mot · GV02So449 · 2007-10-04 00:00:00 — Hälso- och sjukvård för alla 632000 jobb i hälso- och sjukvården5 7Behoven går före vinsten6 8En mer tillgänglig vård8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för jämställdhet i vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konsekvenserna av den genomförda konkurrensutsättningen utvärderas ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra regleringen av vinst i sjukhusvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny reglering i hälso- och sjukvårdslagen bör införas så att större enheter inom primärvården skyddas från vinstintresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att särskilt analysera akutsjukvården och den nationella vårdgarantins påverkan i relation till patienter . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att undersöka skillnader i hälso- och sjukvårdens tillgänglighet och kvalitet för invandrade och de nationella minoriteterna och lämna förslag på åtgärder för att garantera en jämlik vård även för dessa grupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsättningen om en utvecklad och utvidgad vård nära medborgarna med teamet i centrum bör vara vägledande för primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa gratis sjukvård för alla barn i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för samarbetet i bör ta initiativ till ett nordiskt telemedicinskt nätverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör kunna anställa läkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utforma evidensbaserade program för patientutbildning för våra stora folksjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de grundläggande bestämmelserna om en bör lagregleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör ta ett kostnadsansvar för stora investeringar i avancerad teknologi som kommer hela landet till godo. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samarbetet med nordiska grannländer borde fördjupas och även omfatta viss högspecialiserad vård. Sjukvårdens viktigaste uppgift är att bidra till att invånarna har en god hälsa. Men en god hälsa får man inte bara genom sjukvårdens försorg, utan det är många andra faktorer som påverkar såsom den grundläggande sociala välfärden, en hälsosam yttre miljö, kontroll av hälsofarliga varor, liksom genom den egna livsstilen. Ett jämlikt och jämställt samhälle med mindre klyftor ger en bättre hälsa. I en internationell jämförelse håller hälso- och sjukvården i hög klass och är kostnadseffektiv. I en beskrivs den svenska hälso- och sjukvården som ett av de mest flexibla och innovativa systemen bland jämförbara länder. Trots dessa positiva redovisningar finns det allvarliga problem inom sjukvården som vi inte kan bortse från. Bemötandefrågor, bristande tillgänglighet och alltför stora regionala skillnader är några av problemen i den svenska vården. Inom psykiatrin handlar det om för få mellanvårdsplatser och för dålig tillgång till akut vård. Samverkan mellan kommuner och landsting, vårdnivåer och vårdgivare behöver också vidareutvecklas för att i högre utsträckning undvika splittrade insatser. Den psykiska ohälsan och problemen inom psykiatrin har uppmärksammats mycket . Dessa frågor finns inte med i den här motionen, utan vår politik för den psykiatriska hälso- och sjukvården redovisas i en särskild motion. De allt kortare vårdtiderna på sjukhusen är ett tecken på den medicinska utvecklingens fortskridande. har ansvaret för att vårda alltfler svårt sjuka personer med stora omvårdnadsbehov överförts till kommunernas och de anhörigas vård och omsorg. Inom sjukvården bedrivs ett viktigt arbete för att förbättra kvaliteten. De kvalitetsregister som förbättrar möjligheterna till utvärdering och utveckling är en betydelsefull del i det arbetet. Ett öppnare förhållningssätt till de nationella kvalitetsregistren har inneburit att det skapats förutsättningar för att redovisa sjukvårdens kvalitet på ett bättre sätt. Parallellt med detta ser vi också indikationer på att kvaliteten faktiskt förbättrats. Var står svensk sjukvård ? Man kan konstatera att det förekommer en hel del överdrifter. Det finns t.ex. inget som helst belägg för att mer konkurrens och privat ägande skulle utveckla sjukvården. Tvärtom visar all forskning att den offentligt drivna och styrda vården är effektiv. Svensk sjukvård låter sig inte tecknas i de svartvita termer som en del vill göra gällande. Svensk sjukvård rymmer såväl stora fördelar som problem. Sjukvården kan inte lösa alla hälsoproblem. Det krävs ett rättvisare och mer jämställt samhälle för att minska skillnaderna i hälsa och förbättra hälsan överlag. Grunden för en god hälsa är en ekonomisk politik som motverkar klyftor. I arbetet med att utveckla sjukvården måste vi vara försiktiga med att utvidga sjukvårdens sjukdomsbegrepp alltför mycket. Risken är att sjukvården medikaliserar samhällsproblem. Användandet av antidepressiva mediciner kan ibland vara ett exempel på det. De gör stor nytta vid depressioner, men det är problematiskt om de skrivs ut för symptom som t.ex. beror på dålig arbetsmiljö. Vi vet för lite om kvinnors hälsa eftersom mannen varit, och är, den rådande inom läkarvetenskapen. För inte så länge sedan sågs t.ex. fibromyalgi som en trivial åkomma eller kanske snarare som en kvinnlig egenskap än ett symptom på ohälsa. Först började man diskutera avsaknaden av ett jämställdhetsperspektiv inom vård och behandling och började kräva könsuppdelad statistik. finns stora kunskapsluckor när det gäller kvinnors hälsa. Förutom kunskapsskillnader finns det även skillnader i hur könen behandlas inom vården. Fler kvinnor än män upplever att de inte blir trodda, att de blir missförstådda och får vänta på utredningar för diagnos inom framför allt primärvården och psykiatrin. Kvinnor och män bemöts också olika inom akutsjukvården. Det gäller såväl behandling som diagnostisering. Vid ambulansutryckningar får män oftare än kvinnor bedömningen högsta prioritet enligt en kartläggning av ambulanssjukvården i , och . Det finns ett stort behov av en mer systematisk könsuppdelad statistik för att synliggöra könsrelaterade problem inom vården. Det behövs metodutveckling för att kartlägga könsskillnader vad gäller vårdresurser och resultat. Ett genusperspektiv borde integreras i all forskning, utbildning och utveckling och det borde forskas mer om kvinnors sjukdomar och villkor i vården. En nationell handlingsplan för jämställdhet i vård och omsorg bör därför tas fram där dessa frågor behandlas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det behövs mer kunskap och statistik om kön i hälso- och sjukvården. Men finns det också ett behov av att verkställa de förslag som ändå kommit på området. har t.ex. tagit fram ett antal rapporter som har förslag som skulle kunna leda jämställdhetsarbetet vidare. Därför föreslår vi att det införs en jämställdhetsenhet på . Enheten ska arbeta med uppföljning av tillgänglighetsfrågor och prioriteringsfrågor och särskilt se till att dessa områden har könsuppdelad statistik. Enheten ska också analysera statistiken och lämna förslag på åtgärder. För detta ändamål bör tillföras . Pengar för detta ändamål förslås i motion för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (So450). 632000 jobb i hälso- och sjukvården Antalet anställda inom landstingen var totalt 2006. Det innebar en avsevärd minskning jämfört med . Den största delen av den minskningen består av olika huvudmannaskapsförändringar. Om man korrigerar för den typen av ändringar kvarstår en nettominskning av personal med 54800 månadsavlönade . Antalet heltidsanställningar ökade på bekostnad av deltidsanställningarna. Det är svårt att avgöra i vilken grad som detta kompenserar för minskningen i månadsavlönade, men det kompenserar inte fullt ut för den minskning i personal som genomförts netto. Antal månadsavlönade inom landstingens hälso- och sjukvård per verksamhetsområde 2006 Övrig hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården skulle avsevärt kunna förbättra kvaliteten med mer personal. Vi ser bland annat följande behov: Mer personal inom primärvården. Vi ser gärna att nya yrkesgrupper rekryteras till primärvården. De traditionella yrkesgrupperna som distriktssköterskor, allmänläkare och undersköterskor behöver kompletteras med nya yrkesgrupper som t.ex. geriatriker, kiropraktorer, psykologer och kuratorer. Vår målsättning är en utvecklad och utvidgad primärvård nära medborgarna och med teamet i centrum. För det krävs mer personal. De långa köerna inom den specialiserade somatiska vården utgör ett välkänt problem. För att förbättra tillgängligheten och korta köerna krävs mer personal. Det krävs naturligtvis sjukvårdspersonal, men eftersom det är brist på dessa yrkesgrupper är det inte realistiskt att tro att dessa kommer att stå för någon större del av personalförstärkningen. Därför är det prioriterat att också anställa läkarsekreterare och annan personal för att minska pappersarbete och byråkrati för den medicinskt kunniga personalen. Sjukvården behöver stärka sina omvårdnadsresurser. Detta för att kunna ge ett bättre bemötande, men även för att undvika att skriva ut patienterna alltför tidigt och lassa över ansvaret på kommuner och anhöriga. Den snäva tolkningen av vilka som är utskrivningsklara behöver bli mer flexibel. För detta krävs fler vårdplatser och mer personal. Bristerna inom den psykiatriska vården är väl belagda bland annat i slutbetänkande. är i stort positivt till utredningens förslag vilka bland annat innebär en utbyggd organisation inom psykiatrin som förstås kräver mer personal. har föreslagit en omfattande tandvårdsreform med syfte att få fler att gå till tandläkaren. Med de kraftigt minskade patientavgifter som vi föreslår kommer fler människor att gå oftare till tandläkaren. Därför behöver den landstingsdrivna folktandvården byggas ut. Sammantaget gör vi bedömningen att personalen inom landstingens hälso- och sjukvård skulle behöva öka med . Det innebär en ökning med ungefär 32000 månadsanställda. Detta är en del av den satsning på 200000 nya jobb i den offentliga sektorn som vill genomföra. Förslaget presenteras i sin helhet i vår budgetmotion Fi276. 7Behoven går före vinsten fanns det i en allmän uppslutning kring idén om en sjukvård i offentlig regi, styrd av patienternas behov. anser att konkurrensutsättningen av vård och omsorg som följt har varit problematisk ur ett ideologiskt hänseende, men även konsekvenserna för själva verksamheterna har varit bekymmersamma. Det går inte att jämföra sjukvården med bilverkstäder på det sätt som vissa borgerliga politiker gör. Därför bör konsekvenserna av den genomförda konkurrensutsättningen utvärderas ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den borgerliga regeringen har avskaffat regleringen av vinst i sjukhusvården (den så kallade stopplagen), detta eftersom man säger sig eftersträva mångfald i vården. Det var emellertid redan med den tidigare regeringen fullt möjligt för ideella organisationer att driva sjukhus utan vinstintresse. Det som regeringen vurmar för är i stället rent och skärt vinstintresse i sjukvården. Den vill genom lagändringen släppa fram multinationella vårdbolag som inte driver sjukvård av omsorg av patienterna utan av omsorg om aktieägarnas plånböcker. Lagen om offentlig upphandling innebär som bekant att den vård som lagts ut på entreprenad måste upphandlas med jämna mellanrum. Det är ingen självklarhet att en entreprenör får fortsätta att utföra vården. Kommersiella vårdbolag kan därmed hota de ideella vårdgivare vars drivkrafter ofta står i motsättning till ekonomisk och marknadskrafter. Motståndet mot vinst i vården är ett försvar av de ideella vårdgivarna som riskerar att förlora budgivningarna och ätas upp av de stora vårdbolagen. Vinstintresse i sjukvården inför en drivkraft att behandla de mest lönsamma diagnoserna och att på olika sätt utnyttja ersättningssystemet så att man maximerar sin vinst. Sådana prioriteringar kan mycket väl stå i motsättning till de medicinska behoven av behandling. Vinstintresset riskerar därför att slå sönder den av antagna prioriteringsordningen där de med de största medicinska behoven får gå före. Det är de medicinska behoven som ska styra vården, inte vinstintresset. Regeringen påstår att regleringen av vinst i sjukhusvården var en inskränkning av näringsfriheten. Men sjukvård är inte som vilken näring som helst på en fri marknad. Patienterna beter sig inte som andra konsumenter som väljer och jämför mellan olika varor och tjänster. I stället är de helt beroende av hur sjukvården bedömer deras vårdbehov. Ett alternativ till att upphandla hela verksamheter som diskuteras alltmer är kundvalsmodeller. Detta skapar emellertid ett incitament för de kommersiella vårdbolagen att specialisera sig på de åkommor som har bäst marginaler. Man plockar russinen ur kakan. Resultatet blir att landstingsvården och de ideella vårdgivarna får ta hand om de patienter som kostar mest och är mest komplicerade. De med störst vårdbehov får minst resurser. I värsta fall tvingar konkurrensen från de kommersiella vårdbolagen även de ideella företagen och landstingen att börja agera på ett liknande sätt för att klara den egna ekonomin. Den borgerliga sjukvårdspolitikens senaste innovation går ut på att alla ska ha rätt att utmana offentlig verksamhet. Denna så kallade utmaningsrätt lever än så länge i ett juridiskt vakuum och omgärdas av stor osäkerhet. Det enda man kan vara säker på med ett sådant system är att ingen verksamhet går säker! Det är inte svårt att föreställa sig hur oerhört kortsiktig, byråkratisk och svårhanterlig den borgerliga sjukvården kommer att bli. Ett av huvudskälen som regeringen anförde för att avskaffa stopplagen är att det skulle bidra till en mer effektiv hälso- och sjukvård. Regeringens tilltro till marknadens saliggörande egenskaper ter sig efter de senaste årens erfarenheter som ganska naiva. Det är uppenbart att marknadsmekanismer knappast garanterar låga priser. Det är också uppenbart att kostnadseffektivitet i ett kommersiellt vårdbolag ofta innebär mindre personal och stressigare arbetstempo. I har man en stor andel privata vinstgivande sjukhus. sjukvård är mer än dubbelt så dyr som den svenska (se t.ex. WHO:s World Health Report 2005) som kvalitén generellt sett inte är bättre. Om man studerar indikatorer på folkhälsan som livslängd och barnadödlighet ser man tvärtom att ligger före. Professor emeritus vid har studerat vinstintressets effekter på den amerikanska sjukvården under mer än två decennier. I ett tal till den kanadensiska motsvarigheten till socialutskottet konstaterar han att om man jämför hälso- och sjukvården i regioner som domineras av vinstdrivna sjukhus med regioner som domineras av non-profit- sjukhus så är sjukvårdkostnaderna per capita betydligt högre i de regioner som domineras av vinstdrivna sjukhus. Själva vinstintresset bidrar alltså till dyra sjukvård, inte endast det vansinniga systemet med försäkringsfinansierad sjukvård. Professor slår också fast att när du studerar jämförbara tjänster inom vård och omsorg är det tydligt att non-profit-vårdgivarna ger en bättre vård än de kommersiella. Genom regeringens politik kommer mer skattepengar att användas till annat än vård. måste skattepengarna också räcka till den svällande byråkratin, till ständiga omförhandlingar av komplicerade vårdavtal, till vinst åt vårdbolagen och till marknadsföring. , rektor vid och , prorektor vid konstaterar i en debattartikel i att privata vårdgivare vare sig är intresserade av att ta emot studenter eller delta i forskningsprojekt genom att samla in data och prover från patienter. Regeringens agerande kan därför hota både forskning och utbildning inom hälso- och sjukvårdens område. Högeralliansen lovade i valrörelsen mycket tydligt att sjukvården skulle fortsätta att vara offentligt finansierad. Men genom att avskaffa stopplagen har man öppnat för mer av försäkringslösningar inom sjukvården. I promemorian om driftsformer för sjukhus skriver man: Privata sjukvårdsförsäkringar kan emellertid fungera som ett komplement till den offentliga finansieringen och i vissa fall avlasta den offentliga vården. Låt oss hoppas att regeringen inte slår in på en amerikansk väg där vi får gräddfiler för dem som har pengar att gå före i kön till olika behandlingar. Professor kritik mot den kommersiella vården i är förödande: No health care system in the industrialized world is as heavily commercialized as ours, and none is as expensive, inefficient, and inequitable or as unpopular. Det är sorgligt att det är den vägen som den borgerliga regeringen har slagit in på. Av dessa skäl bör den så kallade stopplagen om driftsformer i sjukhusvården återinföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill gå vidare med en mer omfattande stopplag mot vinst i sjukvården. De större enheterna inom primärvården, vårdcentraler och närsjukhus, bör kunna omfattas av en sådan reglering. En ny reglering i hälso- och sjukvårdslagen bör införas så att större enheter inom primärvården skyddas från vinstintresse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8En mer tillgänglig vård Vården skall vara tillgänglig för alla som behöver den, när de behöver den. Det måste vara lätt att komma fram per telefon eller e-post när man söker kontakt. Alla har inte samma förutsättningar att kontakta vården och därför krävs det särskilda åtgärder som underlättar för dem som har det svårast. Primärvården måste hitta former för dem som inte passar in på grund av t.ex. funktionshinder. En tillgänglig vård för dem ställer krav på att sjukvården hittar former som fungerar för denna grupp patienter och att de bemöts med respekt. Det måste finnas jourtider för dem som är i behov av en snabb behandling även när det inte handlar om allvarliga eller livshotande tillstånd. Dessa tider skall anpassas efter medborgarnas behov. Det innebär att det skall finnas tider även efter kontorstid. Landstingen har ett stort ansvar för att göra hälso- och sjukvården tillgänglig för alla. Information om sjukvården måste finnas på olika språk och göras tillgänglig för funktionshindrade. Särskilda lösningar krävs för dem som kan ha svårt att passa tider eller upplever det som obehagligt att bli uttittade i väntrummet etc. Det behövs särskilda vårdcentraler för hemlösa och psykiskt funktionshindrade som ofta har svårt med den ordinarie primärvården. Sjukvården är inte vilken serviceorganisation som helst och resurserna inom vården är begränsade. Arbetet med att öka tillgängligheten får inte innebära att sjukvården prioriterar att åtgärda relativt lättbotade krämpor framför att behandla långvariga och komplicerade sjukdomar. Det finns en risk för att sjukvården i första hand tillgodoser resursstarka gruppers behov av behandling av enklare krämpor framför att tillgodose större sjukvårdsbehov hos människor som befinner sig i en utsatt situation och har svårt att själva ta initiativ till den vård de behöver. Äldre kvinnor och män som vårdas inom akutsjukvården har sedan ädelreformens genomförande allt kortare vårdtider, trots att behoven av vård ofta är fortsatt stora. De äldre bedöms allt snabbare vara s.k. utskrivningsklara, varefter kommun och primärvård övertar ansvaret. Som en direkt följd av detta har kommunala korttidsboenden utvecklats till avdelningar med avancerad sjukvård. För många äldre blir den snabba utskrivningen orsaken till ett nytt akutbesök. I proposition 2002/03:20 om samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet beslutades det bl.a. om att ersätta begreppet medicinskt färdigbehandlad samt stärka ansvarsfördelningen när det gäller äldre med behov av insatser från båda huvudmännen. Trots att syftet med propositionen var att förbättra kvaliteten i omhändertagandet och vårdplaneringen för äldre tycks det fortfarande råda stora brister i omhändertagandet av de äldre i akutsjukvården. Studier visar att många äldre avlider efter att de skrivits ut från sjukhuset, och inte sällan har den äldre varit i behov av ytterligare inläggning på sjukhuset i den ändå så korta mellanperioden mellan utskrivning och livets slut. Detta är inte värdigt för den äldre och dennas närmaste. bör därför ges i uppdrag att särskilt analysera akutsjukvården och den nationella vårdgarantins påverkan i relation till patienter . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns också anledning att vara vaksam på skillnader i tillgången till vård mellan invandrade samt de nationella minoriteterna och personer som är födda i . Det finns en del rapporter som tyder på sådana skillnader. SBU rapporterar t.ex. att bland dem som har fått hjärtinfarkt är det färre av dem som är utlandsfödda som får rätt läkemedel än svenska medborgare. FN-rapportören har skarpt kritiserat hur sköter sjukvården för bland annat samer och asylsökande. Kunskapen om samers hälsa brister kraftigt och asylsökande nekas den mänskliga rättigheten att erhålla medicinsk vård utan diskriminering. Även (SOU 2006:78) påpekar att personer med invandrarbakgrund diskrimineras på olika sätt inom den svenska sjukvården. Det finns internationell forskning som lyfter fram ojämlikhet i både tillgång och kvalitet i vården för olika medborgargrupper. Bristen på kritiska studier som identifierar ojämlik tillgång och diskriminerande behandling av andrafierade/rasifierade grupper (t.ex. invandrade och nationella minoriteter) inom den svenska sjukvården är dock påtaglig. Både och SBU framhåller vikten av ytterligare studier för att se om svensk sjukvård lever upp till hälso- och sjukvårdslagens krav om jämlik vård. Därför bör ges i uppdrag att undersöka skillnader i hälso- och sjukvårdens tillgänglighet och kvalitet för invandrade och de nationella minoriteterna. bör också komma med förslag på åtgärder för att garantera en jämlik vård även för dessa grupper. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har i lyft frågan om att säkerställa en jämlik förlossningsvård i hela landet. Den oro som funnits över tillgången till förlossningsvård har funnits i såväl glesbygd som storstad. Orsakerna har dock varit divergerande. En av de mest långdragna processerna har varit BB som är ett bra exempel på faran med att inte se hela vårdkedjan. När BB i lades ned och verksamheten koncentrerades till startade en intensiv debatt om förlossningsverksamhet i glesbygd. har i den diskussionen med kraft verkat för att frågan om BB i måste lösas men att det inte uteslutande kan handla om att öppna eller stänga en förlossningsverksamhet. Vi menar därför att förlossningsverksamheten och mödravården måste utgå ifrån principer som tillgänglighet, närhet och trygghet. Dagens sjukvård organiseras i gamla, nedärvda former där vården alltför ofta utgår från själva huset i stället för patienternas behov. När vården behöver omorganiseras diskuteras ofta huset eller den geografiska platsen i stället för vårdens innehåll. Det innebär att ett stort antal patienter får åka till städer och tätorter för att träffa specialister i stället för att ett mindre antal specialister åker till primärvårdscentraler nära patienterna en eller . Framtidens hälso- och sjukvård skall tillgodose patientens behov av närhet och krav på kvalitet. Knivskarpa organisatoriska gränser bör suddas ut så att den enskilde patienten inte påverkas av uppdelningen mellan sjukhusvård, primärvård och omvårdnad.