mot · GV02Ub566 · 2007-10-05 00:00:00 — Det ska vara möjligt för en elev att lägga ned mer tid och få mer stöd i ett ämne där man ligger långt bort från målen, än i ett ämne där man har mycket goda förutsättningar att nå ett riktigt bra studieresultat. Detta övervägande bör göras av eleven tillsammans med läraren, inte av regeringen. Dagens skolsystem utgår från att barn mognar och utvecklas i samma takt. Men barn mognar i olika takt, pojkar ofta senare än flickor. Därför måste skolstarten vara mer individanpassad och flexibel. Vissa barn är mogna att börja med skolarbetet . Andra är kanske inte mogna förrän och behöver mer tid att få leka av sig innan allvaret börjar och de kan koncentrera sig . Det ska vara barnens utvecklingsnivå som är avgörande för när de ska börja skolan, inte den fysiska åldern. Därför bör det införas en möjlighet till skolstart vid olika åldrar, en mer individuellt anpassad skolstart. finns möjlighet att börja vid sex eller ålder. anser att denna valfrihet bör utsträckas till för att öka möjligheten till individanpassning. Vi tycker också att barn bör ha möjlighet att börja skolan vid både vår- och höstterminernas början. anser att regeringen bör se över hur man kan främja den pedagogiska mångfalden i skolan och om en möjlig väg kan vara att inrätta en utvecklingsfond till stöd för pedagogisk utveckling i skolan. Det bör vara en fond som är tillgänglig för både friskolor och kommunala skolor med syfte att underlätta utveckling och prövning av nya pedagogiska vägar och undervisningsmetoder. Ända sedan fristående skolor blivit en etablerad del av det svenska skolväsendet har en het och ideologiserad debatt pågått om huruvida fristående skolor skall finnas, om de enbart skall vara ett komplement till den offentliga skolan eller om dem helt skall förbjudas. För har denna debatt varit avslutad , och vi iakttar med en viss förvåning att debatten fortfarande pågår i andra partier. Fristående skolor är en etablerad del av det svenska skolväsendet. I och med den långtgående inlemningen av fristående skolor i det svenska skolväsendet, den mest långtgående i hela världen, har placerat sig på en första plats i världen när det gäller pedagogisk mångfald och öppenhet. Att vi dessutom har kombinerat detta med att avskaffa privatskolor som finansieras via elevavgifter och har öppnat fristående skolor för alla elever är unikt i världen. Detta är en konstruktion som vi i borde vara mycket mer stolta över och som vi kan marknadsföra över hela världen. Därutöver kan vi se att de fristående skolorna ofta har inneburit en vitamininjektion för de kommunala skolorna, som har kommit igång med ett pedagogiskt förändrings- och förnyelsearbete som i många fall får olika fristående skolor att framstå som konservativa och förändringsobenägna. Detta samspel och interaktion mellan skolor med olika huvudmän i gör det pedagogiska landskapet både unikt och spännande på ett sätt som är unikt i världen. Ett mycket tydligt exempel är den sammanställning av forskarrapporter som publicerades av (Friskolor och framtiden segregation, kostnader och effektivitet, red. , 2007) där man bl.a. sammanställt fem olika vetenskapliga jämförelser av hur friskolor påverkar betygsresultaten i kommunala skolor. Alla fem undersökningarna visar tydligt att förekomsten av fristående skolor i en kommun höjer betygsresultatet i de kommunala skolorna. Det är ett tydligt och mycket intressant exempel av den positiva interaktionen mellan olika skolformer. Även segregationsproblematiken är mycket intressant ur denna vinkel, och möjligheten att välja en annan grundskola än den du är basplacerad i, eller fristående, har öppnat stora möjligheter att bryta den stora boendesegregation som vi har i . Frågan om fristående skolor handlar inte om vi skall ha fristående skolor eller ej utan snarare hur vi skapar ett så enhetligt regelverk som möjligt för såväl fristående som kommunala skolor som bevarar de fria utvecklingsmöjligheter som fristående skolor har och skapar samma möjligheter för de kommunala skolorna. 5.12Inför möjlighet till vite nu Det svenska utbildningsväsendet är starkt styrt genom lagar och förordningar. Trots detta förekommer missförhållanden på skolor runtom i landet. Miljö-partiet tror inte att en stark centralstyrning av skolan garanterar en bra skola. Ovan har vi föreslagit en rad åtgärder för att öka skolornas handlingsutrymme, och det är förslag som vi är övertygade om leder till en högre kvalitet i utbildningen. som vi ger skolorna ökad frihet vill vi att tillsynen skärps. Som ett led i detta vill vi att en möjlighet för att förelägga vite införs. Vite ska kunna bli aktuellt om allvarliga brister upptäcks i verksamheten och dessa brister inte åtgärdats trots påpekande. finns inga reella sanktioner för att tillgripa om en skola missköter sitt åtagande. Den enda möjligheten som finns är att regeringen kan gå in och tvångsförvalta en skola. Det har aldrig hänt, och kommer antagligen aldrig att hända, eftersom det innebär ett mycket stort ingrepp i det kommunala självstyret från statens sida. Vi tycker att det är lika viktigt att elever som går i en skola får en bra utbildning som att de som går i fristående skolor får det. Därför vill vi införa möjligheten till vitesföreläggande för såväl kommunala som fristående skolor. För fristående skolor ser verkligheten annorlunda ut än för de kommunala skolorna. Om en friskola uppvisar allvarliga brister i verksamheten, och dessa brister inte åtgärdas efter påpekande av , kan skolan få sitt tillstånd att bedriva skolan återkallat, och därmed tvingas att stänga. Detta har också skett i ett flertal fall. Införande av möjligheten till vitesföreläggande skulle skapa bättre förutsättningar för friskolorna att verka på ett bra och innovativt sätt. Icke åtgärdade brister kan då följas av vite, vilket ger huvudmannen ytterligare en chans att åtgärda problemen innan skolan stängs och eleverna står på gatan, som man tvingas ta de ekonomiskt kännbara konsekvenserna. anser att offentliga och fristående huvudmän bör verka under så lika villkor som möjligt. Det är inte rimligt att en skola får stänga för en viss förseelse medan en annan endast får ett påpekande för samma förseelse. Sanktionerna bör vara så lika som möjligt för olika huvudmän. På initiativ av och de borgerliga partierna gav regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag till ett vitessystem för skolväsendet. Vi ser fram emot att detta uppdrag verkställs. Verkligheten har visat att det behövs. 6Ge eleverna ökad makt Skolan har som uppgift att bidra till att fostra demokratiska individer med respekt för medmänniskor och deras olikheter. Ändå är det demokratiska inslaget i skolorna starkt begränsat. Skolan är till för eleverna, och självklart ska de ha inflytande över den. För att förbättra förutsättningarna för ökad demokrati inom skolan anser att varje skola ska ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. 6.2Elev- och föräldrainflytande i skolan har det funnits en försöksverksamhet med lokala styrelser i grund- och gymnasieskolor med föräldramajoritet i samt elevmajoritet i gymnasieskolan. Regeringen valde att inte längre förlänga denna försöksverksamhet. I höstbudgeten 2007 föreslår regeringen emellertid att försöksverksamheten för lokala styrelser med föräldramajoritet får fortsätta i avvaktan på en proposition från regeringens sida. Från sida ser vi det som mycket angeläget att permanenta såväl försöksverksamheten med lokala styrelser med föräldramajoritet men även att lokala styrelser med elevmajoritet permanentas. Dessa sistnämnda styrelser som regeringen avskaffade har fungerat ytterst väl i försöksverksamheten och i många kommunala gymnasieskolor aktivt bidragit till bättre skolmiljöer, mer aktivt ansvarstagande från elevernas sida och en konkret demokratiskola för eleverna. Att ta på sig ansvaret att ingå i en majoritet av de lokala styrelseledamöterna och tillsammans med rektor och lärare styra skolan är oslagbart när det gäller att lära sig att se skolans helhet och komplexitet. Från många av försöksskolorna har det vittnats om hur eleverna växt med uppgiften och tydligt levt sig in i att ta ansvar för helheten med ett ofta bättre studieresultat som följd. Det är en demokratiskola när den fungerar som bäst. 6.3Utbildning för elev- respektive föräldrarepresentanter I samband med att man utser ombud till de lokala styrelserna från föräldrar och elever blir det mycket tydligt att det även behövs utbildningsinsatser för att lära sig hantverket. Både föräldrar och elever måste få en rimlig chans att lära sig grundläggande fakta om hur det svenska utbildningsväsendet fungerar och var vilka beslut tas. Regeringens, , de statliga myndigheternas och kommunernas roll behöver förklaras och exemplifieras. I samband med att verksamheten permanentas, som föreslås i denna motion, bör få i uppdrag att ta fram riktlinjer för en sådan utbildning. 6.4Stöd för att ta igen Det ska vara självklart att elever ges möjlighet till arbete med elevinflytande. Eleverna ska därför ha rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning som de missat när de varit frånvarande för arbete med elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete eller liknande. Tyvärr är det inte så på alla skolor, och vi vill därför se en ändring i skollagen som garanterar detta. Elevernas möjligheter att arbeta med elevinflytande ska motsvara de som gäller på en arbetsplats. 6.5Engagemang är en merit Att arbeta med elevinflytande tar tid och kraft. anser att elever som tar ansvar för sin och sina medelevers situation utför ett enormt viktigt arbete och att de därför bör uppmuntras. Därför anser att skollagen bör ändras så att det ska framgå av en elevs slutbetyg om denne varit engagerad i sådan aktivitet. 6.6Rätt att överklaga åtgärdsprogram Elever som har svårigheter i skolarbetet har rätt att få extra stöd i skolan. Enligt skollagens 5 kap. 4 § ska en elev ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst ska ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret. behöver ett särskilt åtgärdsprogram utformas. Detta utformas av skolpersonalen i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare. Åtgärdsprogrammen utgör viktiga verktyg för det pedagogiska arbetet i skolan. De fungerar som uppföljnings- och utvärderingsinstrument och skapar pedagogiska diskussioner. Åtgärdsprogrammen bidrar också till att tydliggöra ansvarsfördelningen i arbetet med barnen, både i relationen mellan hem och skola och mellan olika befattningshavare inom och utom skolan. En undersökning som genomförde 2003 indikerar att många som har rätt till åtgärdsprogram inte har fått något. Uppskattningsvis av eleverna som får särskilt stöd saknar åtgärdsprogram.3 I rapporten konstateras också att en femtedel av de elever som bedömts vara i behov av särskilt stöd inte får någon extra hjälp. Elevernas rättssäkerhet måste stärkas genom att möjlighet till överklagan av åtgärdsprogram införs. Eleverna har enligt lag rätt att få kvalitativt extra stöd, men denna rätt berövas dem alltför ofta. För är det enormt viktigt att dessa elever, som utgör de som har givits sämst förutsättningar att uppfylla målen för utbildningen, får den hjälp de behöver. Den ständigt ökande skara elever som söker individuella programmet till gymnasiet är ett bevis för att detta inte har fungerat. På initiativ av och de borgerliga partierna gav regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag till hur en rättighet att överklaga åtgärdsprogrammet skulle kunna se ut. Vi ser fram emot att detta uppdrag verkställs. Verkligheten har visat att det behövs. anser att skolan ska tillgodose alla elevers behov. Det ska vara självklart att elevernas etiska ställningstaganden respekteras, och ett etiskt förhållningssätt borde uppmuntras. Önskemål om mat som är vegetarisk eller vegansk ska accepteras utan krav på läkarintyg. Detta gäller naturligtvis även de elever som på grund av religiös övertygelse behöver särskild kost. Detta innebär att man måste se över kompetensen i skolköken. de gröna anser att våra barns och ungdomars livssituation är en av vår tids viktigaste frågor. Vi måste ha en helhetssyn på ohälsan bland elever och lärare. Vi kan inte fokusera enbart på undervisningen i skolan, utan elevernas livssituation och arbetsmiljö måste också förbättras. De vuxnas arbetsmiljö anses vara viktig, och att den är hälsofrämjande är en betydelsefull del i sjukskrivningsdiskussionen. Elevernas arbetsmiljö ses däremot på ett helt annat sätt. I den vuxna miljön är det en självklarhet att arbetsmiljön inte ska präglas av störande ljud, att det finns möjlighet till lugn och ro, att kunna ta en paus emellanåt och att arbetsredskapen är anpassade efter individen. Men elevernas arbetsdag är ofta fylld av oväsen och buller. Skolan är största arbetsplats men har en alltför dålig arbetsmiljö. gäller arbetsmiljölagen för alla elever från och med i skolan. Arbetsmiljön i många skolor är dock fortfarande oacceptabel. Brister i såväl den fysiska som psykiska miljön försvårar för skolan att bedriva en god verksamhet och vittnar om en bristande respekt för de elever och den personal som arbetar där. Arbetsmiljölagen är skriven ur ett fackligt perspektiv och är därför inte anpassad till skolans miljö med demokratiska sammanslutningar som till exempel elevråd. En översyn av arbetsmiljölagen är nödvändig så att den även omfattar ett elevperspektiv. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att bland annat se över hur arbetsmiljölagen kan utvidgas till att omfatta även barn i förskola och fritidshem samt se över elevrepresentanternas befogenheter. vill understryka vikten av att utredningen kommer till resultat som stärker eleverna och deras inflytande över sin arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen ålägger huvudmannen att se till att elevskyddsombud ska ges möjlighet att medverka i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Denna möjlighet är dock begränsad till elever från årskurs sju och uppåt. anser att denna rätt ska införas även för årskurserna 16. Vi anser också att elevskyddsombuden ska ha rätt att kalla in yrkesinspektionen och föreslår att för regeringen tillkännager detta som sin mening. Arbetsmiljön i skolorna präglas alltför ofta av buller. Buller försämrar inlärning och har hälsomässiga konsekvenser i form av höjt blodtryck. Enligt upplever var tredje 10-åring att ljudnivån i klassen är för hög. Länsstyrelserna bör få i uppdrag att inventera hur kommunerna agerar för att leva upp till de nya riktvärdena för att minska bullret i förskolan och skolan och att de nya allmänna råden införlivas. 7.3Vägen till och från skolan Skollagen är otydligt formulerad vad gäller rätten till skolskjuts vid växelvis boende. Det är viktigt att lagen tydliggörs på denna punkt. anser att skolskjuts i skollagen ska föreskrivas som en rättighet för eleven som skall gälla från den adress där eleven är folkbokförd. Möjlighet till skolskjuts vid växelvis boende ska finnas om det inte innebär extra kostnader för kommunen. Det är inte rimligt att en elev ska nekas kliva på en skolbuss som ändå går förbi elevens bostad, enbart för att eleven inte är folkbokförd på den aktuella adressen. Det är enormt viktigt att eleverna kan ta sig till skolan på ett säkert sätt. () har konstaterat att få olyckor inträffar i samband med skolskjuts. De som trots allt inträffar sker vanligen i samband med av- och påstigning. Det är viktigt att se till att busshållsplatser utformas på ett sätt som främjar säkerhet och att gångvägarna fram till hållplatserna är säkra. Även barn som går eller cyklar till skolan utsätts ofta för stor fara. vill därför att Myndigheten för skolutveckling tillsammans med ska få i uppdrag att utforma ett nationellt projekt för säkra skolvägar. Såväl skol- och trafikhuvudmän, bussentreprenörer och polis som föräldrar bör involveras i detta arbete. Allra viktigast är det naturligtvis att barnen är inflytelserika i detta arbete. Hur den yttre miljön runt skolan ser ut är avgörande för elevernas utveckling på många sätt. Miljön måste vara anpassad till barns förutsättningar och behov, och eleverna bör själva ha inflytande över hur den utformas. Ett grundläggande krav är naturligtvis att barnen ska kunna ta sig till skolan och leka i en säker miljö. Det är också viktigt att miljön är befriad från buller och avgaser. Den yttre miljön spelar också en viktig roll för barns lärande och utveckling. Miljön ska vara estetisk, trevlig och inbjudande så att den inspirerar till nyfikenhet och upptäcktslust, liksom till lek och rörelse. Så kallade pedagogiska utemiljöer kan vid genomtänkt planering användas i alla olika ämnen och ge lust och variation åt undervisningen. Det är viktigt att idéer och kunskap om utomhuspedagogik sprids till alla skolor och lärare. Genom att använda skolornas utemiljöer lär sig eleverna vara rädda om naturen och få insikt i ekologin som det leder till mer rörelse under skoldagen och ger en trygghet i närmiljön. 8Skapa ett nytt betygssystem har länge drivit att dagens betygssystem är otidsenligt och bör förändras från grunden. Dagens betyg fungerar mycket dåligt som mätare av kunskap och är dessutom djupt orättvisa. konstaterade att dagens betygssystem inte är likvärdigt och att fullständig likvärdighet inte heller är möjlig med nuvarande betygssystem. Vilket betyg en elev får är beroende av en mängd omständigheter som har alltför lite att göra med om eleven uppfyller kunskapsmålen eller ej. Dagens betyg fungerar även mycket dåligt som pedagogiskt instrument eftersom de säger för lite om vad eleverna kan och vilka utvecklingsmöjligheter de har. En stor del av målen för är relativa och svåra att mäta med traditionella metoder. Svenska grundskoleelever är i internationell jämförelse mycket duktiga på att tänka kritiskt, samarbeta och lösa problem. Trots detta är det de försämrade resultaten i matematik som får uppmärksamhet. Kommuner och Landsting ställer i rapporten skola och barnomsorg sig frågande om betygssystemet över huvud taget är möjligt att tillämpa enligt intentionerna under de förutsättningar som gäller. Lösningen är naturligtvis att dagens system för att bedöma elevers kompetens måste förändras radikalt.4 anser att regeringen bör låta utreda alternativ till dagens betygssystem. Detta nya system skulle kunna vara uppbyggt i tre steg med stegvis ökad konkretionsgrad. bör det vara enbart muntliga utvecklingssamtal i skolår ett till tre. Från skolår fyra tillkommer en skriftlig rapport till eleven och föräldrarna. Under dessa skolår bör den skriftliga rapporten vara övergripande och ge en samlad bild av elevens kunskaper samt mycket tydligt betona utvecklingsmöjligheter. Rapporten bör sedan utvecklas ytterligare från skolår sju med tydligare och mer konkret information uppdelat på de olika ämnena. Rapporten bör vara i tre delar. En del som talar om vad man gjort, en del som talar om vilken kunskap man uppnått i de olika ämnena och en del som blickar framåt och talar om utvecklingsmöjligheter. Omdömena bör vara utformade av de enskilda lärarna efter en mall med relativt styrda frågor för ett rättvist system med lika behandling över landet. Ett system enligt ovan skulle till skillnad från dagens betygssystem på ett bättre och mer seriöst sätt visa på uppnådda kunskaper. Det är ett system som också blickar framåt. Det kommer säkerligen att höja motivationen i minst lika stor grad som dagens betyg. En ytterligare fördel som kan bidra till en mindre stressig situation är att det ej bidrar till tävlan och stress i lika hög grad då det inte alls är så jämförbart mellan elever. Det är dags att skolan skiftar fokus och får eleverna att vilja lära sig för sin egen skull i stället för att fokusera på betygshets. Problemen med fusk blir allt större. är det möjligt för eleverna att hämta färdiga uppsatser och annat direkt från nätet. Avskaffas dagens betygssystem försvinner en stor del av motivet till detta beteende. 8.2Inför en rätt att få betyg omprövade Så länge dagens betygssystem finns kvar ska eleverna självklart ha rätt att få sina betyg omprövade. Betygssättning är myndighetsutövning och bör självklart liksom andra myndighetsbeslut kunna omprövas. Lärarfacken, och sammanslutningen Kommuner och Landsting står enade i kravet om att betyg bör kunna överprövas, vilket också föreslogs i betänkande. Det är en grundläggande fråga om elevernas rättssäkerhet. Skolans elever är inte andra klassens medborgare. Därför anser att regeringen bör få i uppdrag att återkomma till med ett förslag som ger eleverna möjlighet att få sina betyg överklagade. 9Fria individer trygga elever Många elever upplever att de utsätts för ett starkt tryck att leva upp till normer för hur man ska vara. En mängd föreställningar begränsar barnens och ungdomarnas möjligheter att leva som fria individer med möjligheter att förverkliga sig själva och utveckla självförtroende och trygghetskänsla. Skolan är en nyckelaktör i försvaret och utvecklingen av demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Skolan ska verka för jämlikhet oavsett kön, etnicitet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning. Allas lika värde är en grundläggande demokratisk princip som ska ingå i skolans arbete med värdegrund. Detta arbete med jämlikhet måste genomsyra hela skolans verksamhet. vill understryka vikten av att man ser det gemensamma i de olika diskrimineringsgrunderna. Likaväl som det finns en könsmaktsordning som ska synliggöras och motverkas finns det även andra maktordningar som baseras på till exempel etnicitet som leder till brister i jämlikheten. Modersmålsundervisning för barn med utländsk bakgrund är en fråga om rätt till egen identitet och möjligheten att med bibehållen självkänsla och trygghet kunna växa in i det svenska samhället. Undervisningen i modersmål möter flera speciella svårigheter. Eleverna i elevgruppen som har undervisning i ett visst modersmål kommer ofta från flera olika klasser och skolor, det är ofta svårt att finna kompetenta modersmålslärare och det kan vara svårt att samordna scheman på ett praktiskt sätt med undervisning i andra ämnen. Dessa svårigheter får inte leda till att man brister i verksamhetens kvalitet. Alla barn i svensk grundskola ska ha rätt till modersmålsundervisning oavsett hur många som talar modersmålet i kommunen där man bor. Undervisningen ska kunna ske såväl på distans som på plats i hemorten. Internet och andra medier kan spela en viktig roll. begränsas individers möjligheter att utveckla sig själva och sin identitet av normer för hur man förväntas bete sig som pojke eller flicka. anser det vara av stor vikt att man inom skolan kontinuerligt för en diskussion om medvetna och omedvetna skillnader i förhållningssätt gentemot pojkar och flickor och vilka konsekvenser dessa skillnader får. Lärarnas kompetens, förståelse och attityder är av avgörande betydelse för vilka attityder och beteenden som eleverna utvecklar. De bör fungera som föredömen, och det är av stor vikt att deras undervisning och deras handlingar speglar en genuin förståelse för genusproblematiken. Vi vill uppmuntra kommuner och andra huvudmän att erbjuda sina lärare fortbildning i genuskunskap. initierade regeringen ett projekt som gick ut på att utbilda genuspedagoger. Tanken var att lärare i kommunerna skulle få möjlighet att få ta del av en utbildning i genuskunskap och jämställdhet. Kompetensen och kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet skulle höjas genom att dessa personer fungerade som resurspersoner och spred sina kunskaper till kollegor i kommunen. Regeringens målsättning var att det skulle finnas minst en resursperson i genus och jämställdhet i varje kommun. kom dock ett delbetänkande av Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115) där man kunde konstatera att endast drygt hälften av landets kommuner har en utbildad genuspedagog detta trots att utbildningen bekostats av statliga medel. vill understryka behovet av en satsning på genuspedagoger inom skolans ram eftersom kunskap och kompetens är en absolut nödvändighet för att nå ett jämställt samhälle.