ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ342 · 2007-10-03 00:00:00 — Hanteringen av stormfällda träd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för naturreservat vad gäller hanteringen av stormfälld skog. Det stormskadade virke som ligger kvar i markerna efter stormarna och riskerar att bli till en barnkammare för granbarksborren. har varnat för stora barkborreangrepp under kommande vår. För att minska risken för att friska träd angrips åläggs privata skogsägare att skyndsamt rensa upp stormfällt virke i de egna skogarna. Många har också nödgats fälla träd som klarade sig i stormen, men som angripits av barkborren. I Osaby utanför tvingades man till exempel att fälla skog efter stormen eftersom de stormfällda träden hade angripits av granbarksborren. Detta har medfört stora, oplanerade kostnader för skogsägarna och därmed påverkat dem som företagare. Det stora problemet handlar däremot om att de regler som åläggs de privata skogsägarna inte omfattar naturreservaten. Resultatet blir att naturreservaten bäddar för en extrem insektspopulation. uppmätte till exempel 100 miljoner granbarkborrar i ett reservat i . Risken är överhängande att dessa granbarksborrar övervintrar i markerna för att sedan svärma till frisk, privatägd skog . Det finns naturligtvis en tanke med att låta naturreservaten utvecklas ostört. visar forskning att granbarksborren kan döda nio friska träd per tio stormfällda. Den aktuella studien visade att de flesta träden angreps andra eller tredje sommaren efter stormfällningen. Bland många skogsägare leder detta till en utbredd oro. och kommunen förklarar ett område som naturreservat i syfte att bevara den biologiska mångfalden. De områden som väljs ut är sådana där den privata skogsägaren lyckats vårda skogen på så sätt att denna mångfald har uppnåtts. Detta bör från statligt håll uppmuntras. går staten i ett initialt skede in och exproprierar mark till reservaten, vilket sedermera bidrar till att skogsägarnas kvarvarande skog angrips av skadedjur. I förlängningen leder detta till minskade incitament att sköta skogen på så sätt att en biologisk mångfald uppnås. Snarare ser vi en situation med en alltmer utbredd irritation, och naturreservaten betraktas som en dubbel kostnad för många skogsägare. Äganderätten verkar helt satt ur spel, och staten agerar fortfarande efter gamla miljömål där kvantitet ställs framför kvalitet. Det är tveksamt om denna utveckling i längden verkar för angelägna allmänna intressen. Det är en positiv riktning att staten, enligt budgetpropositionen, ska expropriera mark i mindre utsträckning framöver för att överlåta skötseln av skogen till skogsägarna. Däremot kommer incitamenten för att göra detta på bästa sätt stärkas av att naturreservaten rensas på stormfällda träd i de fall dessa kan komma att utgöra en barnkammare för skadedjur varför vi bör se över de krav som åläggs skötseln av skog även när detta sker i offentlig regi.
mot · GV02MJ343 · 2007-10-02 00:00:00 — Klassificeringen av svenska viner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av reglerna kring klassificeringen av svenskproducerade viner. Den internationella vinorganisationens regelverk angående geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar på vin föreslås från att anpassas efter det övergripande kvalitetssystemet i rådets förordning (EG) nr 510/2006. Vidare finns det från förslag på att reglerna om märkning (artiklarna 4753) ändras på så sätt att druvsort och årgång får anges även på viner som saknar ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning. Detta föreslås råda under förutsättning att kravet på sårbarhet uppfylls. har i ett remissyttrande sagt sig vara positivt inställt till detta förslag under förutsättning att det inte strider mot vinförordningen. Enligt dagens regelverk tillåts inte våra svenska vinodlare att ange vare sig årgång eller druva på de viner som produceras i eftersom samtliga viner klassificeras som bordsviner. Det vore gynnsamt för vinodlare att tillåtas ange druva och årgång på vinflaskorna eftersom det ofta handlar om högkvalitativa, dyra viner som på intet sätt stämmer överens med gemene mans uppfattning om ett bordsvin. Förmodligen skulle förslaget öka försäljningen både till privatpersoner och till restauranger samt bidra till en ökad export. Enligt förslaget från skulle märkning med årgång och druva få användas frivilligt av producenten. Det är min mening att vi bör ställa oss bakom detta förslag. Om förslaget står i strid mot vinförordningen är det önskvärt med en översyn av förhållningssättet till denna.
mot · GV02MJ344 · 2007-10-03 00:00:00 — beslutanderätt över ett mer flexibelt strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en beslutanderätt över ett mer flexibelt strandskydd. Ansvaret för planering och byggande ligger hos våra kommuner. behandlas strandskyddet som en statlig angelägenhet, vilket blir till en direkt omyndigförklaring av våra folkvalda ute i landet. regelverk om strandskyddet kan i vissa fall vara motiverat, inte minst i våra skärgårdar där det föreligger risk för överexploatering. För den regionala utvecklingen och skapandet av en levande landsbygd blir däremot rigida regelverk direkt hämmande. I och med kravet på ett bevarande av goda livsvillkor för djur- och växtliv gäller också ett generellt nybyggnadsförbud och ett förbud mot övriga anläggningar eller åtgärder som kan motverka strandskyddet . Här efterlyser jag en större flexibilitet. Det är inte rimligt att samma regler ska gälla för stad som land. I exempelvis och finns ett flertal sjöar som skyddas av strandskyddet. Ett mer flexibelt regelverk med större beslutanderätt skulle med största sannolikhet ha en gynnsam regionalpolitisk effekt i sådana områden med större inflyttning och fler sommarboende. Nybyggnation skulle kunna beviljas kring vissa utvalda sjöar alternativt delar av strandremsan vid kusten utan att utgöra ett hot mot djur- och växtliv. Ett förtroende för att kommunerna på ett klokt och ansvarsfullt sätt kan häva nybyggnadsförbud eller förbud mot andra former av anläggningar skulle i förlängningen med största sannolikhet ge gynnsamma effekter för landsbygden och på näringslivet i stort.
mot · GV02MJ345 · 2007-10-04 00:00:00 — Skyddsjakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jakt på säl och skarv. Problemen med skador på fisket orsakade av säl och skarv är stora och minskar inte. Den stora tillväxten av gråsäl och vikare ger fisket bekymmer. Betydande skarvkolonier finns utefter den svenska kusten, och knubbsälsbeståndet ökar starkt. Trots upprepade framställningar om att få avskjuta skarv och säl har endast mycket begränsade åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Den statliga ersättning som fiskare får motsvarar inte tillnärmelsevis de skador som säl och skarv åsamkar på redskap med mera. För att komma till rätta med detta för fisket stora problem föreslår vi att skyddsjakt på säl och skarv kommer till stånd för att minska bestånden av säl och skarv till svenska fiskets fromma.
mot · GV02MJ346 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera dagens kvotsystem i fisket med havdagar. Det är viktigt att vi reglerar de fångstupptag som görs i våra vatten. Flera fiskarter är hårt ansatta, vilket är bra varken för mångfalden i våra hav eller för fiskare samt övriga delar av fiskerinäringen. Att ha ett långsiktigt hållbart fiske är alltså viktigt ur flera aspekter. Dessvärre är dagens kvotsystem med den totalt tillåtna fångstmängden per art inte helt tillfredställande. I är det till exempel relativt vanligt förekommande med vad som på branschspråk kallas för blandfiske. Detta innebär att man inte fiskar en enskild fiskart utan tar upp vad man får i näten. Dessvärre kan själva kvotsystemet ställa till stora problem. Har man till exempel uppfyllt den totala tillåtna fångstmängden för en viss art sorteras denna ut från fångsten och kastas tillbaka i havet. Fisken överlever inte, vilket inte är bra för vare sig beståndet eller fiskerinäringen. Detta är ett oacceptabelt slöseri. Vi anser att man istället bör överväga att övergå till ett system där man även reglerar fångstupptaget med havdagar. Det innebär att man får ta upp fångst ett visst antal dagar . Detta skulle medföra att dumpning av fisk undviks och att man istället landade all fisk man tagit upp. Har man i ett sådant läge överskridit de tillåtna fångstupptagen för en viss art kan man istället begränsa antalet havdagar för fiskaren.
mot · GV02MJ347 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommersiellt utnyttjande av allemansrätten. 7 kap. 1 § har befäst en rättslig otrygghet. Grundlagen uttrycker klart att markägare har rätt till ersättning när såväl allmänna som privata intressen inskränker pågående markanvändning. I stadgas inget om hur denna ersättning skall beräknas. Detta innebär att enskilda markägare kan tvingas till komplicerade rättsprocesser när de måste hävda sin grundlagsskyddade rätt. Kommersiella intressen har vid uppmärksammade tillfällen missbrukat allemansrätten. Vår absoluta uppfattning är att kommersiella former av friluftsliv inte är förenligt med tanken bakom allemansrätten. Syftet med allemansrätten är att ge allmänheten rätt att på ett ansvarsfullt sätt vistas i skog och mark. Med dagens lagstiftning ges såväl kommersiella krafter som ideella organisationer möjlighet att utnyttja allemansrätten i organiserad verksamhet utan något som helst inflytande från markägaren. fråntar markägaren rätt att påverka vad som händer på hans eller hennes mark. För att inte riskera att allemansrätten råkar i vanrykte måste reglera dessa avarter. Äganderätten utgör grunden för att markägaren skall ha incitament att verka för naturvårdshänsyn i sin skötsel av marken. Balken innehåller möjlighet att kräva att organisatören ansöker om tillstånd för organiserad verksamhet hos den naturvårdande myndigheten, vanligtvis , utan att någon av dessa parter behöver ha en dialog med markägaren. I förlängningen kan detta innebära att t.ex. en ridskola erhåller tillstånd för att bedriva ridverksamhet i ett skogsområde som ägs av enskild markägare, vilken i sin tur förhindras att bedriva en likartad verksamhet på sin egen mark. Värnet om äganderätten måste vara en av grundbultarna varpå allemansrätten och vilar.
mot · GV02MJ348 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av en frivillighetsreform av miljömålet Levande skogar. fastslog de 15 ursprungliga miljömålen, däribland miljömålet Levande skogar. Detta beslut utgjorde startskottet för den senaste nioårsperiodens kraftsamling för en förstärkt miljöhänsyn i skogsbruk. Detta arbete har i stora delar varit framgångsrikt, inte minst tack vare att såväl lagstiftare, miljöintressen som skogsbruksintressen ställt sig bakom de yttre ramarna för det delmål som är formulerat med sikte . I detta mål uttrycks bl.a. att ytterligare skogsmark skall ges ett miljömotiverat skydd . Av dessa skall ges formellt skydd genom något av tvångsinstrumenten naturreservat och biotopskydd eller genom att staten ingår frivilliga naturvårdsavtal med markägarna. Vi nalkas slutet av delmålsperioden och har ett gott underlag att utvärdera den inslagna vägen för hur miljömålet Levande skogar skall uppnås. Vid en sådan utvärdering framträder några avgörande brister i den förda politiken som behöver förändras för att förbättra förutsättningarna att uppnå målsättningarna. En slutsats som kan dras är att den förda politiken kring de skogsmarker som skall skyddas i form av naturreservat eller biotopskydd inte är resurseffektiv. Vi kan konstatera att de årliga möjliga budgetavsättningarna för detta ändamål inte förslår om vi skall skydda mark i paritet med målsättningarna. En ytterligare slutsats som kan dras är att den nuvarande användningen av tvångsinstrumenten naturreservat och biotopskydd skapar stora konflikter med skogsägarna. Denna konflikt medför att miljömålsarbetet i skogen i hög grad sker mot istället för med markägarna. Sammanfattningsvis kan vi , efter att ha praktiserat metoden i nära , konstatera att naturreservat respektive biotopskydd inte är några effektiva verktyg för att uppnå miljömålet Levande skogar. som den förda politiken slösar med samhällets ekonomiska resurser medför den att åtskilligt av skogsägarnas egna miljöengagemang dämpas. För att skall uppnå miljömålet Levande skogar på ett samhällsekonomiskt ansvarsfullt sätt behöver därför en frivillighetsreform genomföras kring formerna för skydd av skogsmark. Redan att i långt högre utsträckning än vad som är fallet använda sig av naturvårdsavtal istället för naturreservat respektive biotopskydd vore ett värdefullt steg på vägen. Detta skulle i sin tur förenklas avsevärt om naturvårdsavtalen användes flexiblare än vad som är fallet. vet vi att man, i en omfattande försöksverksamhet, vunnit många värdefulla erfarenheter i genom att låta ansvariga myndigheter upphandla istället för att tilltvinga sig skyddsobjekt.
mot · GV02MJ349 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad jakt på skarv. Antalet skarvar har ökat dramatiskt . I den omfattning som djuren finns har de blivit ett problem. Rapporter visar bland annat att de ger fiskeindustrin bekymmer. Stora skarvkolonier påverkar fisket genom att skarven äter de fiskar med 1030 centimeters längd som utgöra huvudfödan för skärgårdens större fiskar. Skarvar i stort antal ger också stora skadeverkningar på den omkringliggande miljön. Till exempel förstör fåglarnas avföring växtlivet på de öar där de häckar. Och när de har förstört en ö fortsätter de till nästa. Skadeverkningarna är nu så omfattande att de är ett stort problem för både de bosatta på de berörda öarna och de yrkesverksamma fiskarna. Här kravs lyhördhet för den bofasta befolkningen för vilka fisket är både försörjning och förutsättning för att bo kvar. Det är alltså nödvändigt att skarvbeståndet hålls på rimliga nivåer, och därför bör de boende få rätt att skjuta skarv.
mot · GV02MJ350 · 2007-10-03 00:00:00 — Havsmiljö och fiske kring gasledning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera konsekvenserna för svenskt fiske och miljön i med anledning av den planerade gasledningen norr om . Det rysk-tysk-holländska konsortiet Nord Stream har beslutat att ändra sina planer och låta den ryska gasledningen genom gå norr om . Denna sträckning ligger endast från den skånska kusten. I dessa vatten bedrivs mycket av det svenska fisket av torsk, som riskerar att bli inskränkt på grund av ledningens nya dragning. Även fiske av sill och skarpsill påverkas. När fiskarna lagt ut trålen vill man oftast dra den fyra utan att ta upp den. Ligger det en gasledning i vägen får fisket avbrytas, annars kan ledningen skadas. Ett fiskeförbud kan bli aktuellt detta med tanke på risken för skador på ledningen från tjocka stålplåtar som dras på botten med trålarna. Det finns också risk för att biologiskt material byggs upp, som det gör på saker som sticker upp från botten. Det skapar lä för strömmarna med syrebrist som följd, vilket också påverkar både fisk och övrig havsmiljö. Det är därför nödvändigt att analysera konsekvenserna för svenskt fiske och miljön i med anledning av den planerade gasledningen norr om . i (s)
mot · GV02MJ351 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra trädbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen, inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan och därmed skapa svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattfabriker med råvara. utgör i kombination med trädbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden, som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt statliga (SOU 2002:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselsättningssvaga och glesbebodda bygder. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än trädbränslen. Vi anser att torven är en mycket viktig energikälla och bör klassas som biobränsle.
mot · GV02MJ352 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Bilskrotningsfonden. är väldigt ålderstigen i jämförelse med andra länder. Det är framför allt ett miljöproblem då äldre bilar släpper ut fler miljöfarliga ämnen än nyare modeller. Det är vedertaget att transporter hör till de värsta miljöbovarna. Men i ett avlångt land som där avstånden ofta blir stora är bilen i många fall nödvändig för att klara det vardagliga livet. En förbättring av situationen vore om alla gamla bilar byttes ut mot nya och mindre bränsleslukande modeller. Bilskrotningsfonden verkade i detta syfte. Den gjorde det möjligt för bilägare att skrota sina gamla bilar och var mycket uppskattad av både bilägare och miljövänner. Men det visade sig snabbt att de medel som Bilskrotningsfonden fått sig till del var alldeles för små. Pengarna som avsatts till Bilskrotningsfonden var slut . Pengarna räckte bara till skrotning av 25000 bilar. finns det ca 325000 gamla bilar de flesta utan katalysator. Bilskrotningsfonden var ett effektivt redskap i miljöarbetet, men om den ska vara det även fortsättningsvis krävs att regeringen omfördelar resurser så att fler bilägare får möjlighet att skrota sina gamla bilar. Då kan den svenska bilparken snabbt föryngras allt med syftet att få ned koldioxidutsläppen och bidra till miljömålen.
mot · GV02MJ353 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att trygga fjälljaktreformens fortbestånd samt att i anslutning härtill ompröva bestämmelserna i rennäringsförordningen 3 § i syfte att få till stånd en återgång till regleringen som den var utformad före den ändring som regeringen beslutade om . Fjälljaktreformen, som genomfördes , har fört mycket gott med sig. Lokalbefolkningen har till mycket humana priser kunnat jaga på statens mark ovan odlingsgränsen, och detta har kunnat ske i samklang med både rennäringen och viltet. Dessutom har fjälljaktreformen haft mycket stor betydelse för lokalt verksamma turistföretagare. Verksamhetssäsongen har förlängts . Detta har i sin tur inneburit att fler människor kunnat sysselsättas och att det också har gett ett bidrag till att kunna upprätthålla den kommersiella servicen i annars klent försörjda områden. Det måste också sägas att de utökade jaktmöjligheterna inte bara har kommit lokalbefolkningen till del utan har också betytt mycket för andra jaktintresserade i hela vårt avlånga land. fattade regeringen beslut om att ändra i rennäringsförordningen 3§ för att öppna upp fjälljakten för utländska medborgare. Innebörden är att utländska medborgare ska ha samma rätt att jaga på statlig mark som svenskar och att de regleringar som tidigare funnits om jakttider och krav på medföljande svenska guider tas bort. Bakgrunden till beslutet är att fått en fråga från EU om våra tidigare regleringar möjligen kunde vara ett brott mot tjänstedirektivet. Regeringen valde då att snabbt fatta beslut om att ta bort regleringarna eftersom man kände en oro för att frågan eventuellt skulle hamna i . Det förelåg aldrig någon anmälan, men regeringen valde ändå att fatta beslut hellre än att riskera en eventuell framtida konflikt med EU. Vi anser att regeringen fattade ett förhastat beslut om fjälljakten. Ingen konsekvensanalys genomfördes innan beslut, och ingen öppen debatt har förts om frågan. Regeringens avsikt är att fjälljakten ska följas nogsamt för att underhand se vad konsekvenserna blir. Anledningen till att berörda län har fattat beslut om annorlunda regler för utländska jägare är att man av öppen jakt sett att behovet av särregler funnits. Sannolikt finns samma behov fortfarande. Utländska jägare har även tidigare kunnat jaga i de svenska fjällen, men det har funnits regler som har reglerat detta i form av bland annat krav på svenska guider. I har vi en mycket omfattande jaktlagstiftning, och en svensk jägarexamen kräver att man lär sig den samt den jaktetik som jägare har att förhålla sig till. Att öppna upp fjälljakten för utländska jägare som saknar svensk jägarexamen är ett felaktigt beslut. Den svenska fjällvärlden är ett känsligt område med en unik fauna. Vi anser att det är viktigt att värna vår natur och de här boendes rätt att nyttja den.
mot · GV02MJ354 · 2007-10-03 00:00:00 — Omställning för produktion och konsumtion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de långsiktiga energifrågorna och därmed sammanhängande strukturfrågor med hög prioritet måste ingå i forskning, utvecklingsarbete och planering för ett framtida uthålligt lantbruk. höll och en konferens (Öppet forum) med ett hundratal deltagare på temat Vad betyder en kommande knapphet på olja?. Till mötet förelåg rapporten Efter oljetoppen, hur bygger vi beredskap när framtidsbilderna går isär?. Rapporten från konferensen visar vad vi vet om oljereserverna, bedömningar av den framtida oljetillgången samt olika tänkbara visioner för den framtida energisituationen. Enigheten är stor om att den nuvarande tillgången på billig olja troligen kommer att upphöra inom en överskådlig framtid. Detta kommer oundvikligen att få stora konsekvenser över hela jorden, både globalt och lokalt. Förutom kraftigt höjda energipriser kommer detta också att innebära att transporter och andra energikrävande aktiviteter med nödvändighet måste begränsas. En följd av utvecklingen med höjda priser på bensin och råvaror blir förmodligen också att lokal uthållig livsmedelsproduktion blir viktig på ett helt annat sätt än . Produktionen av föda och bioenergi kommer att konkurrera om samma odlingsmöjligheter (mark, vatten och växtnäringsämnen). Att det i övrigt råder stor osäkerhet om den framtida utvecklingen får inte tillåtas leda till att angelägen analys, forskning och planering inför de helt nya förutsättningarna för svenskt lantbruk försenas. Regeringen måste därför verka för att de långsiktiga energifrågorna och därmed sammanhängande strukturfrågor med hög prioritet måste ingå i forskning, utvecklingsarbete och planering för ett framtida uthålligt lantbruk.