ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N230 · 2007-10-01 00:00:00 — Statlig service i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga företag. Det sker en stor omvandling och omorganisation av de statliga myndigheterna runt om i hela . Ett skäl är regeringens spariver inom vissa områden, andra skäl är, enligt vissa myndigheter, effektiviseringar. Fort ska det gå så de anställda känner sig överkörda och inte fått möjligheter till riktiga konsekvensanalyser av förändringarna. En konsekvens som är kristallklar är att den statliga servicen utarmas i landets inlandskommuner. är ett exempel på detta. kontor försvinner, arbetsförmedlingen bantas kraftigt, skattekontoret läggs ned. Det får till följd att många kvalificerade tjänster och arbetstillfällen går upp i rök med den konsekvensen att den statliga servicen blir mycket sämre eller obefintlig på orten. Vi socialdemokrater har alltid värnat om principen att våra statliga myndigheter är en viktig del i regionalpolitiken. Med den nya tekniken så kan t ex skattekontor placeras på de absolut flesta orter i utan att kvaliteten försämras. I många avseenden finns det fördelar med utlokaliserade statliga myndighetskontor, bl.a. personalrörlighet, behållande av kompetens, kontakt med närsamhället m.m. Regeringen har inte brytt sig i hur myndigheterna omorganiserar sig och vilka konsekvenser det ger, vilket är en trist inställning. Tvärtom så bör regeringen presentera en konsekvensanalys av de organisationsförändringar som myndigheterna genomför. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02N232 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens insatser för att turistnäringen ska växa. är ett fantastiskt land. Här finns ett stort utbud av natur- och kulturupplevelser och en väl utbyggd infrastruktur som gör att människor kan ta del av dem. Turismens betydelse ökar, både som tillväxtskapande faktor och som motor för sysselsättning och utveckling i övrigt, framför allt på orter där de traditionella näringsgrenarna sviktar. I har vi länge haft goda målsättningar och program för hur turismen ska fortsätta att utvecklas. Tyvärr finns det tecken på att våra turistsatsningar inte genererar så många besök som det finns potential för. Staten och turistnäringen samarbetar kring turistfrågor. Ett resultat är det så kallade Framtidsprogrammet som identifierar tre affärsområden och fem utvecklingsområden. De tre affärsområdena är: Affärsresande, med fokus på mötesindustrin som ska växa med i genomsnitt och nå en total omsättning på . Evenemang, med fokus på stora och internationella evenemang som ska växa och nå en total omsättning på . Privatresande, med fokus på kommersiella produkter och varumärken som ska växa i takt med bruttonationalproduktens utveckling, uppskattad till , och nå en total omsättning på . För att nå dessa högt ställda mål krävs en kraftsamling av resurser som står till förfogande både för marknadsföringsinsatser och för organisation. I samband med turismproposition och efterföljande riksdagsbehandling gjordes justeringar i organisationen av statens del av den svenska turismen. Det var ett bra första steg, men det måste följas av fler. Det finns , framför allt regionalt och lokalt, en i många stycken oklar organisation och ansvarsfördelning mellan olika intressenter. Det gäller både sådana som vill utveckla turismen och andra med turistintressena konkurrerande verksamheter eller kontrollerande myndigheter. Det kan i värsta fall leda till att turistprojekt går om intet eller att olika svenska turistmål konkurrerar med varandra medan turisterna åker någon annanstans. För att turismen ska kunna utvecklas krävs att kunskapen om och förståelsen för turismen som näring och tillväxtmotor ökar i samhället. Det krävs också att de statliga organen som har att verkställa politiken på turistområdet på ett mer aktivt sätt än prioriterar helhetslösningar och samverkan mellan olika intressenter. I det arbetet ingår även att kunna värdera besöksnäringens verksamheter utifrån deras attraktionskraft för besökarna, inte utifrån andra hänsyn. Då kan också insatserna prioriteras bättre. Den statliga insatsen i turistnäringen får inte bara bli en regionalpolitisk åtgärd eller ett fördelningspolitiskt system där rättvisa mellan olika intressen i sig blir ett mål. Genom att kraftsamla organisatoriskt och marknadsföringsmässigt kan vi utveckla den svenska turistnäringen och nå de av Framtidsprogrammet uppsatta målen. Men då krävs att regeringen bygger vidare på den förra regeringens arbete för en bättre samordning av marknadsföringen av det har att erbjuda, samt verkar för en bättre samverkan mellan parterna i turistbranschen.
mot · GV02N233 · 2007-10-02 00:00:00 — Stöd till entreprenörer och företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhället bättre bör stötta och hjälpa entreprenörer och företag att söka ersättningar och stöd från Europeiska unionen. måste mer aktivt arbeta med att ta vara på de förutsättningar som finns att söka stöd och ersättningar från EU. Den djungel av byråkrati och blanketter som finns runt dessa stöd måste aktivt minskas och underlättas. Byråkratin och tiden att sätta sig in i dessa stöd gör att många företag avstår denna möjlighet. Det är inte bra att därmed avstår från att ta hem EU-pengar till landet. måste aktivt arbeta med att hjälpa våra företag och entreprenörer att ta del av dessa stödmöjligheter.
mot · GV02N234 · 2007-10-01 00:00:00 — Öppnande av fjärrvärmenäten för konkurrens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öppna fjärrvärmenäten för konkurrens. Naturgasmarknaden är öppen för konkurrens och alla naturgaskunder kan snart välja leverantör av gas till sin villa. Precis som på elmarknaden kommer naturgaskunderna att få betala en avgift till nätägaren och en till leverantören. Så fungerar ju också telemarknaden. Fjärrvärme innebär en god hushållning med energi och bidrar till bättre miljö i främst våra tätorter. Vi kommer att ha ett överskott på värme, som vi måste ta tillvara på ett smart sätt. Det bästa är då att öppna fjärrvärmenäten för konkurrens så att olika entreprenörer kan ta tillvara på värme och skapa nya produkter och tjänster. Fjärrvärme från olika källor måste få konkurrera fritt om kunderna.
mot · GV02N235 · 2007-10-01 00:00:00 — Marknadsföring av turismen i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marknadsföring av turismen i . Glädjande nog ökar turismen i . Men det behövs betydligt större insatser för att marknadsföra internationellt som turistland. Turismen är en tillväxtbransch med en mycket stor utvecklingspotential. Men det betyder att konkurrensen om turisterna hårdnar. ligger långt efter många andra länder när det gäller att marknadsföra det egna landet för att attrahera turister. Därmed är risken stor att vi inte tar till vara de möjligheter som finns att utveckla turismen och öka sysselsättningen i hela . Företrädare för bland annat turistnäringen och hotell- och restaurangbranschen har i ett brev till näringsministern efterlyst ökade insatser för att marknadsföra internationellt som turistland. Även kritiska företagare med verksamhet i tillhör undertecknarna av brevet. har regeringen nöjt sig med att hänvisa till allmänna åtgärder inom näringspolitiken, när man efterlyser åtgärder för bättre marknadsföring av som turistland. Ett talande exempel för den borgerliga alliansens syn på branschen är neddragning av anslagen till turism i huvudstaden, vilket har lett till att turistinformationen på i en av huvudstäder har lagts ner! Om ska ha möjlighet att ta del av turismens möjligheter till utveckling krävs det aktiva insatser för marknadsföring av som turistland.
mot · GV02N236 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över minerallagen för att förhindra provborrning av uran i naturskyddade områden. I letas det efter uran. Främst sker detta i norra med tyngdpunkt på fjällen i , och . Detta är också områden som är av mycket stor vikt för turism med inriktning på naturupplevelser. Det är Bergsstaten som ger tillstånd till provborrning och var det ett drygt 50-tal som uppgett att de i första hand letar uran. Skälet till detta är att världsmarknadspriset har stigit med flera . Om det skulle vara så att en fyndighet hittas där man gör en beräkning att det skulle vara lönsamt att anlägga en gruva för brytning av uran kommer en miljöprövning att göras, och därmed prövas lämpligheten ur flera aspekter. Men redan vid tillfället när tillstånd utfärdas för provborrning borde en miljöprövning ske. Det sker exempelvis provborrningar inom Laponia som är ett världsarvsområde och flera andra liknande områden som har tagit på sig att skydda. Detta måste vara en brist i lagstiftningen där man uppmuntrar till ett arbete som inte kan leda till något längre fram.
mot · GV02N237 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors företagande. I publikationen Kvinnors företagande format av samhället, 2003:7, kan man läsa att kvinnor som driver företag i mindre utsträckning än män söker lån. Enligt kan detta bero på att kvinnor har företag i branscher som är mindre kapitalkrävande eller att kvinnor inte går till banken eftersom de förväntar sig att få avslag på en låneansökan. De flesta kvinnor startar företag i branscher med litet kapitalbehov och kanske inga säkerheter, vilket påverkar möjligheterna att få lån. Kvinnor har också, i genomsnitt, lägre lön och disponerar mindre pengar än män, vilket kan påverka både deras benägenhet att söka lån och bankens vilja att låna ut pengar. Det är viktigt att regeringen säkerställer att den finansiering och rådgivning till småföretagare som sker via och inte innebär att kvinnor missgynnas.
mot · GV02N238 · 2007-10-02 00:00:00 — Innovationer för tillväxt i inland tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en köldtunnel inom testverksamheten i inland. har fått en ny basindustri som bygger på länets naturliga förutsättningar mörkret, kylan, de stora arealerna och de långa avstånden. För inland, och i synnerhet för och , innebär det att en omfattande biltestverksamhet har vuxit upp här. De ledande tillverkarna av bilar och bilkomponenter har investerat stora summor i sina anläggningar och är man världsledande inom testning i arktisk miljö. Allt detta har inneburit nya välkomna arbetstillfällen i dessa inlandskommuner. Detta i sin tur är en förutsättning för att man ska kunna erbjuda kommuninvånarna likvärdig välfärd som i andra delar av landet. Men konkurrensen från andra platser i världen hårdnar. påverkar den globala uppvärmningen och klimatförändringarna även testningsmöjligheterna. Därför måste man erbjuda ännu bättre förutsättningar för att kunna behålla verksamheten här. Ett sätt att åstadkomma detta är att förlänga säsongen så, att testerna kan fortsätta . Det handlar om att förlänga arbetssäsongen både för anställda och för lokala entreprenörer, vars inkomst på ett eller annat sätt är beroende av testverksamheten. Att förlänga säsongen är möjligt genom byggande av en så kallad köldtunnel ett slags jättelikt kylskåp, stort nog för att testa fordon, komponenter och maskiner i. En sådan anläggning är självklart en mycket kostsam investering och för att kunna realisera den krävs det insatser från statens sida. Utredningen test- och övningsverksamhet har föreslagit en etablering av ett center i för utveckling av civil och militär test- och övningsverksamhet i norra . Byggande av en köldtunnel ryms gott och väl inom uppdraget att utveckla övningsverksamheten. Utredningen konstaterar att möjligheten till fullskalig provning, försök, experiment, demonstrationer med mera i de unika norrländska provningsmiljöerna är en stark konkurrensfördel för . Förutom vintertest av bilar används för testning av spårbunden materiel. Dessutom finns det försöksgruvor och rymdverksamheten i . Många av kunderna är internationella och deras andel kan ökas. Förutsättningarna för utveckling av testverksamheten i och är alltså goda. Kommunikationerna har förbättrats på ett avgörande sätt sedan banan på har förlängts. Här finns också en väl utbyggd IT-infrastruktur, hotell och annan kommersiell service finns redan på plats. Invånarna har dessutom vana av sekretess, vilket denna typ av verksamhet kräver. gäller det att staten tar utredningens förslag på allvar så att testverksamheten i inland kan vidareutvecklas.
mot · GV02N239 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga stödinsatser så att fler kan starta kooperativa företag. Ett mångfacetterat näringsliv har stor betydelse för tillväxt och jobb. Det småskaliga kooperativa företagandet är en del av den sociala ekonomin, och företagandet inom den sociala ekonomin har medlemsnytta eller allmännyttan som främsta drivkraft. Detta är ett inslag i svenskt näringsliv som det finns många skäl att stödja. Förutsättningarna för offentlig upphandling regleras i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (). Krav i en upphandling om en viss driftsform torde i normalfallet inte vara förenligt med gällande lagstiftning. Däremot föreligger inga hinder för samhället att understödja människors vilja och intresse att starta kooperativa företag. En del i detta kan vara att stödja och utveckla rådgivningen till den som avser att starta företag. Sådana insatser från samhället är särskilt angelägna då många som vill starta kooperativa företag saknar erfarenhet av företagande. Mot denna bakgrund bör övervägas hur stödinsatser exempelvis vid rådgivning till intresserade kan utformas för att underlätta startande av kooperativa företag.
mot · GV02N240 · 2007-10-02 00:00:00 — Vattenkraftens betydelse för energiförsörjningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningarna för bibehållen och utvecklad vattenkraft i energisystemet. har vattenkraften varit en trotjänare i den svenska energiförsörjningen. De stora framgångarna för den svenska verkstads-, skogs- och stålindustrin beror till stor del på att vattenkraften kunde förse dem med tillräckliga mängder el till rimliga priser. Den har fortfarande mycket stor betydelse för vår basindustri i . Vattenkraften har också varit till stort gagn för samtliga elkonsumenter. Än står vattenkraften för omkring hälften av totala elproduktion. När den svenska omställningen av energisystemet diskuteras måste vattenkraften få en ännu mer framskjuten plats i den diskussionen inte bara den småskaliga vattenkraften utan näringen i sin helhet. Vattenkraften är en förnybar energikälla och det är en av viktigaste naturresurser. Utbyggnaden kan göras betydligt effektivare och ge mer el utan att våra nationalälvar behöver röras. För att säkerställa fortsatt gott resursutnyttjande av befintlig vattenkraft gäller det att se upp så att vi kan hitta bra och miljömässigt riktiga produktionsökningar. Det kan handla om omprövning av vattendomar där man både tar hänsyn till naturintressena och behovet av en effektivare energiutvinning. Det är viktigt att vi skapar ett bra investeringsklimatet. Vi vill ha långsiktighet vid både investeringar och reinvesteringar av vattenkraften och då behöver spelreglerna vara hållbara över tiden. Det gör att man vågar investera eller reinvestera då vattenkraften är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Vi anser att det är viktigt att vi ännu mer lyfter fram vattenkraften och dess betydelse vid den fortsatta energiomställningen i vårt land.
mot · GV02N243 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att monopolet på fjärrvärmemarknaden bör öppnas upp såsom har skett med gasnäten. Ökad användning av fjärrvärme är ett av våra viktigaste verktyg för att minska utsläppen av hälsovådliga ämnen och av växthusgaser. har varit framgångsrikt på att med hjälp av fjärrvärme ta tillvara spillvärme från till exempel industri, avfallsförbränning och kraftproduktion. har dock tillväxten i fjärrvärmen avstannat. Alltfler fastighetsägare väljer värmepumpar eller pellets för sin uppvärmning. förekommer det till och med att flerfamiljshus kopplas bort från fjärrvärmenäten. En anledning till fjärrvärmens minskade attraktionskraft är prissättningen. Priset på fjärrvärme varierar stort över landet och fastighetsägare upplever en otrygghet när det inte går att välja mellan olika leverantörer. Sedan naturgasnätet öppnades för flera aktörer utgör fjärrvärmen det sista monopolet på energimarknaden som inte öppnats. arbetar nu med en proposition om villkoren på fjärrvärmemarknaden. Kundföreträdare har uppvaktat för ökad möjlighet att välja värmeleverantör. Bland leverantörerna finns ett starkt intresse från svensk industri att kunna leverera mer återvunnen energi till fjärrvärmenäten. Det finns således ett intresse för öppnade fjärrvärmenät både från kunder och från leverantörer.
mot · GV02N245 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter till exportkrediter för små företag. Vårt välstånd i bygger på våra företags produktion och försäljning till olika marknader utanför . Vi behöver tillväxt i våra företag för att nå ökad sysselsättning och ökat välstånd. Särskilt i små företag behövs inte bara kompetens för att sälja sina produkter utomlands, utan också exportgarantier på marknader som kan vara svåra att nå och få en avsättning till. Man bör därför gå igenom olika marknader som är intressanta för små företag och då om möjligt öka möjligheter till exportkrediter.
mot · GV02N247 · 2007-10-02 00:00:00 — Ekonomiska förutsättningar för sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Coompanion bör få ett tydligt uppdrag att vara rådgivare till den sociala ekonomins företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör utreda om Coompanion kan få samma möjligheter som att besluta om och erbjuda lån vid start av nya företag inom den sociala ekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över med hänsyn till de sociala företagen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och arbetsförmedlingen tar med de sociala företagen som aktörer vid upphandling av rehabiliteringstjänster.2 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 4 hänvisat till SfU. växer fram i liksom i resten av världen. De erbjuder varor och tjänster på marknaden precis som alla andra företag, men de har också ett annat syfte som är att erbjuda människor som inte har någon plats på arbetsmarknaden möjlighet att komma in. Det kan gälla människor som varit sjukskrivna eller arbetslösa länge, som har långvariga psykiska störningar, missbruk eller kriminalitet med sig i bagaget. behöver både stöd i sitt företagande och ekonomiskt stöd i uppbyggnadsskedet av företaget. ska ge rådgivning för små företag men har alltför grunda kunskaper om den sociala ekonomins företagande och även hur de sociala företagen fungerar. Coompanion, tidigare lokal kooperativ utveckling, har kunskaper men inga möjligheter att ge ekonomiskt stöd. Coompanion bör få ett tydligt uppdrag att vara rådgivare till den sociala ekonomins företagande inklusive de sociala företagen och med det de ekonomiska resurser som krävs. Ytterligare ett steg i detta är att utreda om Coompanion kan få samma möjligheter som att besluta om och erbjuda lån vid start av nya företag inom den sociala ekonomin. Lagen om offentlig upphandling, , har sin grund i men är i dåligt anpassad till små företag och den sociala ekonomins företagande. Man behöver göra en översyn av lagstiftningen och därvid klargöra att man kan skriva in sociala hänsyn, kontinuitet för brukarna och närhet i anbudsunderlaget. har ofta i sin företagsidé med att man ska stärka människors självkänsla och förmåga att ta ansvar för sitt eget liv, empowerment. Därför är det viktigt att man blir känd och erkänd som en aktör när det gäller social rehabilitering och att man inte bortser från den här resursen vid upphandling för exempelvis och arbetsförmedlingen. Lokala och regionala behov av olika tjänster och tjänsteutövare behövs för att täcka människors varierande behov.
mot · GV02N248 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge uppdrag att som central myndighet för företagande ansvara för ett nationellt program för att stimulera utvecklingen av socialt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsförmedlingen och också får i uppdrag att delta i programmet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till AU. Det finns ett stort antal människor i utkanten av eller utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Dessa människor står i stor utsträckning också utanför företagandet. kan bidra till en integration av människor i arbetslivet och i företagandet och ger ett mervärde till företagandet i sig. De sociala företagen i och andra europeiska länder har visat en förmåga att skapa arbete och ökad livskvalitet för deltagarna. I de sociala företagen skapas nya arbetstillfällen som tar tillvara individernas förutsättningar men också nya vägar till rehabilitering till arbete på den övriga arbetsmarknaden. För samhället är investeringar i ett socialt företag inte bara en investering i livskvalitet och hälsa för individen utan också i högsta grad en samhällsekonomiskt lönsam investering Med socialt företagande menas: Företagande med övergripande ändamål att integrera människor som har svårigheter att få jobb på arbetsmarknaden i arbetsliv, företagande och samhälle. Företagande som skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, avtal eller på annat väl dokumenterat sätt. Företag som i huvudsak återinvesterar sina vinster i den egna eller liknande verksamheter. Företag som är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet. För att vidareutveckla socialt företagande bör som central myndighet för företagande ges ett uppdrag att ansvara för ett nationellt program för att stimulera utvecklingen av sociala företag. Syftet med uppdraget är att genom socialt företagande skapa nya arbetstillfällen, öka integrationen på arbetsmarknaden, öka arbetskraftsutbudet och därmed bidra till samhällsekonomisk tillväxt. Målsättningen är att fler sociala företag startas och fler sociala företag växer. Programmet inkluderar både insatser för att undanröja hinder och insatser för att stimulera utvecklingen av sociala företag. Det föreslagna programmet inkluderar utveckling av tvärsektoriell samverkan kring de sociala företagen, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte, information och rådgivning till sociala företag, projektfinansiering och annan kapitalförsörjning, forskning och annan kunskapsgenerering. som central näringspolitisk myndighet bör bli ansvarig myndighet. /arbetsförmedlingen och föreslås också få i uppdrag att delta i programmet.