ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub482 · 2007-10-04 00:00:00 — Miljöperspektiv i svensk utbildningspolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera miljöperspektiv i svensk utbildningspolitik. En framåtsyftande svensk utbildningspolitik ska ha fokus på lärande och långsiktiga strategier för hur detta ska ske miljövänligt. Många och ofta långa transporter, såväl av människor som av varor tär på den globala miljön. ska därför vara ett föregångsland i att stimulera miljöperspektiv i genomförandet av utbildning. Utbildningspolitikens mål är att ska vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa enligt (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Utbildningspolitiken måste också uppmuntra att genomförandefasen sker på sätt som gagnar en hållbar miljö. Exempelvis kan distansinslag i undervisning bli vanligare och en mångfald alternativ står till buds, som utbildning via webben, via telebild eller 3G-telefoni. Ett mer generellt användande av elektronisk minskar transportbehov och sparar miljön. Miljötänkande och undervisningskvalitet är inte några motsatsord, utan går hand i hand med ett flexibelt lärande. Med statliga forsknings- och utbildningsanslag kan stimulera miljötänkande på olika plan inom såväl barn- som ungdomsutbildning, inom området vuxnas lärande och inom högskoleverksamhet. bör därför ge regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning för att stimulera miljöperspektiv i svensk utbildningspolitik.
mot · GV02Ub485 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av barnmorskor som komplement till skolhälsovården och som stöd i undervisning i sex och samlevnad på högstadiet. Många unga saknar basala kunskaper För några decennier sedan när man ville förbättra tandhälsan hos barn och ungdomar tillskapades resurser för den så kallade flourtanten. Det förbättrade tandhälsan med hjälp av information och rätt insatser i förebyggande syfte. behövs någon som med samma regelbundenhet har sex- och samlevnadsundervisning i skolan. Verkligheten visar att det behöver komma in annan kompetens i skolan som stöd till lärarna i denna uppgift. I dagens informationssamhälle där sex diskuteras i media är det lätt att tro att kunskaperna om sex och samlevnad är i topp. Sanningen är dock en helt annan och många unga saknar, enligt en artikelserie i , basala kunskaper. Det beror dels på bristfällig information men också på att lärarna inte har tillräckligt uppdaterad kompetens på området. som vi lever i ett upplyst samhälle fortsätter könssjukdomar och tonårsaborter att öka i landet och detta är en viktig indikator på att den nuvarande sexualupplysningen inte fungerar. I ökade antalet tonårsaborter i åldersgruppen jämfört med . Preventivmedelsrådgivningen är uppenbarligen inte tillräcklig och många frågor kräver medicinsk utbildning. Undervisning i sex och samlevnad kräver expertkunskap Sex och samlevnad är ett oerhört viktigt skolämne och för att undervisa i ämnet krävs kunskap, förståelse och erfarenhet. Många lärare känner dock att de inte alltid har de kunskaper som krävs för att undervisa i ämnet. När samma lärare som lär eleverna skilja på mossa och lavar börjar tala om samlag, onani och könssjukdomar uppstår lätt en pinsam situation. Att för en elev ställa sina mest intima frågor gällande sex till läraren som man träffar kan därför vara mycket svårt. Genom att låta barnmorskor sköta denna undervisning skulle skolan få tillgång till den expertkunskap som skolans sexualundervisning ofta saknar och dessutom skulle eleverna få tillgång till en utomstående person att ställa känsliga frågor till. Det är fortfarande viktigt att bevara skolsköterskor, skolkuratorer och andra i skolhälsovården. Ungdomsmottagningar har också en viktig roll men barnmorskor skulle därutöver kunna komplettera med sina medicinska kunskaper. Viktigast är att ungdomar tidigt får information på ett kontinuerligt återkommande sätt. Barnmorskorna skulle på ett mycket effektivt sätt komplettera och förstärka det arbete som skolorna och ungdomsmottagningarna gör och väva de två världarna samman. Vi behöver fler åtgärder som samverkar för att främja sexuell hälsa och att låta barnmorskor undervisa i sex och samlevnad på högstadiet är ett viktigt steg på vägen.
mot · GV02Ub487 · 2007-10-05 00:00:00 — Forskning vid fria teologiska högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning vid de fria teologiska högskolorna. finns det tre teologiska högskolor som sedan i början fått statligt stöd i form av stöd för ett visst antal studieplatser. Dessa är Teologiska högskolan i , teologiska högskola samt teologiska högskola. För den statliga högskolan anges i högskolelagen 1 kapitlet 2§ tre uppgifter: utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund, forskning samt samverkan med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. I 1 kapitlet 3§ står det: Verksamheten skall bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning. Forskning vid statliga lärosäten är en viktig del av verksamheten, dels för att kunna upprätthålla lärares kompetens och bibelhålla utbildningens vetenskapliga nivå. Dessa högskolor har även en särställning när det gäller relationen med trossamfund och folkrörelser som på ett unikt sätt kan berika våra kunskaper kring livsåskådning, teologisk livstolkning och mänskliga rättigheter. Det är viktigt att vi slår vakt om de små och folkrörelsebaserade högskolorna när medel skall fördelas i forskningspropositionen. bedrivs forskning främst med medel från huvudmännen, men det är långt ifrån tillräckligt för att man skall kunna driva en vetenskaplig kvalificerad verksamhet. För att på lika villkor kunna bedriva en seriös forskning inom sitt verksamhetsområde, och få en reell möjlighet att konkurrera om forskningsmedel hos statliga forskningsrådet och olika stiftelser, är det viktigt att regeringen uppvärderar forskningen vid de fria teologiska högskolorna. Det finns ett stort behov av fastare forskningsresurser vid de fria teologiska högskolorna, motsvarande de fakultetsanslag som staten tilldelar statliga högskolor och universitet samt större privata högskolor.
mot · GV02Ub488 · 2007-10-05 00:00:00 — Utvärdering av hållbar utveckling inom utbildningsområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av hur perspektivet hållbar utveckling har implementerats i det svenska utbildningssystemet. Vår värld står gemensamt inför stora utmaningar, klimatförändringarna är en. Det är många faktorer med en stor spänningsvidd som påverkar klimatet, och hur vi hanterar dessa förändringar kommer att ha stor betydelse för kommande generationer. står det i den svenska läroplanen för att undervisning skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Hållbar utveckling är ett brett begrepp som innefattar ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet, som präglar samhället i en riktning mot rättvisa, medmänsklighet och miljömässig bärkraft. Inom de högre utbildningarna har det saknats formuleringar i högskolelagen som understryker vikten av att hållbar utveckling genomsyrar all utbildning. I Haagdeklarationen (Baltic 21E) har länderna runt träffat en överenskommelse om att hållbar utveckling skall ingå i ordinarie skolarbete och ligga till grund för det dagliga livet i skolan. 2005 tillkom dock en skrivning i högskolelagen som understryker just detta. I 1 kap. 5§ står det: Högskolorna skall i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Många lärosäten har själva startat utbildningar med inriktning på hållbar utveckling, vilket är mycket positivt. I och med denna förändring i högskolelagen skall de globala hållbarhetsfrågorna ingå som obligatoriska moment i all utbildning i , inte bara i de lägre utbildningarna, utan även i den högre utbildningen vid högskolor och universitet. Det är av största vikt att detta snabbt får en stor genomslagskraft i det svenska utbildningsväsendet. Regeringen bör mot bakgrund av ovan anförda låta utvärdera implementeringen av hållbar utveckling i det svenska utbildningssystemet.
mot · GV02Ub489 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en läkarutbildning vid . råder det stor brist på läkare i . En omfattande rekrytering från andra länder har länge pågått. I budgetpropositionen tillkännagavs att regeringen tillsätter 60 nya platser vid läkarutbildningar runt om i landet. Detta är en satsning som är välbehövlig, men dock inte tillräcklig. För att kunna möta den stora efterfrågan måste fler läkare utbildas, och en ny läkarutbildning skulle med fördel kunna placeras vid . ligger strategiskt i ett område som, tillsammans med och , har mycket låg läkartäthet. är ett exempel på hur läkartätheten stigit efter att läkarutbildningen startades vid . En läkarutbildning vid skulle, förutom att avhjälpa läkarbristen i län, även gynna andra närliggande län så som och . har också utomordentliga förutsättningar att utveckla en modern och innovativ läkarutbildning. Alla inblandade parter arbetar mycket hårt för att detta skall kunna bli verklighet. Landsting och kommuner i regionen har bidragit till att skapa förutsättningar. Stora satsningar har även gjorts för att knyta forskare och lärare till läkarutbildningen med specifik kunskap om de profilområden som planerar att arbeta med. Dessa är bl.a. bassjukvård, klinisk forskning och samtidens hälsa. Läkarutbildningen kommer att kunna utveckla den valda profilen tillsammans med som har en bred kompetens. Sammantaget har utmärkta förutsättningar för att bedriva och utveckla en ny läkarutbildning.
mot · GV02Ub490 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt. Valfrihet och mångfald är lika viktigt inom den högre utbildningen som i . Ett viktigt inslag vid den högre utbildningen som förtar viss valfrihet är att alla sökande inte kan garanteras en plats. Den som ansökt kanske inte kommer in på grund av otillräckliga betyg, vilket i sig kan vara ett viktigt och riktigt urvalskriterium när antalet platser är begränsat. En student bör därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i, utan att först behöva gå en kurs som egentligen inte tillför mer kunskaper. Ett system där den enskilde ges rätt att skriva tentamen på t.ex. A-nivån och med godkända resultat gå vidare till B-nivån, utan att passera antagningssystemet och CSN, sätter kunskapen i centrum. Ett system med en tentamensrätt för alla borde införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. Fördelarna med en s.k. tentamensrätt är för det första att personen i fråga kan få bevis på kunskaper utan att passera ansökningsförfarandet. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna få bevis på dem via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. För det tredje medför en s.k. tentamensrätt utan krav på inskrivning på en viss kurs att en plats ej upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper, således kan platsen gå till någon annan med otillräckliga kunskaper men som behöver platsen bättre. Regeringen bör omgående se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (m)
mot · GV02Ub494 · 2007-10-05 00:00:00 — Förstärk den lagstadgade elevhälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka den lagstadgade elevhälsan med kuratorer, psykologer och skolsköterskor. Allt fler unga flickor och pojkar mår dåligt psykiskt. Ätstörningar, självskadebeteende och ett tilltagande drogmissbruk är en del i denna oroande utveckling. En rapport från (2006) visar att unga kvinnor i åldern som försökt ta sitt liv ökat . Skrämmande nog är självmord den vanligaste dödsorsaken i åldrarna . Statistiken talar sitt tydliga språk. Det finns många som ropar på hjälp och varje självmord är ett oerhört misslyckande för samhället någonstans räckte vi inte till. Alltför länge har samhällets insatser fokuserats på åtgärder när problemet redan är ett faktum. Mer kraft måste läggas på det förebyggande arbetet och på att skapa möjligheter att tidigare och tydligare kunna ingripa och hjälpa ett barn som signalerar att något är fel. Då ökar möjligheterna att förhindra att de blir föremål för psykiatrin. En publicerad rapport från Tänk långsiktigt visar också att det både ur individens och ur samhällets perspektiv är oerhört viktigt med tidiga insatser för att förebygga psykisk ohälsa. Om problemen inte åtgärdas kommer de mänskliga och ekonomiska kostnaderna att bli omfattande. De förebyggande insatserna i skolan för att möta barns och ungdomars problem har minskat. Skolans elevhälsa som ska möta barnet med en hel palett av åtgärder finns tyvärr mer till namn än gagn. Trycket på har ökat. I all synnerhet som barn- och ungdomspsykiatrin dras med stora bemanningsproblem. För att skapa humana och verkningsfulla insatser ska kraftsamlingen därför göras under förskola och tidiga skolår. Även barnavårdscentraler och mödravårdscentraler spelar en viktig roll i det förebyggande arbetet och för att tidigt upptäcka psykisk sjukdom. Elevhälsan i skolan med kuratorer, psykologer och skolsköterskor är nedrustad och måste förstärkas. Samarbetet mellan skolan och barn- och ungdomspsykiatrin måste också utvecklas. Det är nu dags att upprusta elevhälsan. Elevhälsa ska finnas i alla kommuner och elevhälsans existens ska förstärkas i skollagen., detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GV02Ub496 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieskolans treåriga program ska kunna förlängas. De kunskaper och färdigheter som vi lärde under skolåren, under yrkesutbildningen och på högskolan varar inte längre livet ut. På dagens arbetsmarknad krävs i stället. ständigt nya grundläggande färdigheter, kvalifikationer och erfarenheter för att man som individ ska hänga med i arbetet. Brister i färdigheter och fel typ av färdigheter ses av många som ett viktigt skäl till att arbetslösheten är på hög nivå i vissa regioner och för mindre gynnade grupper i samhället. handlar det inte bara om IT-kunskaper, utan också om breda kunskapsområden som alla omfattar flera färdigheter, till exempel att lära sig främmande språk, att förvärva tekniska kunskaper, att kommunicera, prestera och bedöma. Arbetslivets kompetensbehov ställer i sin tur stora krav på det nationella utbildningssystemets förmåga att möta kraven på ett livslångt lärande. Att integrera lärandet på ett fastare sätt in i vuxenlivet är en mycket viktig uppgift liksom att omsätta det livslånga lärandet i praktiken. De personer som av något skäl inte klarat av att förvärva basnivån på grundläggande färdigheter måste erbjudas ständiga tillfällen att göra detta, oavsett hur ofta de misslyckats eller inte tagit emot det som erbjudits. De formella systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning såväl grundläggande och högre utbildning som fortbildning och vuxenutbildning har ansvar för att så långt som möjligt se till att var och en förvärvar, uppdaterar och behåller en viss miniminivå på färdigheterna. Men för att det livslånga lärandet ska vara möjligt måste utbildningssystemen anpassas mer till elevernas/studenternas förutsättningar. En stor grupp gymnasieelever klarar inte av sina studier som står till deras förfogande, vilket för många leder till ofullständiga betyg och därmed ingen gymnasieexamen. Elevers mognad och förmåga till inlärning kan variera betydligt och detta måste vägas in i processen kring det livslånga lärandet, annars riskerar en stor grupp unga människor att ställas utanför arbetsmarknaden och till vidare studier. Mot den bakgrunden anser jag att man bör pröva om gymnasieskolans treåriga program ska kunna förlängas med till att gälla elever mellan och att studiebidrag ska utgå som studierna pågår.
mot · GV02Ub497 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inackorderingstillägg. Inackorderingstillägg kan man få om man på grund av lång restid måste inackordera sig under sin studietid i gymnasieskolan. För att få tillägget krävs att man inte kan gå motsvarande program eller nationella inriktning på hemorten. I reglerna finns dock att om kommunen kan erbjuda en utbildning, men med annan specialinriktning så får man inte inackorderingstillägg. I vårt samhälle har hantverket kommit att bli populärt som framtidsyrke och det finns många olika hantverkslinjer att välja på, exempelvis florist, urmakare, guldsmed etc. Men det är inte möjligt för kommuner att ordna utbildning i alla olika hantverksyrken. Det är naturligtvis oerhört viktigt att morgondagens hantverkare blir skickliga inom sitt yrke och för detta behövs att man får en både kvalitativt och kvantitativt god utbildning. Det innebär att man behöver ägna hela sin studietid åt just den inriktning som man vill arbeta med i sitt kommande yrke. Därför behöver reglerna förändras så att man kan erhålla inackorderingstillägg för just den utbildning man valt, även om delar av den finns i hemkommunen. För de ungdomar som bor i glesbygd blir det i annat fall nästan en omöjlighet att kunna få en önskad utbildning. Det är därför viktigt att regelverket för inackorderingstillägget ses över.
mot · GV02Ub499 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge personer med funktionshinder rätt att uppbära sjuk- eller aktivitetsersättning utan att det fråntar dem rätten till studiemedel från CSN. Utbildning är ett av de mest betydelsefulla instrument som finns för att minska klyftor och skapa likvärdiga villkor mellan människor. Utbildning är centralt för och EU:s mål att göra samhället fullt tillgängligt för alla . För många personer med funktionshinder är folkhögskolestudier ibland den enda vägen in på arbetsmarknaden. Men har möjligheterna till utbildning för personer med funktionshinder minskat radikalt. I finns ett antal folkhögskolor som har speciella resurser för att kunna ta emot och utbilda kursdeltagare med funktionsnedsättningar. Det ingår i folkhögskolans uppdrag att vara öppen för alla. Det är därutöver särskilt uttalat att folkhögskolan ska vara tillgänglig för den som av olika anledningar har svårare än flertalet att delta i samhällsliv, utbildning och kultur. Två förändringar försvårar kraftigt för personer med funktionshinder att delta i folkhögskolestudier. Det handlar dels om de nya ersättningsregler för studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättningar som initierades av förra regeringen, dels om en minskad vilja hos kommuner och landsting att finansiera stöd till personer med funktionshinder. Rehabilitering/utbildning tar tid, och måste få ta tid, om optimala och bestående resultat ska uppnås och får inte motverkas av kortsiktiga ekonomiska beslut. Förlängd studietid är inte ovanligt för personer med förvärvade hjärnskador, men kan för både individ och samhälle ge en betydande vinst. I praktiken åsidosätts både rättssäkerhet och tillgänglighet till samhälle och utbildning för de personer i landet som har en funktionsnedsättning, vilket vi vill uppmärksamma med detta dokument. Regering, riksdag, landsting/regioner, kommuner, försäkringskassor och arbetsförmedlingar har alla ett ansvar för att skapa förutsättningar för ett livslångt lärande och att ge fler möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden för att jobba av sin förmåga.
mot · GV02Ub501 · 2007-10-04 00:00:00 — Hem- och konsumentkunskap i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att uppvärdera hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. pågår en intensiv debatt om mat och hälsa, inte minst gäller det barnens mat och hälsa. Många barn är överviktiga när de börjar skolan och övervikt är en reell välfärdssjukdom. Debatten präglas av idéer och önskemål på vad man kan göra för att förändra inställningen till mat och till motion. Att man måste börja är många överens om, likaså att många familjemönster, vad gäller såväl kost som motion, måste förändras för att barnen ska både börja motionera och äta på ett klokare sätt. I detta arbete har förstås skolan en viktig roll att spela. Det finns undersökningar som visar att många barn väljer att hoppa över både frukosten och skollunchen. Det sätter naturligtvis spår i hälsan och resulterar ofta i sämre arbetsförutsättningar i skolan. Det är inte lätt att vara konsument . Det finns en uppsjö av hel- och halvfabrikat att ta till när tiden för att laga mat inte räcker till. Vad man inte alltid ser är att dessa varor ofta inte är vare sig näringsriktiga eller tillräckligt mättande. Skolämnet hem- och konsumentkunskap är ett av de minsta ämnena i skolan, vilket gör att man riskerar att eleverna inte får den kunskap om näringsriktig och god kost som vore önskvärt. För att vi inte ska få ännu större svårigheter med folkhälsan än vad vi har i vårt samhälle behöver vi uppvärdera vikten av hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. Detta gäller såväl grund- som gymnasieskolan. i (s)
mot · GV02Ub502 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av barnomsorg för barn till föräldralediga eller arbetslösa. Den gemensamt finansierade barnomsorgen ifrågasätts. I flera bakåtsträvande kommuner avstår borgerliga ledningar från att utveckla barnomsorgen. Istället vill man ge en liten peng så att medelklasskvinnor med rika män kan välja att vara hemma än vad föräldraledigheten ger ekonomiskt utrymme för. Jag vill gå en annan väg. Jag vill värna den gemensamma barnomsorgen. Först och främst är barnomsorgen till för barnen för barnens utveckling, socialisation och för att barn ska ha roligt. Men barnomsorgen är också till för föräldrarna för föräldrarnas möjlighet att arbeta, få vara en del i ett socialt sammanhang och ha möjlighet att försörja sig och sina barn. Det är bra för alla barn att få nya sociala kontakter utanför hemmet. Att vara tillsammans med andra barn är viktigt för barnets jag-utveckling. Det lär barn respekt, tolerans och solidaritet. Barnomsorgen ska vara så bra för barnen att föräldrarna inte behöver gå på jobbet och oroa sig över om deras barn får den uppmärksamhet, stimulans och omsorg som de behöver. har alla barn rätt till barnomsorg, men de barn som har föräldrar som är arbetslösa eller föräldralediga med ett mindre syskon har bara rätt att vara i barnomsorgen en begränsad tid. Arbetslöshet är ett trauma för den arbetslöse och för dennes familj. Att dessutom straffa barnen genom att rycka dem ur sitt sammanhang är obegripligt. Barnen behöver kanske ännu mer dagis där de tillsammans med andra barn och vuxna kan ha det roligt även om det är jobbigt hemma. Dessutom förväntas den arbetslöse föräldern vara aktivt arbetssökande och stå till arbetsmarknadens förfogande motsvarande heltid. Att då vara utan barnomsorg underlättar definitivt inte möjligheten att komma tillbaka i arbete. Att få ett syskon är kanske den största förändring som de flesta barn upplever. Över så ska man dela mamma och pappa med någon annan. Någon som skriker och måste bäras . Mamma och pappa är trötta och så fort man vill hitta på något skoj sitter mamma fast i amning och pappa passar på att städa, diska, handla. Att i den här situationen dessutom begränsa barnets tid i barnomsorgen är absurt. Dagis är barnets egen när hemmet är i kaos. Här kan barnet få fortsatt samma rutiner och aktiviteter, som ett barn i förskoleåldern så väl behöver. För barn är det obegripligt varför de ska tas ifrån sina kompisar bara för att mamma eller pappa ska vara med den nya bebisen eller blir arbetslös. Barnomsorgen måste vara tillgänglig för alla. Det ska vara upp till familjen, inte kommunen, att avgöra i vilken utsträckning man vill utnyttja barnomsorgen beroende på hur livs- och familjesituationen ser ut.