ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Fi215 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utforma en strategi för etiska konsumtionsval vid upphandling. Social och etisk märkning har en viktig roll för att informera och göra konsumenter medvetna om globala rättvisefrågor. Föreningen har erhållit statsbidrag för denna opinionsbildning, vilket har givit resultat. Allmänhetens kännedom om Rättvisemärkt ökade också . Konsumtion för global rättvisa med fokus på arbetsförhållanden i globala produktions- och leverantörskedjor bidrar till fokus på mänskliga rättigheter. Initiativet Globalt Ansvar, märkning nationellt och inom EU, riktar sig till svenska företag för att främja arbetet med mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, bekämpande av korruption och en bättre miljö, baserat på principerna i FN:s Global Compact och riktlinjer. Men regeringen kan också öka etiska konsumtionsval genom riktlinjer för upphandling inom . Det är möjligt att ställa både miljömässiga och sociala villkor vid upphandlingar, och därför är det utifrån ett etiskt perspektiv viktigt att dessa möjligheter används. bör föregå med ett gott exempel och utforma en strategi som använder sig av miljömässiga och sociala villkor och som därmed främjar ett mera etiskt val av produkter och tjänster.
mot · GV02Fi220 · 2007-09-28 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling och 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention 94. Den offentliga upphandlingen styrs av regler som har till syfte att det allmänna ska få så bra produkter som möjligt till lägsta möjliga pris, detta för att våra gemensamma skattemedel ska användas så effektivt som möjligt. Men offentlig upphandling kan, och bör, också användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. Denna viktiga möjlighet används i alldeles för liten utsträckning. Eftersom upphandlingen omsätter stora belopp kan den utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det har av domar framgått att EG-regler inte heller hindrar att samhället uppställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Vi anser att bör pröva att i lagen om offentlig upphandling införa den rättighet som ger den fackliga organisationen rätt att delta vid upphandlingstillfället, i enlighet med MBL:s förhandlingsskyldighet. Detta är viktigt eftersom vi kan hitta flera exempel på att personalen fått sämre anställningsvillkor och otryggare anställningsförhållanden som en direkt följd av en offentlig upphandling. Det måste bli en skyldighet för upphandlande part att se till att anbudsgivare och eventuella underentreprenörer tillämpar de löner och andra anställningsvillkor som allmänt gäller för arbetet i branschen och på orten där arbetet ska utföras. Offentlig upphandling ska alltså även innefatta sociala hänsynstaganden. Nio av EU:s medlemsstater har ratificerat konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Detta bör även göra. i (s)
mot · GV02Fi223 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ytterligare åtgärder för att öka användandet av rättvisemärkta produkter. Rättvisemärkt är en etisk och social märkning med fokus på mänskliga rättigheter. När man köper rättvisemärkt bidrar man till en bättre tillvaro för både barn och vuxna i de fattigare delarna av världen. Rättvisemärkt består av en förening och ett bolag. Föreningen har ett tjugotal organisationer som medlemmar. Bolaget utfärdar licenser till svenska företag och ägs av och (). Rättvisemärkt har systerorganisationer i 16 länder i , och . De samarbetar inom () som är det internationella kontrollorganet. För att en produkt skall få bli rättvisemärkt måste ett antal kriterier vara uppfyllda. Arbetare och odlare skall få skäligt betalt, barnarbete tillåts inte, odlingarna skall vara ekologiska, arbetare skall ha rätt att organisera sig, ingen får diskrimineras på grund av kön, hudfärg eller tro och produkterna skall vara av hög kvalitet. I , som har höga ambitioner när det gäller att försöka bidra till en ökad rättvisa runt om i världen, kan man tycka att det borde vara naturligt att alla offentliga verksamheter använde sig av dessa produkter. är det inte alls så. Det är bara att titta på kommunerna. De handlar för totalt . Tyvärr så är det bara en av tio som ställer sociala och etiska krav i linje med Rättvisemärkt. Därmed missar de alltså en enkel möjlighet att bidra till en bättre värld. Det statliga ska givetvis ställa etiska krav när det är möjligt. Det uttryckte kommun- och finansmarknadsminister politiskt sakkunnige, , vid ett seminarium i . Liljeberg framhöll också att om svenska företag börjar ställa etiska krav kan detta innebära en konkurrensfördel när EU nu börjar driva frågan hårdare. Landstingen i har tillsammans med och gått i bräschen för etiska krav i sin upphandling genom att arbeta fram en uppförandekod som då kommer att gälla av . Det händer alltså en hel del positiva saker, och det är inte bara i som utvecklingen är positiv för Rättvisemärkt eller Fairtrade som är den internationella beteckningen. Internationellt ökade försäljningen med . Detta innebär att många fler odlare kan få sälja sina produkter genom Fairtrade och därmed få en bättre livssituation med skäligt betalt och drägliga arbetsförhållanden. 1,4 millioner odlare och anställda får nu del av Fairtrade. Trots denna positiva utveckling är det långt kvar innan Rättvisemärkts vision om en världshandel som grundar sig på respekt för mänskliga rättigheter och som främjar en bättre framtid för människa och miljö är uppnådd. Därför är det viktigt att regeringen tar initiativ för att ytterligare stimulera till ett ökat användande av rättvisemärkta produkter i allmänhet och när det gäller offentliga myndigheter och organisationer i synnerhet.
mot · GV02Fi233 · 2007-09-28 00:00:00 — Kommunernas kostnader för LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förutsättningar för långsiktig planering av kommunernas insatser enligt LSS. En av de viktigaste reformerna inom handikappområdet är införandet av begreppet personlig assistans. Det har gett många funktionshindrade en möjlighet att delta i samhällslivet på ett helt annat sätt . Kommunernas samlade ansvar för att alla som bor i respektive kommun får den hjälp och det stöd var och en behöver när det gäller boendeservice och vård måste naturligtvis även gälla personer med behov enligt LSS. När det gäller finansieringen finns det dock mycket som talar för att det skulle vara bra med ett ännu tydligare gemensamt samhälleligt ansvar än dagens. De stora kostnader som enskilda ärenden för med sig innebär stora ekonomiska påfrestningar för framför allt små kommuner. Ett utjämningssystem där utgångspunkten är respektive kommuns reella kostnader borde därför övervägas. Vi är medvetna om att det pågår ett arbete för att se över delar av lagstiftningen och att det införts ett system som har till syfte att utjämna kostnaderna mellan kommunerna. Trots det vill vi ytterligare uppmärksamma de problem som många kommunföreträdare upplever när det handlar om dessa frågor. Det är viktigt att vi hittar ett system som garanterar kommunerna rimliga planeringsförutsättningar för sin verksamhet. Det är bara då som en i grunden bra reform kan göras ännu bättre. Ett belysande exempel på detta är kommun, en kommun med lite drygt 10 000 invånare och som var plats för läns centrala vårdhem för psykiskt utvecklingsstörda, som inför starten av årets budgetarbete fick beskedet att man skulle räkna med att få betala 200 000 till utjämningssystemet men som fått beskedet att man kan räkna med ett bidrag på fyra miljoner. Det är naturligtvis orimligt att ha ett utjämningssystem som verkar fungera som ett lotteri utan någon som helst möjlighet att få vetskap om resultatet i förväg.
mot · GV02Fi238 · 2007-09-28 00:00:00 — Interkommunala avtal för avfallsbolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur upphävandet av olagliga konsortialavtal kan påskyndas och hur sanktionsmöjligheten kan styrkas vid brott mot lagen om offentlig upphandling (). finns det 14 interkommunalt ägda avfallsbolag. Närmare 100 av landets kommuner är delägare i ett interkommunalt avfallsbolag. Bolagen styrs till största delen av konsortialavtal mellan ägarkommunerna. Avtalen sträcker sig ofta . Efter en granskning av avtalen har det framkommit att samtliga innehåller leveransförpliktelser. Det vill säga att kommunerna i avtalen förbinder sig att leverera avfall till de gemensamt ägda bolagen. Avfallsbehandlingen är en tjänst som ska upphandlas enligt lagen om offentlig upphandling () om den utförs av annan juridisk person än kommunen. Delägarkommunerna i interkommunalt ägda avfallsbolag bryter därför mot lagen när de skriver in leveransförpliktelser i konsortialavtalen. 11 av avtalen har dessutom skapats eller förlängts efter införandet av . Trots att infördes har fortfarande inga sanktioner införts mot delägarkommunerna i interkommunala avfallsbolag. Utbrett brott mot inom avfallssektorn är skadligt för konkurrensen och mångfalden. Konsortialavtalen hindrar nya företag att komma in på marknaden, vilket i sin tur bidrar till höjda kostnader och bromsar upp utvecklingen av nya miljötekniska lösningar. När närmare en tredjedel av landets kommuner bryter mot i konsortialavtal, bör regeringen reagera. Regeringen bör återkomma med förslag till hur upphävandet av olagliga konsortialavtal kan påskyndas och hur sanktionsmöjligheten kan styrkas vid brott mot .
mot · GV02Fi239 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt. Den offentliga sektorn behöver bli bättre på att öppna upp sig för konkurrens. Inte minst små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras och att de befintliga företagen inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det finns exempel på kommunala verkstäder, tryckerier och gymanläggningar som finansierade med skattebetalarnas pengar konkurrerar med det privata näringslivet i sina kommuner. på skrev i nyhetsbrevet från bland annat följande: Den offentliga upphandlingen i omsätter runt , av BNP. En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna. Eftersom en betydande del av denna omfattande offentliga upphandling sker inom kommuner och landsting är det är ett stort samhällsproblem att just kommuner och landsting alltför ofta med hjälp av allas våra skattepengar konkurrerar ut företag. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet. I princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan ju läggas ut på entreprenad. Det är därför dags att öppna upp den offentliga upphandlingen. Ett led i detta arbete är att införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor rätt att tvinga fram en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Den som utmanar måste kunna visa att man har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga än den egna verksamheten ska kommunen eller vara skyldig att anta budet.
mot · GV02Fi242 · 2007-09-26 00:00:00 — Lika villkor för entreprenader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för entreprenader. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan vara baserat på ett helt annat löneläge och ett annat säkerhetstänkande. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. Därför bör i bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandlig hänsyn tas till om villkoren för de anställda ligger i nivå med den bransch som upphandlingen berör. Detta bör gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner som arbetsmiljö.
mot · GV02Fi243 · 2007-09-28 00:00:00 — Fackligt inflytande vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att de fackliga organisationernas inflytande och insyn i upphandlingsprocessen stärks. har det skett en accelererande utveckling där upphandling används som ett instrument för att konkurrensutsätta offentlig tjänsteproduktion och andra verksamheter. Tillämpning och regelverk för upphandling måste fungera på ett sådant sätt att det vidmakthåller och främjar sociala förbättringar i samhället. Insynen och det fackliga inflytandet i upphandlingsprocessen är otillräckligt. Medbestämmandelagen och lagen om offentlig upphandling ger inte de fackliga organisationerna tillräcklig insyn och påverkansmöjligheter vid upphandlingar. Professor vid har jämfört svensk och dansk tillämpning av EU:s upphandlingsdirektiv. Hon konstaterar att ålagt sig en mängd restriktioner som inte följer av EU-lagstiftningen. I krävs att företag som ska komma i fråga för offentlig upphandling ska tillämpa kollektivavtalsenliga villkor. Och professor konstaterar i en expertutredning för att inte har utnyttjat EU-lagstiftningens möjligheter till skydd för arbetstagaren vid offentlig upphandling. Alltför ofta innebär en upphandling oacceptabla konsekvenser för de anställda i form av sämre arbetsmiljö, dåliga anställningsvillkor och sämre anställningstrygghet. Offentlig upphandling måste kunna ske både affärsmässigt och med villkoren att leverantörer och eventuella underentreprenörer tillämpar de löne- och anställningsvillkor som allmänt gäller för branschen på den ort där arbetet ska utföras.
mot · GV02Fi244 · 2007-09-28 00:00:00 — Ändring av ägardirektiv till AP-fonderna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av ägardirektiv till AP-fonderna. Bonus- och optionsprogrammen för företagsledningarna inom det svenska näringslivet har nått extrema höjder, och värdet av bonusprogrammen påstås ha fördubblats till 100 miljarder på bara . Bonusprogrammens nytta för företagens utveckling och effektivitet har inte kunnats beläggas av den ekonomiska forskningen. har krävt att programmen ska innebära ett risktagande för dem som deltar, att bolagen ska redovisa hur programmen skapat ett värde för aktieägarna och att resultatet ska jämföras med konkurrenterna. Detta är högst rimliga krav. När det gäller de gemensamt ägda AP-fonderna är det viktigt att staten agerar som en god förebild, både i sin egen verksamhet och som placerare. Därför bör det inom AP-fonderna inte finnas några kravlösa bonusavtal som förekommer inom näringslivet. Som ägare och placerare skall AP-fonderna verka för hög avkastning och effektivitet och bör därför i konsekvensens namn agera mot kravlösa bonus- och optionsprogram. Det är viktigt att ägardirektivens inriktning mot effektivitet och avkastning tolkas så att AP-fonderna på företagens bolagsstämmor bestämt motsätter sig kravlösa bonus- och optionsprogram. i (s)
mot · GV02Fi245 · 2007-09-28 00:00:00 — Ändring av lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av lagen om offentlig upphandling. De jagas som tjänstehjon och saknar rätt att lämna sitt arbete. I de mörka och trånga fabrikerna är de bundna vid en tillvaro i nöd, men där föds också deras ljusa drömmar om en annan stad, ett annat liv. Citatet är hämtat ur Vävarnas barn av , den del i Stockholmssviten som omfattar tiden 17491779. Citatet kan överföras till vår nutid, till dagens , och där arbetsförhållandena påminner om . Tv har återkommande i reportage visat en grym exploatering av människoliv och natur; giftutsläpp och barnarbetare som misshandlas. De visar en tillverkningsprocess där arbetare vadar i giftiga ångor och syror som fräter ned fingrar och allvarligt skadar lungorna eller står med bara fötter och ben i färgblandningar. Människor är slit- och slängvaror som med sina liv betalar västvärldens konsumtion av billiga kläder. Och skadorna förs vidare genom gifter som finns kvar i plaggen. Vad gör vi i den rika industrialiserade västvärlden för att hejda den gigantiska utsugningen av människoliv och natur för att kunna köpa billiga kläder? Intresset att göra något verkar svagt eller obefintligt. Tv-inslagen om de grymma förhållandena väcker knappt eller ingen reaktion. Vilket ansvar har t.ex. FN:s organisationer, EU eller uppköparna världen över, offentliga såväl som privata? Vi står inför ett gigantiskt problem. Kontinenters behov av kläder står och faller med rovdrift på människor och natur i de länder där de produceras. Vi kan reagera och agera som konsumenter, enskilt och tillsammans i våra organisationer. Men långsiktiga och varaktiga lösningar måste bygga på samverkan mellan ansvariga och berörda på alla nivåer, lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. i internationella sammanhang inom FN och EU måste aktivt driva krav på åtgärder för nödvändiga förändringar i den globala textilindustrin. Det är också nödvändigt att här hemma göra en översyn av lagen om offentlig upphandling så att krav om förbud mot barnarbete och om mänskliga arbetsförhållanden kan ställas.
mot · GV02Fö201 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att se över reglerna för försäkringar vid naturkatastrofer. Stabila trygghets- och försäkringssystem är viktiga för ett fungerande samhälle. De klimatförändringar som sker skapar självklart oro, och allt ska göras för att förhindra och stoppa dem. Men tyvärr kommer vi nog att få se många naturkatastrofer framöver även i . Översvämningar, stormar, jordskred, skogsbränder är bara några exempel som kan drabba såväl samhället som den enskilde mycket hårt. Det har vi sett ett flertal exempel på bara . har en lång tradition av försäkringar mot naturkatastrofer. gjordes en ny översyn av regelverket, och det nu gällande systemet lades fast. I den utredning som föregick förändringen ingick parter från branschen. I tas en avgift ut på på alla objekt som försäkras mot brand. Detta görs för att täcka kostnader som kan uppstå vid en naturkatastrof. Avgiften förs till en fond som administreras och beslutas av de norska försäkringsbolagen gemensamt genom en gemensamt tillsatt styrelse. Avgiften fastställs av styrelsen och ska täcka administrationskostnader och de belopp som betalas ut. Fonden ska inte gå med vinst utan enbart täcka sina egna kostnader. Alla bolag som säljer brandförsäkringar i har som obligatorium att ingå i fonden. Det finns vissa situationer, exempelvis frost som förstör skörd, där försäkringen inte gäller. Försäkringsbolagen själva kan naturligtvis även försäkra sådana objekt, men då får det enskilda bolaget bära den risken själv. Mer information kan till exempel fås på . Även den avsätter pengar i en fond för naturkatastrofer för de objekt som inte kan brandförsäkras, exempelvis broar och vägar. Detta skapar likvärdiga beslut om ersättning i hela landet, och som medborgare kan man känna en viss trygghet. anser att även behöver ett liknande system. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts som ska ha till uppgift att se över de regelverk som gäller i syfte att skapa ett liknande system som i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Fö203 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler kvinnor inom Försvarsmakten. Alla partier är överens om att det behövs fler kvinnor inom Försvarsmakten. Om politik inte bara skall handla om vackra ord vid lämpliga tillfällen måste ord och handling gå ihop. Det behövs fler kvinnor i det svenska försvaret, speciellt med tanke på den nya inriktningen med stor tonvikt på internationella insatser. Alliansregeringen bör utarbeta förslag för att antalet kvinnor skall öka inom Försvarsmakten för att se till att talet om jämställdhet inom Försvarsmakten omsätts i praktiken för att fler kvinnor skall kunna göra värnplikt för att försvarsbeslutet skall bli förenligt med målet om en ökning av andelen kvinnor som genomgår officersutbildning.
mot · GV02Fö204 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att ersätta den allmänna värnplikten med ett yrkesförsvar. En årskull flickor och pojkar utgör ca 100000, men färre än 10000 kommer att göra värnplikten. Begreppet allmän värnplikt är inte längre relevant. För att locka fler unga män och kvinnor att genomföra den militära utbildningen höjdes dagersättningen . För egen del har jag länge ansett att det är dags att på allvar överväga om vi inte borde ha ett yrkesförsvar i stället för en försvarsmakt baserad på allmän värnplikt. Frågan om ett yrkesförsvar tycks numera finnas på dagordningen, vilket gläder mig. Jag anser att en sådan omläggning från ett värnpliktsförsvar till ett yrkesförsvar skall ske helt öppet. Det skall ske som ett resultat av en öppen debatt och ett klart riksdagsbeslut i frågan.
mot · GV02Fö205 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Försvarsmakten i uppdrag att inom ramen perspektivstudier redovisa konsekvenserna för Försvarsmakten av en svensk Natoanslutning. En svensk anslutning till försvarsalliansen är inte dagsaktuell. Ett beslut om anslutning bör ske genom en blocköverskridande parlamentarisk överenskommelse och med folklig förankring. En anslutning bör också ske i nära samråd med . Försvarsmaktens perspektivstudier belyser omvärldstrender och dess konsekvenser för grundläggande försvarsplanering perspektiv. Givet att vår omvärldsmiljö kan förändras relativt snabbt finns det anledning att arbeta med breda infallsvinklar i dessa studier. Det finns därför anledning att från ett myndighetsperspektiv, inom ramen för dessa studier, även belysa vilka konsekvenser en svensk anslutning till Nato skulle få för Försvarsmaktens utformning för att uppnå de av regering och riksdag fastställda försvarspolitiska målsättningarna.
mot · GV02Fö206 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av sjöbevakningscentral i . Det finns sex sjöbevakningscentraler i , vars uppgifter är reglerade enligt särskilda instruktioner. En av dessa centraler är placerad i och den har sitt bevakningsområde från Ålandsförträngningen i söder upp till svensk-finska gränsen i norr. Det är en sträcka på . Sjöbevakningscentralen i är samlokaliserad med Region och armén (hemvärnet). Dessutom är centralen ledningsplats för den intressanta PPNN, provskjutningsplats Nedre . Därtill är det marinens nordligaste hamn och den enda norr om . Värt att nämna är också att centralens värnpliktiga under vissa förutsättningar kan delta i polisens insatsstyrka, som brukar utgå från . Sjöbevakningscentralen är betydelsefull för en regional samverkan och det är viktigt att beakta. Därför bör man inte bara se på centralens grundläggande arbetsuppgifter utan se på den samverkan som finns mellan andra verksamheter i området. finns det ett förslag om att lägga ned centralen i och flytta dess verksamhet till . Med tanke på de det långa avståndet från upp till svensk-finska gränsen vid är det enligt vår mening orimligt att en sådan lång sträcka ska vara helt utan en sjöbevakningscentral. Det har dessutom inte framtagits någon samhällsekonomisk analys av vilka effekter en sådan nedläggning och flytt kommer att innebära. Detta bör ges regeringen till känna. pågår det också ett internt arbete om hur man ska samordna all informationsverksamhet inom Försvarsmakten. Det är därför mycket anmärkningsvärt att förslag läggs fram om att lägga ned sjöbevakningscentralen i innan man har en helhetsbild av hur informationsverksamheten skall se ut.