mot · GV02A348 · 2007-10-04 00:00:00 — Regeringen har genomfört stora nedskärningar på , vilket innebär risk för försämringar av det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det är helt orimligt med så stora neddragningar, i synnerhet som jämfört med de nordiska grannländerna redan satsar väsentligt mindre på arbetsmiljöarbete. Vi ökar därför anslagen till . Vi ökar också anslagen till de regionala skyddsombuden, som fyller en viktig funktion i arbetsmiljöarbetet i synnerhet på mindre arbetsplatser. Vi återinför också de medel som betalats ut till annat arbetsmiljöutbildning och bevakning av vad som händer i EU. Arbetsmiljöforskningen drabbades av ett stort avbräck när lades ned. Vi var emot nedläggningen och måste nu tyvärr konstatera att regeringen inte ens satsar några särskilda pengar för arbetslivsforskning under andra huvudmän. värnar om arbetslivsforskningen och anser att det måste skapas ett nytt slags centrum för arbetslivsforskningen. Tills vidare väljer vi att avsätta medel till arbetslivsforskning som FAS och förfogar över. Volymen på anslagen ökar successivt över åren 20082010. avvisar större delen av regeringens anslag till Särskilda jämställdhetsåtgärder. Vi påpekade redan i förra årets budget att kontot har karaktären av alibi för regeringens brist på jämställdhetspolitik. Enligt regeringens egen utsago har endast en tiondel av de pengar som avsattes använts. Inte heller i årets budgetproposition förmår regeringen konkretisera vad pengarna ska användas till. menar att detta sätt att hantera jämställdhetspolitiken är djupt oansvarigt. De medel avsätter på detta konto är avsedda för tidsbegränsade jämställdhetsprojekt. I övrigt ska jämställdhetspolitiken självklart genomsyra hela politiken och konkreta satsningar göras på respektive utgiftsområde. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) I och med budgetpropositionen minskar regeringen anslaget till () med 2007, 2008 och 2009. Enligt motiveringen är det ett led i regeringens åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Regeringens nedskärningar på AV innebär att den centrala och regionala tillsynen samt möjligheterna till förebyggande arbete genom regelutveckling minskar. Av dagens 800 medarbetare på AV måste nästan 225 tjänster avvecklas. Trots att lyckats förhållandevis bra med arbetsmiljöarbetet finns det fortfarande stora problem. dör 5060 personer i arbetet. Ännu fler människor dör av arbetsrelaterade orsaker, utan att komma med i statistiken. Mörkertalet är stort, men AV uppskattar att det för del kan handla om drygt 3000 arbetsrelaterade dödsfall . Det är således fler som dör av arbetsrelaterade orsaker än som dör i trafiken. AV:s utredningar visar att de rapporterade dödsfallen hade kunnat undvikas om gällande regler följts. De anmälda arbetsskadorna har minskat men ligger fortfarande på en hög nivå. Enligt AV:s rapport 2007:2 om arbetsskador 2005 framgår det att 117000 arbetsskador anmäldes 2005. Huvuddelen av de anmälda skadorna var arbetsplatsolyckor. 33000 av dessa arbetsplatsolyckor, eller , medförde sjukfrånvaro. Av de rapporterade arbetsskadorna 2005 stod arbetssjukdomar för . Den vanligaste arbetssjukdomen är belastningsskador till följd av tunga lyft samt ensidiga och ansträngande arbetsställningar. Enligt AV:s rapport om arbetsskador 2005 är antalet arbetsolyckor med dödlig utgång 2,5 gånger högre inom EU-15 jämfört med . Även när det gäller arbetsolyckor med fler än ligger betydligt lägre än genomsnittet för EU-15. har AV fått en resursökning och kunnat anställa fler arbetsmiljöinspektörer. Studier visar att det finns ett samband mellan antalet inspektörer och arbetsmiljöns positiva utveckling. Regeringens nedskärningar riskerar därför att bromsa den positiva utvecklingen och i stället leda till ökad sjukfrånvaro och fler olyckor. Syftet med arbetsmiljölagen är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. Det krävs enligt lagen ett systematiskt arbete för att uppfylla dessa mål. AV bedriver tillsyn så att arbetsmiljölagen efterlevs. För att tillsynen ska vara verkningsfull krävs vissa volymer på tillsynen. rekommenderar en arbetsmiljöinspektör per 10000 anställda. Det skulle innebära 400 arbetsmiljöinspektörer för del. För att uppnå denna nivå måste vi få ytterligare 80 arbetsmiljöinspektörer. Enligt AV borde dock ha samma ambition som med en arbetsmiljöinspektör per 6000 anställda, vilket förutsätter ytterligare 190 inspektörer. Om regeringen fullföljer sina nedskärningar kommer tillsyn däremot att vara långt under den nivå som är normal för länder med motsvarande levnadsstandard. Regeringens arbetsmarknadspolitik kan dessutom försvåra arbetet för friska arbetsplatser ytterligare. Med sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen pressas lönerna ned , och rädslan för omställning ökar. Det drabbar såväl arbetslösa som löntagare. Med fler privatiseringar och småföretag som ska slå sig in på välfärdsmarknaden riskerar kollektivavtalens omfattning att minska och arbetsmiljötillsynen att bli för kostsam. Alltfler visstidsanställningar ökar stressen och tystar ned arbetsplatserna. Med fler löntagare som ska jobba med hushållsnära tjänster omöjliggörs tillsynen eftersom arbetsmiljölagen inte omfattar arbete i hushåll. Regeringens politik förstärker de tendenser som redan finns till uppdelning av arbetskraften i ett A- och ett B-lag. Kvinnor, ungdomar, utlandsfödda och kortutbildade kommer att få än sämre möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden på lika villkor. Det kommer att försvåra arbetet för ett hälsosamt arbetsliv. Arbetet för friska arbetsplatser är avgörande för samhällsekonomin och för löntagarnas ställning i arbetslivet. Vi har sett konsekvenserna av nedskärningarna i form av ökad ohälsa, och än orkar av löntagarna inte jobba fram till pensionen. Enligt AV:s undersökningar anser av arbetstagarna och arbetsgivarna att inspektionerna är relevanta och ger effekt. Arbetsgivarnas administrativa kostnader för arbetsmiljöarbete beräknas uppgå till eller och arbetsplats. Då räknas inte vinsterna för utebliven sjukfrånvaro in. Arbetsmiljöarbetet utgör således ingen belastning för arbetsgivarna eller samhällsekonomin; tvärtom är friska arbetsplatser avgörande för en positiv utveckling. Sammantaget tillför vi 2008 till anslaget 23:1 jämfört med regeringens förslag. Regeringens avveckling av () innebär en förskingring av kunskaper och resurser. har bedrivit en värdefull forskning inom områden som hälsa och ohälsa i arbetslivet, arbetsmarknad och sysselsättning, arbetsrätt, arbetets organisering, ergonomi och belastning, fysikaliska och kemiska hälsorisker, integration och mångfald samt utvecklingsprocesser i arbetslivet. Utan denna forskning kommer inte minst att ha betydligt sämre underlag för sitt fortsatta arbete. Efter nedläggningen av har arbetsmiljöforskningen hamnat i strykklass. Regeringen skriver följande i budgetpropositionen för utgiftsområde 14 på sidan 27: Kunskapsbildning, bl. a. genom forskning och utveckling, samt spridning av kunskaper och resultat av kunskapsbildningen behövs för att kunna följa och analysera arbetslivets utveckling och utforma den nödvändiga politiken samt för att förstärka arbetsplatsernas förmåga att hantera arbetslivsfrågorna i praktiken. Det är därför viktigt att kunskapsbildningen inom arbetslivet kan ha en fortsatt stark ställning och att resultaten kan tillgodogöras i den praktiska verksamheten. Spridningen av kunskaper liksom utbildning i arbetsmiljö är medel för att öka medvetenheten hos arbetsgivare och arbetstagare om arbetsvillkorens betydelse för såväl trygghet, hälsa och säkerhet som verksamheternas resultat och utveckling. Vi kan bara instämma i regeringens resonemang, och avser därför till skillnad från regeringen att avsätta resurser för arbetslivsforskning även . anser att det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden. Vi återställer volymerna som fanns före nedläggningen. Vi börjar med en stegvis upptrappning 2008 och tilldelar FAS för främst fria forskningsmedel och för främst tillämpad forskning. Utökningen med och 2010 med fördelas mer specificerat i kommande budgetar. Den utredning som sitter ska komma med förslag till eventuellt nytt system för forskningsfinansieringen (dir. 2007:102). Enligt är det viktigt att resurser till arbetsmiljö- och arbetslivsforskning säkras samt att det finns ett som kan bidraga till att resultatet av forskningen kommer till praktisk tillämpning. Årliga sammanfattningar av och trendrapporter om utvecklingen i arbetslivet utifrån aktuell forskning är viktiga. Vi avvisar större delen av regeringens anslag till särskilda jämställdhetsåtgärder. Regeringen skriver löst i sin budgetproposition att deras anslag på området ska omfatta bland annat satsningar på forskning om kvinnors hälsa, samt en handlingsplan för att minska våldet mot kvinnor. Vidare beskriver regeringen att det inom anslaget ryms beräknade medel för en handlingsplan mot prostitution och människohandel m.m. anser att regeringen genom denna vagt specificerade pott kompenserar sig för bristen på konkreta jämställdhetspolitiska förslag. Enligt regeringens egen utsago har endast en tiondel av de pengar som avsattes använts. Inte heller i årets budgetproposition förmår regeringen konkretisera vad pengarna ska användas till. menar att detta sätt att hantera jämställdhetspolitiken är djupt oansvarigt. De medel avsätter på detta konto är avsedda för tidsbegränsade jämställdhetsprojekt. I övrigt ska jämställdhetspolitiken självklart genomsyra hela politiken och konkreta satsningar göras på respektive utgiftsområde. Vi gör i stället på ett flertal andra utgiftsområden omfattande satsningar, bland annat på att höja kvinnors löner, anslag till genusforskning, inrättandet av en som ska utreda mord på kvinnor, fortbildning om sexualiserat våld och sexualbrott inom rättsväsendet och , ett nationellt resurscentrum för prostituerade kvinnor, ett omfattande skyddspaket för våldsutsatta kvinnor och barn m.m. Anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder är i vårt förslag i huvudsak medel till särskilda jämställdhetsprojekt som inte ryms inom ramen för det särskilda anslaget för kvinnors organisering under utgiftsområde 17. Bidragen till sådana projekt ska hanteras av Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. Sammantaget föreslår en minskning av anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder med 377miljoner kronor 2008. I och med budgetpropositionen avskaffade regeringen anslaget Särskilda utbildningsinsatser. Anslaget administrerades av och var medel riktade till arbetsmarknadens parter för funktionsutbildning, styrelseutbildning och allmänna informationsinsatser på arbetslivsområdet samt viss EU-bevakning. Funktionsutbildningen har framför allt handlat om arbetsmiljöutbildning för fackliga förtroendevalda. Att avskaffa dessa medel innebär ytterligare försvagning av det viktiga arbetsmiljöarbetet. återför därför detta anslag. Sammantaget föreslår att anslaget Särskilda utbildningsinsatser återinrättas och ökas med 70miljoner kronor 2008.