mot · GV02So241 · 2007-10-01 00:00:00 — Att ohälsan är ett stort problem är väl känt och ett flertal rapporter och studier som belyser detta har lagts fram. har tillsammans med Socialdemokraterna och bedrivit ett intensivt arbete för att minska ohälsan på olika nivåer under den förra mandatperioden. Kunskapen är god om vilka sjukdomar som dominerar bland de sjukskrivna. Det är värk och problem med och det är psykisk ohälsa. En stor andel av dem som söker sjukvård har psykiska symtom. Därför anser att det är bra att fler psykologer numera anställs inom primärvården. Men deras kunskap och kompetens tas inte tillvara fullt ut inom sjukskrivningsprocessen. Vi har föreslagit att ett projekt ska startas i syfte att ge sjukgymnaster rätt att sjukskriva patienter. Ett projekt bör initieras med möjlighet för psykologer att ansvara för sjukskrivningarna av patienter med psykiska symtom. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den rättspsykiatriska vården har varnat för att man kommer hamna i en mycket besvärlig situation. Det saknas utbildade rättspsykiatriker i sådan omfattning att det kan bli svårigheter att utbilda nya eftersom de som ska utbildas kommer att sakna handledare. De rättspsykiatriker som är verksamma har en hög medelålder, varför åtgärder måste vidtas tämligen omgående. En utredning om rättspsykiatrisk vård som avslutades har förslag som ytterligare ökar behovet av rättspsykiatriker. Där finns förslag som är bra och viktiga, men som också kräver resurser. För att utredningens förslag ska kunna genomföras krävs att utbildningen av rättspsykiatriker startar snabbt. Mot bakgrund av att fler dömda personer har psykisk sjukdom, att medelåldern är hög bland rättspsykiatrikerna samt att nya uppgifter kommer att åläggas dem, bör förberedelser vidtas omgående så att fler studerande stimuleras till att välja rättspsykiatri som specialitet. Vad som ovan anförts om utbildning av rättspsykiatriker bör som sin mening ge regeringen till känna. I samband med psykiatrireformens genomförande 199495 inleddes försöksverksamhet med personligt ombud. Verksamheten har organiserats på olika sätt i landet. Vissa personliga ombud har organiserats som fristående till huvudmännen via brukarorganisationer. Andra har organiserats av kommun och/eller landsting. lämnade en rapport om personligt ombuds-verksamheten i fyra verksamheter lokaliserade till , och , Mångfaldens mekanismer. I rapporten skriver att trots den begränsade verksamheten så har den givit stor effekt för de klienter som berörs. En orsak till detta tros vara det respektfulla förhållandet mellan klient och ombud. Ombuden har både en stark professionell roll och ett starkt personligt engagemang. Ett hot finns mot verksamheten trots de goda effekterna och det är bristen på lagstiftning som slår vakt om verksamheten. I vissa kommuner anses reformen vara underfinansierad och därmed en belastning. tar i sin rapport upp vilka mänskliga och ekonomiska vinster verksamheten eventuellt har. Personligt ombud är en verksamhet som genom de positiva hälsoeffekterna för klienterna innebär minskat lidande och minskat behov av slutenvård, vilket samhällsekonomiskt bör vara eftersträvansvärt. nya uppföljning av verksamheterna presenterades 2005 och visade på ett mycket lyckat resultat. Kvaliteten och stödet har varit mycket bra för den enskilda och underlättat kontakten med vårdgivare och myndigheter. I förlängningen har det lett till en ökad livskvalitet. Vi menar att detta var ett förväntat resultat då vi vet att psykiskt långtidssjuka har ett stort behov av kontinuitet och begränsat antal kontakter. Trots det lyckosamma med personligt ombudsverksamheten för den enskilda och samhället finns det en reell risk att kommuner och landsting i en ekonomiskt trängd situation inte prioriterar verksamhet med personligt ombud. Därför finns det skäl att avsätta resurser så att rätten till personligt ombud för psykiskt långtidssjuka kan skrivas in i socialtjänstlagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.