mot · GV02Sf344 · 2007-10-05 00:00:00 — De svenska utvandrarna hade förmodligen kallats olagliga om de migrerat , liksom de personer som i skrangliga båtar försöker ta sig till . Vissa är skyddsbehövande av politiska skäl och är då enligt folkrätten flyktingar. Andra är skyddsbehövande av ekonomiska skäl och kallas då istället för olagliga invandrare. anser att det inte går att dela upp människors skyddsbehov på detta sätt. Det finns inga illegala människor. Det finns människor som flyr av en eller annan orsak och som har behov att få bosätta sig i ett annat land, permanent eller temporärt. Vi tror inte att någon för skojs skull riskerar livet på , i ett långtradarsläp eller i något lastutrymme på en båt. EU:s medlemsstater, inklusive , bygger trots det upp högre och högre murar, som förhindrar människors resande, flyktingmöjligheter och utvecklingsmöjligheter. Gränserna och övervakningen av dessa, bland annat Schengen, leder till smuggling av människor för dyra pengar, till kriminalitet och till sociala problem. tar avstånd från denna utveckling och vill ha ett samhälle med en fri rörlighet över nationsgränserna, så att alla människor har möjlighet att studera, arbeta och bo där man vill. Asylrätten skall garanteras som möjligheterna till rörlighet över gränserna skall öka, framför allt för den som söker arbete eller skall studera. Det skall införas en rätt till automatiskt uppehållstillstånd för den vuxna flykting som fått vänta för barn som är flyktingar, på besked om ansökan om uppehållstillstånd. Människor flyr till i förhoppningen om att kunna skapa ett bättre liv här med förbättrade livschanser för sig och sina anhöriga. De som kommer hit skall få ett värdigt bemötande, som präglas av humanitet, omtanke och empati. Vi anser inte att () tidigare levt upp till dessa krav och krävde därför att det skulle läggas ner. ser vi att MV är inne i en förändringsfas som kan leda till ett bättre förhållningssätt . Vi kommer att noga bevaka utvecklingen och återkomma med förslag om utvecklingen går i fel riktning. Barnens bästa måste alltid komma först, även i migrationsprocessen. Barns egna asylskäl måste vägas in i migrationsprocessen och tas på största allvar. Ändå var det först genom en extraordinär tidsbegränsad lag förra mandatperioden som vi i fick med oss socialdemokraterna och lyckades få igenom att flertalet flyktingfamiljer med barn skulle få stanna i . De ensamstående fick däremot så gott som alla avslag. De kallades inte ens till intervju, tilldelades inte offentliga ombud och fick avslag redan i första instans som inte gick att överklaga. Det innebär inte att de vågat resa hem till sina hemländer och således lämnat . Vi anser att det är av allra största vikt att skyndsamt lösa situationen för alla dem som prövats enligt den tidigare utlänningslagen men som fortfarande befinner sig här i landet. På kort sikt må murarna växa men vi är övertygade om att humaniteten och medmänskligheten kommer att segra och att med vårt bistånd kommer att få en human flyktingpolitik. 4.1Håll ögonen på Migrationsverket7 4.3En stupstock i asylprocessen7 4.4Ge färre tillfälliga uppehållstillstånd8 5.1Fri- och rättigheter i grundlag9 5.2En fullständig översyn av utlänningslagstiftningen10 5.3Migrationsdomstolarna skall utse offentliga biträden10 5.5Inrätta ett oberoende organ för landinformation11 5.6Kvalitetsprövning av asylprocessen med möjlighet till delaktighet för asylsökande11 6Utvisa och avvisa färre!12 6.1Migrationsdomstol skall pröva om polisen skall användas vid verkställighet12 6.2Inför en absolut gräns för förvarstagande, ett förbud mot barn i förvar och delaktighet i rättsprocessen12 6.3Sverige skall inte acceptera så kallade diplomatiska garantier13 6.4Skadeståndsansvar för svenska staten vid felaktig avvisning13 6.5Utbildning av polis som arbetar med flyktingar13 7Inför legala vägar att ta sig in i och i EU14 7.2Möjlighet att ansöka om uppehållstillstånd i med mera14 7.2.2Lös problemen för de gömda i Sverige15 7.3En mer generös arbetskraftsinvandring15 7.3.1Den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphör16 7.3.2Uppehållstillstånd för arbete i för en utlänning som fått avslag på asylansökan16 8.1Eget boende eller anläggningsboende17 8.2Rätt till skola samt hälso- och sjukvård för gömda flyktingar18 8.3Vikten av kompetenta tolkar19 8.4Öka dagersättningen till asylsökande19 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att noga följa utvecklingen på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning för den personal som arbetar med migrationsfrågor om jämställdhet mellan män och kvinnor, HBT, mänskliga rättigheter och barnens bästa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en rätt till automatiskt uppehållstillstånd för den som väntat än för vuxnaför barn, på att få besked om en ansökan om uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer restriktiv användning av tillfälliga uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förnyelse av uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kvotflyktingar ska tillerkännas de rättigheter som är förknippade med flyktingskapet oavsett om de ansökt om flyktingförklaring eller ej. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inskränkningar i lag av de grundläggande fri- och rättigheterna ska vara godtagbara i ett demokratiskt samhälle och stå i proportion till nyttan med bestämmelsen för alla invånare i landet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fullständig översyn av utlänningslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beslut om offentligt biträde enligt utlänningslagen ska fattas av migrationsdomstol och inte av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av översyn av sekretesslagen i fråga om mål i migrationsdomstol och Migrationsöverdomstolen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett oberoende organ för länderinformation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att kvalitetssäkra asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att migrationsdomstol ska pröva om polismyndighet ska medverka vid verkställighet av utvisnings- eller avvisningsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en absolut gräns för tiden en person får vara tagen i förvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot att ha barn placerade i förvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om delaktighet i förvarsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att s.k. diplomatiska garantier inte ska få godtas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skadeståndsansvar för vid felaktig avvisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av utbildning av poliser i deras arbete med flyktingar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa ett s.k. flyktingvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda traffickingoffers utsatthet i . begär att regeringen återkommer till med förslag om rätt att ansöka om uppehållstillstånd för anhöriga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lösa situationen för de gömda i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer generös arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på yrkes- och kompetensutbildning av asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om eget boende och anläggningsboende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av rätt till hälso- och sjukvård och skola för gömda vuxna flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av kompetenta tolkar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja de låga dagsersättningsnivåerna för asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla forskning i om migration.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa transportörsansvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska pröva s.k. Dublinärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska frånträda Schengenavtalet.2 1 Yrkandena 7 och 10 hänvisade till KU. 2 Yrkandena 19 och 34 hänvisade till JuU. 3 Yrkandena 29 och 31 hänvisade till UbU. har tidigare föreslagit att skall läggas ner för att ersättas med en smalare myndighet. Under det år som gått har genomgått stora förändringar som eventuellt leder till ett bättre förhållningssätt . Omorganisationer tenderar dock att temporärt leda till effektivitetsminskningar innan organisationen stabiliserat sig. då vi har en stor flyktingtillströmning menar vi därför att det kan vara olyckligt att göra nya stora förändringar, som t.ex. att inrätta den nya smalare myndighet vi tidigare efterfrågat. Vi anser dock att det är av stor vikt att noga följa utvecklingen på i syfte att säkerställa att den går i rätt riktning. Det är av största vikt att den personal som arbetar med migrationsfrågor ständigt har barnens bästa för sina ögon vid avgörande av migrationsärenden. Barnens egna skäl skall alltid tas på allvar och prövas för sig och inte ingå i någondera förälderns ärende. Varje barn har rätt att behandlas som en egen person. anser att det är mycket viktigt att handläggare får utbildning i asylskäl med fokus på barnen. Det faktum att anser att kvinnor och män som förföljs på grund av sitt kön, sin sexuella läggning eller könsidentitet skall undertrycka denna för att på så sätt kunna återvända till sitt hemland, visar också på ett behov av ökad utbildning i såväl frågor om mänskliga rättigheter som om homo- och bisexuellas samt transpersoners levnadsvillkor. Det finns även i övrigt ett stort behov av utbildning om konsekvensen av internationella folkrättsliga åtaganden. 4.3En stupstock i asylprocessen skall enligt sitt regleringsbrev fatta beslut om uppehållstillstånd eller avvisning respektive utvisning senast från det att en ansökan inkommit till verket. Beslut i ärenden som rör ensamkommande barn skall fattas . var den genomsnittliga handläggningstiden för vuxnas asylärenden, vilket medförde en minskning och att av ärendena fattades inom tidsramen. För barn avgjordes 4 (33 av 820 ärenden) procent av ärendena . finns det uppgifter om personer som väntat betydligt längre än på att få sina ärenden avgjorda. Oaktat det finns asylskäl eller inte, är det inte förenligt med humanitetens krav att låta en asylsökande vänta än på att få besked. Detta under förutsättning att den asylsökande samarbetar och lämnar erforderliga uppgifter för handläggningen av ärendet. anser därför att utlänningslagen skall ändras, så att det klart framgår att den utlänning som inte fått besked om sin ansökan om uppehållstillstånd (vuxna)(barn), automatiskt skall få uppehållstillstånd. En utredning om hur detta skall genomföras måste göras av regeringen. 4.4Ge färre tillfälliga uppehållstillstånd Den som ansöker om uppehållstillstånd för vistelse i kan beviljas ett permanent eller tillfälligt sådant. Tillfälliga uppehållstillstånd kan beviljas därför att den sökande begär det eller därför att av olika skäl inte vill bevilja ett permanent uppehållstillstånd. Det kan handla om att verket misstror den enskilde, att det brister i ansökan eller att det finns skäl att anta att den sökande kommer att hoppa av i för att ansöka om asyl här. Erfarenheten från handläggning av den så kallade tillfälliga asyllagstiftningen (2 kap. 5 b § i gamla utlänningslagen) visar tyvärr att verket använder sig av möjligheten att bevilja tillfälliga uppehållstillstånd av rent för dem strategiska skäl. Det kan handla om att sökande i och för sig har behov av asyl och att få stanna i men att verket bedömer att situationen i hemlandet måhända inom en framtid kommer att bli stabilare. anser inte att detta är ett humant sätt att hantera dessa ärenden. Det försätter dessutom enskilda i en fruktansvärd situation av ovisshet. Vi anser därför att möjligheten att bevilja tillfälliga uppehållstillstånd skall begränsas. har andra uppgifter än att bara sköta ansökningar om uppehållstillstånd och asylansökningar. En utav dem är att förnya de permanenta uppehållstillstånd som en gång givits. var det möjligt att göra detta hos gränspolisen, på polisstationen, men har verksamheten flyttats till ett fåtal platser i landet vilket innebär att den som behöver få denna rutinåtgärd genomförd ofta måste ta ledigt en hel dag från sitt arbete, förlorar arbetsförtjänst och får en reskostnad som är hög eller låg beroende på var i landet man råkar bo. Denna ordning skapar mycken irritation och är inte tillfredsställande. ordning bör därför återinföras. lever många människor i som borde tillerkännas olika rättigheter i egenskap av kvotflyktingar men som ändå nekas detta. Omständigheterna i de enskilda fallen verkar vara mest beroende av vem som är deras handläggare på till exempel eller vem på som svarar på myndigheternas fråga om flyktingskap. Många av de flyktingar som kom kom antingen innan den då nya utlänningslagen trädde i kraft eller kort därefter. Trots att lagen ännu inte gällde hänvisar i vissa svar till till att personen i fråga kom enligt lagparagrafen lag om humanitära skäl (2 kap. 4 §), som man i nästa mening skriver att de avräknas flyktingkvoten. På frågan varför man då inte räknas som konventionsflykting är svaret att ingen flyktingförklaring sökts och att frågan därmed inte prövats. är dock medvetet om att flyktingarna inte fick information om att de behövde söka flyktingförklaring vid ankomsten till landet. Att söka denna förklaring i efterhand är inte möjligt eftersom omständigheterna i landet nu är annorlunda. För den som har blivit svensk medborgare är det ännu värre eftersom det då inte ens om förutsättningarna i hemlandet är desamma går att söka denna förklaring. Denna ordning har ändrats och enligt uppgift räknas kvotflyktingar nu automatiskt som konventionsflyktingar, men situationen för dem som kom tidigare är inte tillfredsställande och regeringen bör därför ta initiativ till att ändra regelverket i syfte att förtydliga att alla flyktingar som kommit som kvotflyktingar bör räknas som konventionsflyktingar oberoende av när de anlände till landet. Avskaffandet av och införandet av de nya migrationsdomstolarna var en seger för oss i och andra som tror på en human flyktingpolitik. Systemet har dock visat stora brister. Den nya instans- och processordningen och den nya utlänningslagen har varit i verkan . har en diskussion runt begreppet väpnad konflikt uppstått eftersom Migrationsöverdomstolen och anser att begreppet inte omfattar den situation som råder i till exempel och i , detta till skillnad från bedömningen från både svenska och internationella organisationer, som Röda Korset och Amnesty, samt ett antal folkrättsexperter. En av utgångspunkterna för den nya ordningen var att fler skulle få möjlighet till muntlig förhandling. I praktiken har det dock visat sig mycket svårt, eller till och med svårare, att få en muntlig förhandling i domstolarna, och ärenden avgörs i alltför många fall på handlingarna precis som . Det är av yttersta vikt att domstolarna också hör de asylsökande. Detta bör ge regeringen tillkänna. 5.1Fri- och rättigheter i grundlag Hur är det möjligt att vår utlänningslagstiftning ser ut som den gör? har alltid haft gott rykte när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna men när det gäller de asylsökande börjar detta alltmer ifrågasättas. En orsak kan vara den diskriminering som utlänningar i grundlagsenligt utsätts för och som tagit sig uttryck i tillämpningen av den svenska utlänningslagen och därmed sammanhängande regleringar. Begränsning av de grundläggande fri- och rättigheterna i svensk grundlag för svenska medborgare får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och ej heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsning får ej göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Detta gäller dock inte när utlänningars rättigheter begränsas. Skillnaderna innebär att begränsningar i lag kan ske beträffande utlänningar utan att det är godtagbart i ett demokratiskt samhälle och utan att stå i proportion till nyttan med bestämmelsen. Ett tydligt exempel på detta är när ett helt plan med chilenare en gång drogades och skickades tillbaka till . Att denna diskriminering är möjlig är enligt vårt förmenande ytterst diskriminerande och absolut inte godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Vi uppmanar därför regeringen att återkomma med förslag på en ändring av denna diskriminerande grundlagsbestämmelse. 5.2En fullständig översyn av utlänningslagstiftningen Den nu gällande utlänningslagen är trots att den är förhållandevis ny enbart ny till formen. Rent innehållsmässigt har ytterst lite förändrats mer än att det är migrationsdomstolar som prövar överklaganden och att bland annat förföljelse på grund av sexuell läggning nu kan medföra status som flykting. Att den nya lagen rent materiellt lämnar en hel del att önska har bland annat uttalats av Lagrådet när det yttrat sig över lagrådsremiss med förslag till ny instans- och processordning i utlänningsärenden m.m. (yttrande ). Att ett behov av reformering finns hade framkommit i det utredningsarbete som låg till grund för den nya instansordningen. valde dock tillsammans med Socialdemokraterna och att genomföra en reform i de processuella frågorna, för att kunna återkomma i de materiella frågorna. är detta tillfälle kommet. Vi anser därför att en fullständig översyn skall ske av nu gällande utlänningslagstiftning, i syfte att få den att vara förenlig med internationella folkrättsliga åtaganden och med humanitetens krav. 5.3Migrationsdomstolarna skall utse offentliga biträden utses offentliga biträden enligt utlänningslagen, av . Detta är fel och avviker från hur offentliga biträden utses enligt exempelvis lagar om psykiatrisk tvångsvård, rättspsykiatrisk tvångsvård, vård av unga eller vård av missbrukare. Det avviker dessutom från hur förfarandet med offentliga försvarare i brottmålsprocessen hanteras. I samtliga dessa fall utses det offentliga biträdet eller ombudet av domstolen och inte av den handläggande myndigheten. Skälet till detta är förstås att myndigheten kan ha ett intresse av att en viss person utses som biträde eller ombud, liksom att myndigheten inte hanterar ärendet helt objektivt. anser därför att offentliga biträden i utlänningsärenden skall utses av migrationsdomstolen och inte av . Sekretess finns i huvuddelen av ärenden hos för uppgifter som rör enskilda, enligt 7 kap. 14 § sekretesslagen. När den enskilde överklagar beslut till migrationsdomstolen kommer uppgifter som tillförs målet i domstolen och som framkommer under en eventuell muntlig förhandling att bli offentliga om inte domstolen förordnar att sekretess skall gälla. Möjligheterna att sekretessbelägga uppgifter i mål hos migrationsdomstolen är begränsade, vilket också har framkommit genom ett flertal konkreta exempel . Detta kan innebära att asylsökande inte vågar framföra sina skäl för uppehållstillstånd i domstolen, av rädsla för att de skall komma exempelvis det forna hemlandets säkerhetstjänst tillhanda. Det finns mot denna bakgrund ett behov av att se över sekretesslagstiftningen, så att uppgifter lättare kan sekretessbeläggas i migrationsdomstolarna och dess överdomstol. 5.5Inrätta ett oberoende organ för landinformation Ett förhållande som har aktualiserats i och med den nya instansordningen för prövning av utlänningsärenden är att , migrationsdomstolar, UNHCR och UD gör helt olika bedömningar av hur det förhåller sig för särskilda grupper och mänskliga rättigheter i olika länder. Såväl som har system med oberoende organ för att ta fram landinformation. Vi vill pröva ett liknande system i . 5.6Kvalitetsprövning av asylprocessen med möjlighet till delaktighet för asylsökande Kvalitetsmål ska sättas upp när det gäller bemötande av flyktingar, information om vilka rättigheter man har som flykting (till exempel rätt till arbete, boende, hälso- och sjukvård), samt rättigheter att överklaga beslut och andra legala rättigheter i asylprocessen. Kvalitetsmål bör sättas upp för hela asylprocessen. 6Utvisa och avvisa färre! Få delar av den svenska asylprocessen är så inhuman som den del där ett utvisnings- eller avvisningsbeslut skall verkställas. sker ett otal försök att verkställa ett beslut, utan att det angivna mottagarlandet ens vill befatta sig med individen i fråga. Systemet är dessutom oerhört kostsamt och administrativt svåröverskådligt. Samordningen mellan polis och migrationsverk brister också. Ett led i en effektivisering av verkställighetsprocessen kan vara att renodla ansvaret till endera myndigheten. Ett annat led kan vara att nya riktlinjer utfärdas för hur verkställighet får ske och hur ett försök kan ske. Det kan inte vara rimligt att ett flertal försök att utvisa en person skall få kosta kanske flera hundra tusen när personen i fråga inte ens blir insläppt i sitt hemland. Vi bedömer att stora effektiviseringsvinster finns att hämta här. Särskilt när börjar tillämpa en mer human flyktingpolitik, där fler får stanna. 6.1Migrationsdomstol skall pröva om polisen skall användas vid verkställighet kan överlåta till polismyndighet att verkställa ett avvisnings- eller utvisningsärende. Verkställighet kan även ske av polis på grund av beslut av polismyndighet eller allmän domstol. I vissa fall är det Säkerhetspolisen som verkställer besluten. När polis verkställer avvisnings- eller utvisningsbeslut skall polisen dels följa tillämpliga bestämmelser i 12 kap. utlänningslagen (2005:716) men dels även följa tillämpliga bestämmelser i polislagen. Någon reell kontroll att detta följs sker dock inte. Någon kontroll över att verkställighetshinder prövats eller att verkställigheten är förenlig med internationella åtaganden inom flyktingrätten sker heller inte. Det finns därför ett behov av att skärpa kontrollen över hur verkställighet av utvisning av utländska personer sker. Vi anser att detta sker bäst om en migrationsdomstol i varje enskilt fall prövar om polisen skall få verkställa ett beslut om utvisning eller avvisning, liksom anger de närmare ramarna för hur detta skall få ske. En återrapportering skall därefter ske till domstolen från polisen, som har att ange hur verkställigheten skett. Vid prövning av om polis skall få anlitas för verkställighet skall den enskilde ha rätt till offentligt biträde. 6.2Inför en absolut gräns för förvarstagande, ett förbud mot barn i förvar och delaktighet i rättsprocessen Det är ett oerhört ingrepp i en människas integritet att tas i förvar. Det kan inte vara rimligt att asylsökande får tas i förvar utan domstolsprövning. En absolut gräns måste sättas för hur länge man får hållas i förvar, principen skall vara att barn inte kan förvaras och den asylsökande måste ha möjligheter att vara delaktig i rättsprocessen. 6.3Sverige skall inte acceptera så kallade diplomatiska garantier