mot · GV02MJ428 · 2007-10-04 00:00:00 — Kontrollsystemet inte minst i är undermåligt. De tre problemen hänger samman. Både ekosystemet, konsumenterna och fiskarna drabbas av situationen. Bland fiskarna drabbas småskaliga, kustnära fiskare särskilt hårt. Torskbeståndet i östra (öster om ) ligger långt under säkra biologiska gränser. Det innebär bl.a. att reproduktionen hämmas. Forskarna vid () har rekommenderat totalt stopp på torskfisket. Den svenska torskflottan är överetablerad. Vissa bedömare menar att flottan skulle behöva i det närmaste halveras för att nå acceptabel lönsamhet. Överkapaciteten i kombination med dålig lönsamhet skapar en god grogrund för fusk. I skrivande stund har det svenska torskfisket stoppats i , då bedömer att vi redan fiskat upp vår kvot. Hade svensk fiskerikontroll nått upp till den standard som finns i hade detta förmodligen kunnat undvikas. anser att alla dessa problem måste angripas. Det svenska kontrollsystemet måste bli betydligt effektivare, vilket vi motionerade om . Regeringen bör ta fram en handlingsplan för att minska överkapaciteten i den svenska fiskeflottan, med början i torskfiskeflottan. Det behövs tydliga prioriteringar. Det småskaliga, kustnära fisket skall värnas. Minskningen bör därför i första hand komma bland större bottentrålare. En kombination av åtgärder bör användas för att nå målen, bl.a. kvoter och skrotningsbidrag. En aktivare och mer målinriktad användning av rätten att fördela den nationella kvoten bör kompletteras med höjda skrotningsbidrag, som är särskilt riktade mot andra segment än det småskaliga, kustnära fisket. Ett villkor för att få skrotningsbidrag bör vara att licensen dras in, så att bidraget inte kan användas för att investera i nya fiskefartyg. Anslagen till Strukturstöd till fisket bör höjas med 2008 jämfört med regeringens förslag. Bättre fiskevård kan främja utvecklingen av flera fiskarter, inklusive den akut hotade ålen. Detta är bra för den biologiska mångfalden och det är också positivt för både yrkesfisket, fritidsfisket och fisketurismen. Det genererar också arbetstillfällen på landsbygden och bidrar till landsbygdsutvecklingen. Behovet av insatser för fiske är betydligt större än befintliga anslag. Anslagen till fiskevård bör höjas med 2008 jämfört med regeringens förslag. 5.9Åtgärder för att främja ekologisk produktion I regeringens skrivelse 2005/06:88 Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 ställdes målet upp att vid utgången av 2010 bör den ekologiskt certifierade åkermarken uppgå till . Vidare bör den ekologiskt certifierade animalieproduktionen öka betydligt. Konsumtionens utveckling är viktig för att nå målen. Den offentliga sektorns konsumtion är särskilt viktig. Därför uppställdes i skrivelsen också ett mål avseende den offentliga sektorns konsumtion. Konsumtionen av certifierade livsmedel i den offentliga sektorn bör öka till att vara av den totala konsumtionen 2010. Inriktningsmålen i regeringens skrivelse, pengarna som avsatts i budgeten och den verksamhet som bedrivits för pengarna har sammantaget gett en tydlig signal till berörda parter, vilket främjar utvecklingen av produktion och konsumtion av ekologisk mat. Regeringens förslag att slopa anslaget ger motsatt signal. Förslaget går också stick i stäv med skrivningar i budgeten om att det är viktigt med långsiktighet i de politiska besluten för frågor som rör biologisk produktion. Pengarna har i regeringens förslag fördelats på olika budgetposter. Där ingår stöd till ekologisk produktion med andra insatser. Det är oklart för , marknaden och offentliga aktörer hur mycket pengar som i fortsättningen kommer att gå till stöd till ekologisk produktion. föreslår att anslag 43:14 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med och anslag 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslag 44:6 Åtgärder för att främja ekologisk produktion bör öka med 2008 jämfört med regeringens förslag.