mot · GV02T545 · 2007-10-05 00:00:00 — vill vi avsätta för sådana ändamål. Järnvägsinvesteringar administreras i i en flerårsprocess med rullande framtidsplaner. Den senaste, och gällande, framtidsplanen omfattar åren 20042015. Den innefattade ursprungligen investeringar i nya och upprustade järnvägar med för de 12 åren. Planen fastställdes av efter en proposition, som var resultatet av en överenskommelse mellan den dåvarande socialdemokratiska regeringen, och . konstaterade att kostnaderna för byggande av järnvägar ökat med jämfört med prisnivån i framtidsplanen, medan priskompensation i form av indexuppräkning bara medgivits med . Det gjorde att inte alla projekt som ursprungligen fanns med i planen längre kunde rymmas inom den. har därefter efter en remissrunda fastställt en reviderad framtidsplan fram om totalt . Av dessa återstår att genomföra för åren 20082015. har till följd av den otillräckliga priskompensationen fått plocka bort ett stort antal projekt från den ursprungliga planen, som inte längre ingår eller blivit senarelagda i den reviderade framtidsplanen. med detta har en process inletts som siktar till att regeringen skall lägga fram en ny infrastrukturproposition som omfattar åren 20102019, det vill säga en förlängning av den nuvarande planeringen med . har presenterat ett så kallat inriktningsunderlag med förslag till inriktning av denna nya planering till underlag för regeringens kommande proposition. Inriktningsunderlaget omfattar, enligt direktiv från regeringen, fem alternativa investeringsnivåer, angivna i procentuell förändring i förhållande till nuvarande plan: 50, 25, oförändrat, +25 samt +50. Enligt uppgår planeringsnivåerna till belopp enligt tabell 3. Tabell 3 Alternativa planeringsnivåer 20102019 Miljarder kronor, prisnivå 2007 Inriktningsunderlaget har remitterats över . Järnvägsinvesteringar i finansieras i huvudsak via anslag direkt över statsbudgeten. Dock har beslut fattats och delvis genomförts om lånefinansierade investeringar. Diagram 1 visar dels faktiskt genomförda och planerade totala järnvägsinvesteringar 20042015 enligt reviderade framtidsplan, totalt , dels anslagsmedel för investeringar i nationella järnvägar enligt budgetpropositionerna för 20042007. Diagram 1 Järnvägsinvesteringar 20042015, totalt och anslagsfinansierade uppgår investeringarna i nationella järnvägar till . Av dessa har en successivt ökad andel anslagsfinansierats, uppgår anslagen till cirka 7,2miljarder kronor . Mellanskillnaden har finansierats med lån och kommer att göra så ännu . De större lånefinansierade projekten är: den så kallade närtidssatsningen 20022004 det så kallade julpaketet 2003 (i , dubbelspår HallsbergMjölby och GöteborgTrollhättan) el- och teleinvesteringar. Dessa lånefinansieringar har möjliggjort tidigareläggande av investeringar inom ramen för framtidsplanen, vilket gjort att denna blivit framtung. Som framgår av diagrammet måste investeringsnivån sänkas till , vilket också ungefär motsvarar dagens anslag över statsbudgeten. 6Miljöpartiets förslag till ny framtidsplan anser, som inledningsvis framgått, att järnvägen har en nyckelroll i den gröna omställningen på transportsidan. Järnvägstrafik är både mycket energieffektiv och kan till stor del genomföras utan användande av fossila bränslen. Det måste vara ett huvudinslag i klimatomställningen att föra över såväl gods- som persontransporter från väg och flyg till järnväg. En sådan överföring har redan inletts, och intresset för en fortsatt och snabbare överföring är stort hos både trafikanter, transportbeställare och regionala och lokala trafikhuvudmän och myndigheter. Det har lett till att järnvägsnätet utnyttjas mycket hårt och att betydande flaskhalsar och kapacitetsproblem redan uppstått. Det måste därför vara ett överordnat mål för såväl transport- som klimatpolitiken att nu göra en storsatsning på en utbyggnad av järnvägsnätet för att kunna svara upp mot kraven på mer spårburen trafik. Målet bör, enligt mening, vara att kapaciteten minst fördubblas till . Mot denna bakgrund är det ytterst oroande, och helt oacceptabelt, att nuvarande framtidsplanering för järnvägsinvesteringar innebär en faktisk sänkning av investeringsnivåerna från nuvarande nivå på till . Målet måste tvärtom, enligt , vara att ytterligare höja dagens investeringsnivåer för att kunna möjliggöra en effektiv klimatomställning inom transportsektorn. förslag till investeringsnivåer framgår av diagram 2, där också förslag från inriktningsunderlaget 20102019 tagits med som jämförelse. Diagram 2 och () förslag till investeringsnivåer förslag innebär att nuvarande investeringsnivåer på snabbt trappas upp till . Nivån bör vara 2008, 2009 och 2010. Vår föreslagna investeringsnivå ligger högre än den högsta nivån i inriktningsunderlag, nämligen . Planeringsläget hos medger en sådan högre investeringstakt, förutsatt att besked kommer snabbt och senast i samband regeringens infrastrukturproposition och riksdagsbehandling . föreslår också att planeringshorisonten för den kommande framtidsplanen redan nu förlängs med . Anledningen till detta är att infrastrukturplanering och genomförande tar mycket och att det är angeläget för alla intressenter med en god framförhållning. Det skulle också sända en tydlig politisk signal att är beredd att garantera en mycket hög investeringstakt , så att det finns en garanti för att stora och viktiga projekt kan fullföljas inom rimlig tid och nya påbörjas. Inte minst viktigt är att projekterings- och byggföretag som arbetar inom området vågar satsa långsiktigt på uppbyggande av genomförandekapacitet så att inte flaskhalsar uppstår och så att en sund konkurrens i genomförandeledet kan upprätthållas. Ett ytterligare viktigt besked som bör ges redan nu är att genomförandet av planen garanteras genom att plannivåer och finansiering räknas upp med relevanta index som återspeglar kostnadsutvecklingen för järnvägsinvesteringar. 6.2 Utgångspunkter för prioritering presenterar i denna motion en skiss till prioritering av olika järnvägsprojekt inom den föreslagna ramen (prisnivå) . Skissens syfte är att åskådliggöra vilka projekt som skulle kunna få plats inom denna nivå och en idé om en möjlig tidsmässig ordning för genomförandet. Den ska ses som ett viktigt bidrag i debatten inför det planerade riksdagsbeslutet . Den slutliga prioritetsordningen beslutas som tidigare genom riktningsangivelser av och därefter detaljplanering hos . Vid utformningen av vår skiss till framtidsplan har vi haft följande utgångspunkter: Vi delar i huvudsak bild av grunderna för prioriteringen mellan olika järnvägsprojekt. Sådana projekt bör prioriteras som ger den största samhälls- och miljönyttan för insatta medel. Detta gäller både gods- och persontransporter, både långväga transporter och regional trafik. Samtliga projekt som finns med i reviderade framtidsplan för 20082015 finns också med minst samma belopp och senaste genomförandetid i skiss. Vissa av projekten har dessutom tidigarelagts, och en del av de projekt som vid revidering inte kunde rymmas har av oss åter förts dit. I stort sett alla projekt som nämns i inriktningsunderlag för 20102019, nivå finns också med i plan . Utöver detta har vi fört in ytterligare några projekt från den lista som presenterade vid en presskonferens . Några projekt från denna lista som inte kunnat rymmas i sin helhet inom planeringsramarna har markerats med mindre belopp med 2023 som startår och avsett genomförande därefter. Kostnadsuppgifterna för enskilda projekt har hämtats dels från reviderade framtidsplanen, dels från inriktningsunderlaget, i några fall också från . I några fall, där vi inte kunnat finna uppgifter, har vi gjort en grov uppskattning med ledning av kostnader för liknande projekt. framtidsplan har delats in i fyra fyraårsperioder, som i stort sett sammanfaller med planering, nämligen 200811, 201215, 201619 och 202023. Kostnaderna för de enskilda projekten har hänförts till dessa fyraårsperioder och sedan summerats per fyraårsperiod. Därmed blir planeringsramen för varje fyraårsperiod från och med (4x15) och för perioden 20082012 . Ett ungefärligt start- och slutår för genomförandet av varje projekt har också angivits. En detaljerad objektslista för samtliga projekt som ingår i planen finns i bilaga 1. I det följande ges en översiktlig beskrivning av viktigare projekt. Först beskrivs i huvuddrag hur de största projekten ingår i planen, därefter ges en mer utförlig beskrivning uppdelad på geografiska regioner i . Den som är intresserad av mer detaljerade beskrivningar av enstaka projekt kan återfinna dessa i den lista som presenterades vid . De största nu pågående och föreslagna järnvägsprojekten syftar till att förbättra kapaciteten och trafikeringen i storstäderna samt att binda samman dessa med nya höghastighetsjärnvägar för persontrafik. Ett mycket stort projekt är också att skapa en ny effektiv järnväg efter . En ytterligare prioritering gäller förstärkta möjligheter att hantera godstrafik på hela järnvägsnätet. I såväl som och pågår eller planeras byggande av tunnlar under citykärnorna för att öka kapaciteten och bättre knyta samman olika järnvägslinjer in till städerna. I såväl som kan därvid också genomgående trafiklösningar skapas för såväl fjärrtåg som regional och lokal trafik. Längst har arbetet kommit i där byggandet av pågår för fullt och beräknas färdigställas . Beslut om byggande av i har fattats av regeringen och byggandet av arbetstunnlar påbörjats. Projektet beräknas färdigställas /2017. För Västlänken i har järnvägsutredningar färdigställts och principbeslut om sträckning fattats. föreslår att byggandet påbörjas och färdigställs . Dessa tunnelprojekt har stor betydelse och är grundförutsättningar för bättre trafiklösningar i respektive region. I anslutning till dem kan sedan andra projekt genomföras för att ytterligare förbättra kapacitet och trafikering, som närmare beskrivs för respektive region. 6.3.2Nya höghastighetsförbindelser mellan storstadsområdena Tågets konkurrenskraft för persontransporter mellan stora befolkningscentum i måste förbättras gentemot flyg och bil. Härvid är såväl hastighet som punktlighet och säkerhet viktiga konkurrensmedel. En till stora delar ny dubbelspårig höghastighetsjärnväg mellan och söder om är därvid det första steget. En intensiv planering pågår i båda ändar av denna sträckning. Planeringen av Ostlänken avser sträckningen JärnaLinköping via och . Projektet leder till väsentligt förkortade restider såväl regionalt till dessa orter som långväga till i första hand , senare också till . vill att Ostlänken, såsom förutsattes i den ursprungliga framtidsplanen, kan påbörjas och färdigställas . I den andra änden pågår planeringen av en delvis ny dubbelspårig järnväg mellan och via flygplats. Planeringen är indelad i tre etapper. vill att byggandet av den första etappen MölndalLandvetterBollebygd ska påbörjas och att hela sträckningen GöteborgBorås ska vara klar . Med dessa två etapper under kontroll kan sedan planeringen av den återstående centrala delen av förbindelsen, Götalandsbanan LinköpingJönköpingBorås, påbörjas. Målsättningen bör vara att byggandet av Götalandsbanan kan påbörjas och färdigställas . Därmed erhålls en modern järnväg för trafik i hastigheter mellan två största städer. Det långsiktiga målet bör vara att knyta även det tredje storstadsområdet till detta nät genom den så kallade Europakorridoren JönköpingHelsingborg(). Byggandet bör börja 2023 och färdigställas därefter. Skapandet av dessa höghastighetsförbindelser för persontransport innebär också en nödvändig separering av trafiken mellan storstäderna. Västra och södra stambanorna kan avlastas från huvuddelen av den snabbaste persontrafiken, vilket väsentligt förstärker deras möjligheter att ta hand om en expanderande godstrafik på järnväg och regional persontrafik. NylandSundsvall, upprustn., ny bana Ostkustbanan SundsvallUppsala, mötesst., dubbelsp. Ostkustbanan söder om , fyrspår En stor upprustning av järnvägstrafiken, för både gods- och persontrafik, längs från till har påbörjats och måste färdigställas i sin helhet . För några etapper pågår byggandet för fullt. NylandUmeå beräknas färdigställas /12. I samband därmed upprustas också SundsvallNyland med delvis helt nya sträckningar. Haparandabanan BodenHaparanda rustas upp till varefter en helt ny järnväg byggs till , som också beräknas vara klar . Färdigställandet av dessa banor gör det än mer angeläget att också komma i gång med den felande länken mellan dem, Norrbotniabanan UmeåLuleå. Banan har stor betydelse för både godstrafiken till och från industrier och för i första hand den regionala persontrafiken och skapandet av vidgade arbetsmarknadsregioner. vill att byggandet av den första etappen av banan ska inledas , såsom förutsatts i den ursprungliga framtidsplanen, och att hela banan ska vara färdigställd . För att den nya kustjärnvägen ska fungera och ta emot en ökande gods- och persontrafik är det också nödvändigt att förstärka kapaciteten på Ostkustbanan söder om . Vi avsätter därför medel till fler mötesstationer, och i den senare delen av planperioden till partiella dubbelspår på delar av banan. Medel markeras också mot slutet av planperioden för påbörjande av utbyggnad till fyrspår hela vägen mellan och , förkortad bana mellan och och påbörjat färdigställande av dubbelspår hela vägen mellan och . De ökade koldioxidutsläppen från trafiksektorn har framför allt kommit från en ökad godstrafik på lastbil. För att bryta trenden måste det finnas andra attraktiva alternativ för i första hand långväga godstransporter. vill att kapaciteten för miljövänliga godstransporter på järnväg ska minst fördubblas till . Detta kräver stora investeringar av olika slag: i nya och upprustade banor, ökad bärighet och förbättrad lastprofil, fler och bättre terminaler för omlastning mellan lastbil och järnväg, utbyggnad och förbättring av industrispår med mera. I den regionvisa översikten presenteras olika satsningar för godstrafiken mer fullständigt. Här ska endast nämnas några exempel på viktiga projekt för godstrafiken. Utbyggnaden av dubbelspår mellan och samt mellan och är mycket viktig. anser att det senare projektet, som riskerar att försenas, måste snabbas upp, med sikte på att projektet är klart . Andra viktiga projekt är de så kallade , syd och stambanan som innebär allmänna förstärkningar för ökad lastkapacitet och framkomlighet för godstrafik, liksom en ny hamnbana i . Medel för dessa projekt har upptagits . bör medel avsättas för ett antal mindre eller medelstora projekt för godstrafiken, såsom , godsstråket genom , kombiterminaler i norra och nära , nya spår till Händelö i och årliga medel för ökad bärighet, lastprofil, terminaler, förbifartsspår och industrispår, med mera. I detta avsnitt redogör vi översiktligt för de viktigaste projekten regionvis. För ytterligare detaljer hänvisas till objektslistan, bilaga 1. , stambanan genom övre Olika projekt pågår för att förstärka såväl som stambanan genom övre för i första hand malmtrafik och annan godstrafik. kommer också att få en ny sträckning genom i anslutning till att delar av staden måste flyttas för att ska kunna fortsätta brytningen i riktning mot staden. Haparandabanan rustas upp, elektrifieras och förses med fler mötesspår mellan och . Från till byggs en helt ny kustjärnväg. Ett viktigt syfte är att knyta ihop de nordiska järnvägsnäten, också med det ryska, för att möjliggöra ett ökat utbyte av gods via järnväg. Såväl Haparandabanan som söderifrån till beräknas färdigställas /12. Det är angeläget att det kunnande och de byggresurser som då frigörs direkt kan föras över till ett fortsatt byggande av den sista felande länken, Norrbotniabanan mellan och . Banan har stor betydelse för både godstrafiken till och från industrier och för i första hand den regionala persontrafiken och skapandet av vidgade arbetsmarknadsregioner. Restiden mellan och halveras i stort sett. Byggandet av banan planeras i tre etapper, med start av den mellersta etappen mellan och . Målet bör vara att hela banan ska vara klar . Byggandet av har påbörjats och beräknas vara färdigt . NylandSundsvall, upprustn., ny bana Mittbanan SundsvallÅnge, upprustning Ostkustbanan SundsvallGävle, mötesstationer Ostkustbanan SundsvallGävle, dubbelspår är i slutskedet av byggandet och det är framför allt etappen närmast som kvarstår att bygga. När banan är färdigställd /12 kommer denna del av att få en helt modern järnväg, anpassad för hastigheter , av stor betydelse för både gods- och persontrafiken. Restiderna mellan viktiga befolkningscentrum längs kusten förkortas radikalt och arbetsmarknadsregionerna vidgas. förlängning söderut är NylandSundsvall som också genomgår en genomgripande upprustning. På två delsträckor, NylandBollstabruk och VedaHärnösand byggs helt ny järnväg, medan övriga sträckor rustas upp och förses med fler mötesstationer. avsätter också pengar till upprustning av sträckan mellan och för att möjliggöra avledning av godstrafik till Norra stambanan och regional persontrafik till /. På måste upprustningen av gå vidare med förkortning av den mycket krokiga sträckan mellan och . Vi föreslår också att Mittbanan mellan och rustas upp och att triangelspåret i byggs bland annat för att underlätta länkning av godstrafik till Norra stambanan. När Botnia- och Ådalsbanorna är klara kommer trafiken också längre söderut längs att öka avsevärt. Den enkelspåriga järnvägen mellan och kommer inte att klara detta och måste därför uppgraderas. I en första etapp planeras ett tiotal nya mötesstationer på sträckan, i nästa etapp måste hela banan göras till dubbelspår, vilket kan ske genom en successiv utbyggnad av delsträckor. Redan till 2012 bör också anslutningen till Norra stambanan via SöderhamnKilafors rustas upp för avledning av godstrafik så att Ostkustbanan kan avlastas söder om . FalunBorlänge, nytt dubbelspår hela sträckan Dalabanan UppsalaBorlänge, uppgradering Västerdalbanan BorlängeMalung, upprustning Vålbergsrakan KarlstadVålberg, ny sträcka Fryksdalsbanan KilTorsby, upprustning Genom Bergslagen går flera av landets viktigaste transportleder för gods på järnväg. I reviderade framtidsplan ingår redan olika upprustningsprojekt på såväl Godsstråket genom Bergslagen, som Vänernbanan. Detta behöver ytterligare förstärkas genom bland annat upprustning av , sträckan GävleFalun och en ospecificerad pott för att ytterligare öka kapacitet och lastförmåga på de olika banorna. I föreslår vi vidare att byggande av ett nytt dubbelspår FalunBorlänge prioriteras för färdigställande . och berörda kommuner har kommit överens om den nya sträckningen, som förkortar restiden mellan städerna och väsentligt ökar kapaciteten på en överbelastad banan. Vi föreslår också att ytterligare medel satsas på uppgradering av Dalabanan mellan och . Detta kan omfatta fler mötesstationer, uträtning och partiella dubbelspår i samarbete med Dalabanans intressenter. En viss upprustning av Västerdalbanan föreslås också. I bör byggas om och ett modernt resecentrum byggas i anslutning därtill. En mötesstation bör byggas mellan och för att kortsiktigt öka kapaciteten på den överbelastade sträckan. På bör en större avlastning ske och restiden på Vänerbanan avsevärt förkortas genom den så kallade Vålbergsrakan, en helt ny och rakare järnvägssträckning mellan och på Vänerbanan. En upprustning bör också ske av Fryksdalsbanan från till för såväl godstrafik som regional persontrafik. Den i det så kallade julpaketet 2003 beslutade utbyggnaden till dubbelspår hela vägen mellan och är ett högt prioriterat projekt i första hand för den nord-sydliga godstrafiken genom . har i den reviderade framtidsplanen delvis tvingats senarelägga den norra delen HallsbergDegerön, vilket är mycket olyckligt. Vi har därför avsatt medel för att denna sträcka i helhet ska kunna färdigställas till 2015. På samma sätt föreslår vi att upprustningen av ska färdigställas som ursprungligen planerats. bör en helt ny järnvägssträckning ÖrebroKarlskogaKristinehamn, den så kallade Nobelbanan, påbörjas. Nobelbanan förstärker kapaciteten i trafiken mot och och gör också att denna trafik kan föras vidare österut genom betydligt större befolkningscentrum , vilket också medger uppbyggande av en attraktiv regional trafik mellan större mellansvenska städer. Ostkustbanan GävleUppsala, dubbelsp. , ny bangård o. resecentrum Ostkustbanan UppsalaMyrbacken, fyrspår HSödertälje C, dubbelspår Västra stambanan JärnaHallsberg, förbigångsspår Förstärkningen av Ostkustbanan måste fortsätta med att de sista enkelspårsetapperna mellan och uppgraderas till dubbelspår, först sträckan FuruvikSkutskär, sedan sträckan förbi . Ombyggnaden av och resecentrum pågår för fullt och beräknas bli färdig /12. På litet är det nödvändigt att också uppgradera och bygga fyrspår från söderut till där banan grenar sig mot respektive , detta för att kunna svälja all ökad trafik på sträckan, medge hållplatser för regionaltåg i Bergsbrunna och Alsike och en ökad godstrafik till den planerade kombiterminalen norr i . Denna kombiterminal ska bli en central omlastningsplats för gods till och från hela norra . Den planeras byggas ut etappvis. Ett annat långsiktigt projekt, Aroslänken mellan och , bör också påbörjas . Det skulle väsentligt förkorta restiden mellan och med mera och också innebära förstärka möjligheter för godstrafiken till norra . En betydande del av järnvägstrafiken i utgår från eller passerar . Det är därför strategiskt mycket viktigt att järnvägen in till och genom centrala har tillräcklig kapacitet för att kunna svälja all trafik. Det allra mest strategiska projektet är , en pendeltågstunnel under centrala som avlastar den så kallade getingmidjans två spår över . Byggandet av banan har just påbörjats och beräknas färdigställt till 2016/17. I anslutning till projektet krävs också en banomläggning mellan och . Nästan lika viktigt är en utbyggd kapacitet till fyrspår på den innersta delen av mellan och . Utbyggandet bör påbörjas från Kallhällshållet och vara helt färdigställt . Ett viktigt projekt för den regionala kollektivtrafiken sydost om är en förbättring av Nynäsbanan utanför . Upprustningen inleds och omfattar bland annat förlängt dubbelspår, mötesstationer och plattformsförlängningar. På har också föreslagits en upprustning av eller en helt ny järnväg för de nordöstra förortskommunerna. Vi har avsatt medel för påbörjande . I måste en ny bro byggas över kanalen. Det är också viktigt att den sista pendeltågssträckan från hamn in mot görs dubbelspårig för att kunna svälja en växande trafik. Den nya järnvägen söder om till och har blivit en succé, och enkelspåret har redan svårt att svälja all trafik. En rejäl uppgradering av banan med fler mötesstationer och partiella dubbelspår är därför prioriterat och bör tidigareläggas i förhållande till reviderade framtidsplan. På Västra stambanan behövs förbigångsspår för att godstrafiken ska kunna släppa fram snabb persontrafik. Upprustningen av Flens resecentrum bör också genomföras enligt ursprunglig tidsplan och även omfatta mötesspår för att möjliggöra persontrafik på TGOJ-banan till /. Händelö, , godsspår till terminal Torsvik, , kombiterminal Stångådalsbanan/Tjustbanan LinköpingVästervik Utbyggnaden till dubbelspår mellan och är mycket viktig för den långväga godstrafiken genom och kommer också att möjliggöra regional passagerartrafik till . Kombiterminalen i Gamlarp vid bör utvecklas, alternativt kan en kombiterminal anläggas vid Torsvik nära i samarbete med bland annat berörda industrier. Ett annat viktigt projekt för godstrafiken är en järnvägsanslutning till den kombiterminal för gods som håller på att byggas vid hamnen i . Ostlänken, en ny järnväg från till via och , har flera viktiga funktioner. Den är en första etapp av en ny höghastighetsjärnväg för persontransporter StockholmGöteborg (och senare även ) via . möjliggör den snabbare restider från till . Ostlänken möjliggör också en snabbare och förbättrad regional trafik till, från och inom .