ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ391 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera tidnings- och förpackningsinsamlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kostnaderna för tidnings- och förpackningsinsamlingen ska ligga inom lagen för producentansvaret. Trots handeln och industrin har det lagstadgade ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar är det hushållen som betalar den största delen av kostnaderna. Detta och andra brister visar en undersökning som HSB, och och branschorganisationer har genomfört. Producentansvaret är tänkt som ett ekonomiskt styrmedel i syfte att få producenter att miljöanpassa sina produkter så att förbrukningen av resurser minskar och påverkan på miljön minimeras. Ansvaret innefattar även att förpackningar och tidningar samlas in, transporteras bort och tas om hand på ett för miljön godtagbart sätt. Insamlingen ska vara lättillgänglig, ge god service och underlätta för dem som lämnar material för återvinning. I förarbetena till lagen framgår att det är fastighetsnära insamling som avses och ska eftersträvas. Kostnaderna för insamling av förpackningar drabbar boende i flerfamiljshus som är anslutna till fastighetsnära insamling, av samtliga flerfamiljshus. Kostnaden uppgick till i genomsnitt /lägenhet. Av den totala kostnaden på 1,6 miljarder tar boende i flerfamiljshus ca 0,9miljarder. Handeln och industrin, som är bärare av producentansvaret tar 0,7 miljarder, alltså mindre än de boende. Kommunerna betalar i form av bl.a. renhållning. Tar man i beaktande de förpackningar som finns i det vanliga hushållsavfallet står kommunerna för av kostnaderna. Detta innebär att boende i flerfamiljshus får vara med att betala producentens ansvar 3 gånger, som konsument, boende och skattebetalare. Den önskvärda utvecklingen mot mera fastighetsnära insamling leder till att boendesektorn kommer att stå för ännu större andel av kostnaderna än . Då blir principen om producenternas ekonomiska ansvar i stort sett verkningslöst. Många kommuner kan redovisa stora problem med de s.k. återvinningsstationerna. Det är svårt att få samsyn när det gäller placering, kostnaden för iordningställande, dålig städning, långa hämtningsintervaller. Ett skäl till detta torde vara att Förpackning och Tidningsinsamlingen (FTI) inte har tillräckligt mandat från materialbolagen i många frågor. Att man trots brister och ojämn fördelning av kostnaderna ändå når långt när det gäller uppsatta mål, är till stor del fastighetsägarna och de boendes insatser. Här finns ett stort miljöintresse. Detta borde resultera i att FTI stod för kostnaderna även för den fastighetsnära insamlingen. Det är därför nödvändigt att arbeta för att effektivisera tidnings- och förpackningsinsamlingen samt att kostnaderna för denna ska ligga inom lagen för producentansvaret.
mot · GV02MJ392 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att destruering av explosiva varor sker på miljö- och konkurrensmässiga villkor. Svenska företag inom explosivbranschen ligger i framkant på världsmarknaden när det gäller destruering av sprängämnen. Det gäller destruering av såväl militära kasserade sprängämnen som civila sprängmedel. Ett av dessa världsledande företag är Nammo Vingåkersverken, beläget i . Vid Vingåkersverken hanteras i huvudsak explosiva varor såsom bomber, torpeder, grovkalibrig ammunition, minor och finkalibrig ammunition. Företagets framtid är nu pressad och oviss. En orsak till pressen på Nammo i är frågan om order från (). Det är viktigt för att vi fortsätter att ha god kompetens på det aktuella området och höga krav på säkerhet och miljö i samband med upphandling av dessa tjänster, viktigt för det handlar också om många arbetstillfällen. I takt med försvarets omställning uppstår ett stort behov av att ta hand om den uttjänta ammunitionen på ett sätt som visar största miljöhänsyn. Och vi ska ta det ansvaret. Det inkluderar såväl själva avvecklingen som transporter. Vingåkersverken är en anläggning som kan genomföra just denna destruktion med högsta miljöhänsyn och tekniskt kunnande. Företaget har lång erfarenhet och förmåga att ta ansvar för hela processen, från den i förråd lagrade ammunitionen till omvandling och framställan av civila produkter. Hela försvarsmiljöarbete anses ute i världen vara föredömligt och väcker också intresse i bredare grupper eftersom vi lyckas visa att vi kan förena en bra försvarsorganisation med mycket höga miljökrav. Det har gjort att andra länder också vill bidra till miljöarbetet och därför efterfrågar våra erfarenheter. Eftersom våra svenska företag inom explosivbranschen ligger i framkant på världsmarknaden, när det gäller destruering av sprängämnen, behöver vi tillvarata och fortsätta skapa goda förutsättningar i konkurrensen med andra vad gäller säkerhets- och miljöarbetet. Och med hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska skäl är det betydelsefullt att det i finns framgångsrika anläggningar som kan genomföra återvinningen.
mot · GV02MJ393 · 2007-10-03 00:00:00 — Minskat regelkrångel för hållande av grisar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska regelkrånglet för att hålla grisar. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade för året ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För den lille grisen gäller: 30 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 36 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 21 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GV02MJ394 · 2007-10-03 00:00:00 — Minskat regelkrångel för att hålla mjölkkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska regelkrånglet för att hålla mjölkkor. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För att hålla kor gäller det för bonden att leva upp till: 48 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 50 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 20 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GV02MJ395 · 2007-10-03 00:00:00 — Minskat regelkrångel för fårhållning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska regelkrånglet för att hålla får. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För det lilla fåret gäller: 31 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 40 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 23 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GV02MJ397 · 2007-10-04 00:00:00 — Giftiga ormar i hemmet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på generella regelverk för hållande av farliga och giftiga ormar i privathem eller allmänna lokaler. har det blivit alltmer populärt att inneha reptiler av olika slag som husdjur. Denna förändring av husdjur i de svenska hushållen kan i mångt och mycket förklaras av våra öppnare gränser inom EU. Därmed inte sagt att detta är något negativt utan det finns , så långt vi kan se, en rimlig lagstiftning som reglerar införseln. Många arbetar mycket seriöst med sin hobby och gör allt för att sprida kunskap inom området. Det blir alltmer vanligt att man går samman och bildar föreningar på såväl nationell som lokal nivå. Men som inom alla områden finns det företeelser som går över gränsen till vad man ur ett allmänt perspektiv kan uppfatta som acceptabelt. Vissa kommuner har ett totalt ormförbud, andra ger tillstånd till innehav av alla ofarliga ormar men i de flesta kommuner är det helt fritt att inneha ormar, oavsett om ormarna är ofarliga eller farliga. har vi sett flera fall där giftiga ormar inneburit livsfara för människor då de försvunnit från sina burar. I ett uppmärksammat fall i fick ägaren livshotande skador. I försvann senare en orm från sin ägare. Den återfanns senare, men den var borta förorsakade ormen stor rädsla och osäkerhet för människorna i närområdet. Ormägaren hade alla tillstånd som krävdes för att få ha ormen hemma hos sig. Många av de ormar som människor har som husdjur är giftiga, och när människor har dem hemma hos sig kan livsfarliga situationer uppstå, inte bara för den som äger ormen utan även för omgivningen. Därför bör reglerna kring att ha giftiga ormar som husdjur skärpas.
mot · GV02MJ398 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunna kräva ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda åldersgräns för inköp av sällskapsdjur. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundar som lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhället kombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägare och djurplågare. Hur djurägare som missköter sig ska kunna straffas bör därför utredas och en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur vore också önskvärt. Att ta hand om, fostra och ansvara för ett sällskapsdjur som exempelvis hund, katt eller mindre smådjur som kanin kräver dessutom mognad, ekonomiska resurser och ansvarskänsla . Ett ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig bör också införas. Djurplågeri måste beivras kraftfullare i samhället. Ett yngre barn kan inte ensamt utkrävas detta ansvar utan medansvarig vuxen. Därför borde det finnas en åldersgräns för inköp av sällskapsdjur utan medföljande målsman, vilket också bör utredas.
mot · GV02MJ399 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att taggtråd bör fasas ut helt för användning som stängsel också kombinerad med annan stängseltyp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rensa taggtråd ur naturen. Hundägare, ryttare, jägare och viltvårdare, dvs. människor som vistas med djur i naturen, kan vittna om de negativa konsekvenserna av taggtrådsbruk i skog och mark. Både vilda och tama djur drabbas av oerhört plågsamma rivskador om de fastnar och skadas av taggtråd. Taggtråd finner vi både i form av rostig begagnad gammal typ ur bruk, men också som material i gammalmodigt stängsel. Att taggtråd är skadligt för djur i natur är inte heller någon ny ståndpunkt utan något som uppmärksammats av politiker och djurskyddsföreningar . Det är därför hög tid att agera. Två punkter är centrala, dels bör bruket av taggtråd förbjudas helt, dels måste medel tillsättas för att genomföra en sanering av skog och mark från taggtråd. Många hundar, vilda djur, hästar och deras ägare skulle då lättare utan skaderisk kunna vistas i naturen. trädde nya stängselföreskrift ikraft. Denna innebar viss sanering av taggtrådsanvändandet. Under vissa förutsättningar blir det tillåtet att kombinera eltråd och taggtråd, men detta räcker inte utan taggtrådsanvändandet bör fasas ut helt och naturen rensas från dessa föremål. motsätter sig dessutom fortfarande att eltråd och taggtråd monteras på samma stolpe.
mot · GV02MJ400 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till importrestriktioner vad gäller pälsar från djur uppfödda och dödade genom metoder som är förbjudna av djurskyddsskäl i och EU. har förekomsten av importpäls framställd på plågsamt sätt ökat från såväl vilda djur som domesticerade djur som hund och katt. proposition om ny djurskyddslag nämndes att i WTO-förhandlingar skulle driva krav på möjlighet att införa importrestriktioner vad gäller produkter från djur uppfödda och dödade på plågsamt sätt. Detta skulle röra djur som dödats genom grymma metoder som bensax och strypfällor. Således skulle importer av produkter från djur som producerats under sämre djurskydd än vad den svenska djurskyddslagen tillåter kunna stoppas. Mycket litet har hänt på denna front under de som vi haft lagen, vilket bör utredas för att utröna möjligheterna till importrestriktioner. Utöver detta bör även införas en obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning. Detta för att konsumenten ska ges makt att välja bort oetiskt producerade produkter.
mot · GV02MJ401 · 2007-10-04 00:00:00 — Lantbruksdjurs rätt att vara utomhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grisar ska få en lagstadgad rätt att vistas utomhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inga fler dispenser ska tillåtas att delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även tjurar och kalvar ska omfattas av rätten att få gå ute. Ända sedan vår svenska världsberömda, numera avlidna, författarinna drev på genomförandet av djurskyddslagen har den haft brister. Visst har vi världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Lantbrukets djur far ofta illa i vår industriella hantering i form av uppfödning och slakt. Många djur lever hela sitt liv instängda i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Visionen av djur som fick ströva fritt utomhus har inte blivit genomförd. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Nedanstående reformer bör därför införas för att djuren på allvar ska få rätten att vistas utomhus i enlighet med svenska djurskyddslagen på respektive djurområde. Dagens grisar kommer oftast inte utomhus förrän de förs till slakt. Bullriga stora lokaler utan fönster är många grisars vardag. Uppfödningen strider dessutom mot den svenska djurskyddslagen. Grisarna måste på allvar få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. Enligt svenska djurskyddslagstiftningen ska kor släppas ut på bete . Dock finns möjlighet till dispens. Detta gör att av kor aldrig kommer ut. Även inomhus har kor ofta lite utrymme. Tjurar och kalvar omfattas inte av rätten att vistas utomhus. Inga fler dispenser ska delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. Även tjurar och kalvar ska omfattas av denna rätt. Kor ska inte heller tvingas vara uppbundna utan vi bör gå över till lösdrift. Djurskyddslagen måste gälla både i teori och praktik.
mot · GV02MJ402 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda mindre industriell slakt av fjäderfän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över transport och uppfödning av slaktkycklingar i förhållande till djurskyddslagen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 2 och 12§§ djurskyddslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 4 § djurskyddslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framför allt strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer (2 §): att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Detta trots att djurskyddslagens 13 § (SFS 1988:534) skriver att när djur förs till slakt och när de slaktas, ska de skonas från onödigt obehag och lidande. Både transport och uppfödning av slaktkycklingar borde omfattas av djurskyddslagen fullt ut, och regeringen bör se över hur detta ska kunna genomföras. Det borde också vara förbjudet att föda upp djur som genom avel gjorts sjuka. Likaså bör djurskyddslagens fjärde paragraf om djurs rätt till naturligt beteende genomföras för slaktkycklingar. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. () presenterade en veterinärstudie som visade att en stor del av slaktkycklingarna hade rörelseoförmåga (bendefekter). Detta torde klart strida mot djurskyddslagen. Broilerindustrin i är omfattande och omkring 65 miljoner kycklingar dödas . Kycklingarna avlas, matas och göds för att bli mat. Dagens broilerkycklingar beräknas växa dubbelt så snabbt som . Den snabba aveln av slaktkyckling är vår tids största djurskyddsproblem, anser ordföranden i EU:s vetenskapliga kommitté. Bendeffekter, trånga anläggningar med tiotusentals kycklingar och maskinell automatisk slakt där djuren ofta skadas eller är levande när de krokas upp, är vardag. En utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. Broilerproduktionen måste bort.
mot · GV02MJ403 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur ska behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar även djurskyddslagen de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men är inte fria och vilda djur; se även min motion om godsjakten med fåglar. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar ska lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Det finns heller inga lagar för hur djuren ska behandlas. Trots att de inte är vilda, utan befinner sig i fångenskap omfattas de inte av djurskyddslagen. har genom sin avdelning Svenska bedrivit detta djurplågeri. höll man även rävar, vilket upphörde av djurskyddshänsyn. har fördömt denna grymma fritidssysselsättning och de ställer sig principiellt emot en verksamhet där två djur hetsas mot varandra och anser att denna verksamhet inte är förenlig med djurskyddslagen. Stundom skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.
mot · GV02MJ404 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda kastrering av smågrisar utan bedövning. I kastreras ca 1,6 miljoner smågrisar rutinmässigt utan bedövning. Kastreringen utförs för att förhindra att en avvikande lukt, s.k. ornelukt, utvecklas. Ornelukt förekommer endast hos vissa hangrisar och orsakas av förhöjda nivåer i fettet av framför allt två illaluktande substanser, skatol (som produceras av bakterier i tarmen) och androstenon (som syntetiseras i testiklarna). Kastreringen utförs regelmässigt på alla galtar trots att ornelukten endast märks av kött från av alla hangrisar, då köttet upphettas. Kastreringen går till så att grisen fixeras i en anordning så att bakdelen frigörs. Med en skalpell skärs huden igenom ovanför de under huden ytligt liggande testiklarna. Dessa dras ut och skärs loss. Såret sköljs med en desinficeringslösning varefter grisen släpps tillbaka till kullen. Ingreppet kan ta med vana händer. I argumentationen mot att behöva bedöva grisen före ingreppet har angivits att griskultingens skrik och försök att komma undan mer är ett utslag av att den hålls fast än en konsekvens av smärta i samband med ingreppet. Forskning vid bl.a. har visat att detta inte är fallet och att en bedövning före ingreppet innebär mindre smärta för grisen. Fram till att de är gamla är det i tillåtet att kastrera utan bedövning. Samma regel gäller även inom EU, även om flera länder i , exempelvis , , och , regelmässigt ej kastrerar grisar. I har man däremot förbjudit kastrering av smågrisar utan bedövning. Man har också fattat beslut om att ett totalt förbud mot kastrering ska gälla . I en nyligen genomförd undersökning i konstateras att de flesta grisproducenter nu har accepterat förbudet och tycker att den nya ordningen fungerar bra. Många tycker också att det är skönt att slippa kastrera smågrisarna själva, det är ett arbetsmoment som inte har upplevts som speciellt trevligt. Att anlita veterinär för kastreringen innebär en extrakostnad på ca 100norska kronor per kull. En farhåga innan förbudet trädde i kraft var att grisarna skulle kastreras alldeles . Men medelåldern ligger nu vid ingreppet, mer . Det faktum att kastrering av smågris inte förekommer i alla länder, att bedövning före ingreppet är en etablerad teknik i , att forskningen och avelsarbetet har kommit långt i att förebygga ornelukten samt att kastrering utan bedövning är förkastligt ur djurskyddssynpunkt nu gör att det är dags för att förbjuda denna hantering.