs ska kunna göra det. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Sf237 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över och ändra lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap på sådant sätt att alla barn som föds i ska ha rätt att förvärva svenskt medborgarskap oavsett föräldrarnas medborgarskap. Ett nyfött barn med svensk anknytning blir svensk medborgare under vissa förutsättningar som anges i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Av lagen framgår att ett nyfött barn med föräldrar där båda är utländska medborgare inte automatiskt förvärvar svenskt medborgarskap. Det är otidsenligt. Alla barn som föds i och vars föräldrar har uppehållstillstånd i borde ges möjligheten att förvärva ett svenskt medborgarskap direkt. En sådan reform skulle tydligt markera att alla som föds i vårt land är svenskar och därför ska ha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Det finns flera länder som har en medborgarskapslag i enlighet med de intentioner som anförs i motionen, däribland .