ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02K400 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmän flaggdag på . Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar utfärdades och innehåller endast en förteckning över de . Förordningen har aldrig ändrats. Vi återkommer här med en motion där vi föreslår en ändring genom att också blir allmän flaggdag. har sin bakgrund i den franske utrikesministern lanserande av förslaget om att och kol- och stålindustri skulle underställas en gemensam överstatlig myndighet (Schumanplanen). Detta skedde den 9maj 1950. förslag ledde till bildandet av Kol- och stålgemenskapen, som blev första steget i skapandet av EG. För att högtidlighålla detta beslutade europeiska stats- och regeringschefer att skulle firas som . Flera länder inom EU har valt att lyfta fram gemenskapstanken genom att flagga under . Självklart borde Europatanken genomsyra alla länder som är med i EU. Därför bör enligt vår uppfattning vara allmän flaggdag också i . Vi anser att EU:s roll för att befästa fred, stabilitet och demokrati i inte kan överskattas. Likaväl som firar FN-dagen som allmän flaggdag är det självklart för oss att ha som allmän flaggdag, både för att fira EU och för att visa solidaritet med de ideal som ligger bakom unionens bildande. Många medborgare tycker att EU känns oviktigt och avlägset. Det är beklagligt och säkert en bidragande orsak till att valdeltagandet val till var lågt. kommissionär var efter förra EU-valet också rättfram i sin analys när hon påpekade att vi i hade försummat att tala om de goda sidorna och fördelarna med samarbetet . För att det europeiska samarbetet ska kännas närmare och viktigare behövs många insatser. Med en allmän flaggdag kommer förhoppningsvis Europasamarbetet att synas på ett helt annat sätt än vad som är fallet . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02K401 · 2007-10-02 00:00:00 — Teknisk lösning mot barnpornografi i tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en teknisk lösning i i syfte att hindra besök på sidor på Internet som innehåller barnpornografi. Barnpornografi måste på alla plan bekämpas. Varje minut sprids barnpornografiska bilder över hela världen via Internet. Bilderna försvinner inte utan förföljer barnet resten av livet. Barnet utsätts för ett nytt brott varje gång som denna kränkning sker. Tekniska lösningar gör det möjligt att hindra åtkomst till sidor med barnpornografi på Internet. införde ett system som gör att den som försöker komma in på en olämplig sida misslyckas. Det finns datorer på vilka det går att komma åt information på alla hemsidor för den som behöver det i sitt arbete för att till exempel bekämpa barnpornografi. Ett liknande system bör införas i i syfte att hindra besök på sidor på Internet som innehåller barnpornografi. datorer blir på så sätt skyddade från att användas för att hantera, sprida eller lagra barnpornografiska bilder. Det är mycket viktigt att i likhet med agerar som ett föredöme och inför en teknisk lösning mot barnpornografi. i (c)
mot · GV02K403 · 2007-10-05 00:00:00 — Kvalitetssäkringssystem för enskilda motioner tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett kvalitetssäkringssystem för enskilda motioner. Vår möjlighet att som enskilda riksdagsledamöter väcka motioner är naturligtvis ett viktigt demokratiskt instrument. I den bästa av världar skulle motioner också kunna vara det som bidrar till ett bättre beslutsfattande i utskotten och ytterst i kammaren. Ett problem är dock att enskilda motioner har en uppenbart låg kvalitet. Många motioner bygger på missuppfattningar av gällande rätt och en ensidig problemfokusering utan att motionären eller motionärerna tycks förstå övergripande sammanhang. Denna typ av motioner leder naturligtvis till en hel del onödigt arbete. Den tid som åtgår till behandlingen av sådana motioner skulle naturligtvis kunna användas på ett bättre och mer konstruktivt sätt. Vi ställer i egenskap av politiker ofta och med rätta krav på att skattemedel används på bästa sätt till största möjliga nytta för våra medborgare. I andra delar av samhället talas det ofta om kvalitetssäkring av olika slag. Det finns dock även skäl att fundera på hur enskilda motioner skulle kunna kvalitetssäkras. Möjligheterna att skapa någon form av kvalitetssäkringssystem avseende sådana motioner bör därför ses över.
mot · GV02K406 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidningsutdelning på landet. Dagstidningar är fortfarande det viktigaste sättet att hämta information om vad som händer i närområdet, i landet och i hela världen för många människor. Det presstöd som finns är mycket viktigt för att vi ska ha ett bra utbud av tidningar att välja på. Därför höjde den socialdemokratiska regeringen driftsstöd till dagstidningar utanför storstäderna. ändrades reglerna i syfte att stimulera utökad utgivning av tidningar som kommer ut få gånger . Detta skulle gynna flerfalden i opinionsbildningen och de många små tidningarna på landsbygden. Den nya regeringen har dragit in stödet till utdelning av lördagstidningar. Flera tidningar har aviserat att lördagsutdelningen ska upphöra, då den har blivit alldeles för dyr. Det är speciellt tidningar ute i landsorten som har för avsikt att fatta sådana beslut. En sådan utveckling skulle vara djupt olycklig. Det skulle innebära att en stor del av befolkningen inte får tillgång till viktig nyhetsförmedling under veckosluten då de flesta har tid att fördjupa sig i tidningar, vilket skulle försämra deras möjlighet att delta i samhällsdebatten. Det skulle också leda till ännu större tudelning av landet i landsbygd och storstäder. Därför är det viktigt att se över denna utveckling så att människor på landsbygden även i fortsättningen kan få sina dagstidningar utdelade och då speciellt lördagstidningarna.
mot · GV02K407 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om minskad pappersförbrukning. I arbete blir det av förklarliga skäl stora mängder information om beslut och underlag för framtida beslut som produceras och kommuniceras till ledamöter och anställda. Mycket av denna information går via Internet och interna datorsystem vilket både snabbar upp hanteringen och minskar förbrukningen av papper. är dock pappersåtgången stor och här kan förbättringar göras. Exempelvis delas motioner och propositioner ut till varje ledamot i pappersform. Budgetpropositionens många kilo papper per exemplar kan lätt sparas in genom att ledamöterna hämtar materialet på cd-skiva i informationsdisken i Bankhallen i eller laddar ner den från regeringens hemsida. Ändå levereras den och andra skrifter i pappersform till varje ledamot. Utöver budgetpropositionen finns även snabbprotokollen. Dessa levereras och innehåller samma information som snabbare och enklare finns tillgänglig på nätet. är det en fördel att ha materialet i tryckt form och då skulle man till exempel via intranät kunna göra en beställning och få aktuellt material levererat. Skillnaden blir att man utgår från att ledamoten vill ha materialet i elektronisk form om inte annat anges i stället för tvärt om.
mot · GV02K411 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att efterlikna det amerikanska grundlagsskyddet. Den amerikanska konstitutionen är en av världens äldsta gällande skrivna grundlagar. Den antogs av ett konstitutionskonvent i och började gälla efter att det ratificerats av representanterna för befolkningen i respektive delstat. När den amerikanska konstitutionen förändras görs ändringarna i form av tillägg till konstitutionen som ratificeras i särskild ordning av delstaterna. Det finns 27 tillägg. Det senaste tillägget föreslogs ursprungligen av , då medlem i representanthuset för delstaten och senare fjärde president, till den första kongressen . Förslaget var det andra av tolv förslag som var tillägg till konstitutionen. ratificerades tio av förslag. Dessa tillägg blev det som kallas the of Rights. Det andra förslaget stöddes endast av sex av de ursprungliga tretton delstaterna, och det stöddes därmed inte av tillräckligt många för att träda i kraft. förslag föll därefter i glömska när , assistent i , startade en rörelse att ratificera det vilande förslaget till tillägg. Knappt inkorporerades förslaget i den amerikanska konstitutionen sedan som den 38:e delstaten ratificerat tillägget . Det hade då gått hade lagt fram det ursprungliga förslaget. Det 27:e tillägget till den amerikanska konstitutionen lyder: No law, varying the compensation for the services of the Senators and Representatives, shall take effect, until an election of Representatives shall have intervened. Den amerikanska samhällsordningen har visat sig framgångsrik, och det kan därför finnas anledning att återkommande studera dess konstitution och fundera på vad som kan inkorporeras i den svenska grundlagen. Den sittande arbetar med frågan om hur den svenska grundlagen skall förändras. Detta är därför ett utmärkt tillfälle att utreda frågan om den svenska grundlagen inte borde innehålla en paragraf som liknar det 27:e tillägget till den amerikanska konstitutionen. De ständiga debatterna om ersättningen till riksdagsledamöter visar att detta är en fråga som många i intresserar sig för. Riksdagsledamöterna fattar i princip beslut om sina egna arvoden. Teoretiskt sett kan ledamöterna fördela all statlig egendom mellan sig som en engångssumma. På samma sätt skulle det gå att föreställa sig att en riksdagsmajoritet skänker eller på annat sätt avyttrar egendom till en till sig närstående organisation. Väljarna bör därför ges möjlighet att påverka frågan genom att låta det bli en del av valdebatten, och riksdagsledamöterna bör ges möjlighet att ta ansvar för nivåerna. En sådan debatt skulle vara nyttigt för förtroendet för riksdagsledamöter och som institution. Det vore önskvärt att regeringen ser över frågan om hur ovan nämnda förslag kan inkorporeras i den svenska grundlagen.
mot · GV02K412 · 2007-10-04 00:00:00 — Registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att även registrering av riksdagsledamöternas skulder bör bli obligatorisk. Riksdagsstyrelsen föreslår i sin framställning till 2006/07:RS3 att de hittillsvarande reglerna att ledamöterna i riksdag på frivillig grund kan lämna uppgifter om sina tillgångar och åtaganden ska bli obligatoriska. Skälet till detta obligatorium är enligt framställan: Som utredningen framhöll skulle en ökad öppenhet kring ledamotskapet sannolikt bidra till att öka allmänhetens förtroende för den offentliga förvaltningen och för riksdagsledamöterna och det politiska systemet. Detta förtroende får man anta bottnar i att medborgarna skall kunna värdera huruvida ledamoten kan antas vara självständig i sitt förtroendeuppdrag. För mig framstår det något asymmetriskt att förslaget om obligatorium inte kompletterats med behovet av att också uppge skuldsidan hos ledamoten. Det är väsentligt vanligare att människors förmåga att vara självständiga påverkas mer av skuldsidan än tillgångssidan i den privata balansräkningen. Därför menar jag att förslaget skall kompletteras så att även skuldsidan skall redovisas under förutsättning att denna skrivelse blir föremål för antagande.
mot · GV02K414 · 2007-10-05 00:00:00 — Statsråds och riksdagsledamöters avgångsvederlag begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om arvoden till statsråden så att man inte ska kunna lägga inkomst i bolag och ta ut avgångsvederlag . begär att riksdagsstyrelsen lägger fram förslag till ändring i lagen om arvoden till riksdagsledamöter så att man inte ska kunna lägga inkomst i bolag och ta ut inkomstgaranti . Jag tycker det är självklart att före detta statsråd och riksdagsledamöter ska ha rätt till inkomstgaranti när man lämnar uppdrag. Det finns ett särskilt regelverk för detta som bland annat anger hur man måste ha haft uppdrag och vilken ålder man befinner sig i. Det betyder för de absolut flesta att man bara har rätt till inkomstgaranti . Det är givetvis mycket bra ifall man efter att man slutat i eller regeringen får ett nytt jobb. Denna nya inkomst ska då räknas av inkomstgarantin/ avgångsvederlaget. Man har rätt att ha en mindre summa pengar i inkomst innan jämkning sker. En stor brist i regelverket, enligt mig, är att man kan lägga inkomst i bolag och inte ta ut detta som lön. Det gör att före detta ledamöter kan gå runt regelverket och tjäna stora pengar som läggs i bolag som de uppbär inkomstgaranti/avgångsvederlag. Jag anser att detta är omoraliskt och bör stoppas. Det kan inte vara intentionen att regelverket ska se ut så här och måste därför rättas till.
mot · GV02K415 · 2007-10-05 00:00:00 — Införskaffande av ett regeringståg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett tågsätt ska införskaffas för transporter av statsledningen. Dags för ett regeringståg fanns det särskilda kungavagnar som statschefen (liksom sina utländska motsvarigheter) använde på resor i och utanför , med utrymme för vila och rekreation men också för arbete, för medarbetare och servicepersonal. flyger både kungar och ministrar normalt när de ska förflytta sig längre sträckor. I de flesta länder finns det också speciella president- och regeringsplan. Miljöomsorgen men inte bara den har emellertid gett järnvägen en global renässans. Det finns anledning att planera för moderna spårfordon åt statsledningarna. Det ligger naturligtvis ett stort miljöpolitiskt symbolvärde i detta, men tåg är också ofta ett praktiskt sätt att resa. Med de svenska och utländska järnvägsinvesteringar som planeras kommer tågen att kunna köra och från nå både och . Planeringen för ett sådant regeringståg bör utgå från SJ:s projektering för nästa generation av snabbtåg, där modifierade Reginatåg (X 50) utgör provbänk. Regeringståget bör ha samma tekniska prestanda som dessa snabbtåg och kunna kopplas samman med dem, men ha fyrströmsdrift för att kunna användas i länder med avvikande strömart. Ett tvåvagnståg kan inrymma sov- och arbetsutrymmen för ett halvdussin personer, inklusive en konferensavdelning som bland annat kunde vara ett lämpligt utrymme för rullande presskonferenser. Med ett välutrustat pentry kan tåget i princip köra nonstop mycket långa sträckor. Resurser bör avsättas för projektering av ett sådant regeringståg. Lämplig kompetens finns bland annat hos järnvägsforskarna på KTH.
mot · GV02K416 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU-flaggan ska användas på alla offentliga byggnader jämte den svenska flaggan. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU-flaggan ska användas i plenisal jämte den svenska flaggan. är medlem i Europeiska unionen. Men få personer känner någon starkare identifikation och samhörighet med unionen. En flagga utgör en stark symbol för identifikation och samhörighet. En flagga kan användas för att göra en gemenskap mer levande. Det svaga intresse som många personer i hyser för Europafrågan och andra centrala europeiska frågor som rör vår kulturella identitet och politiska framtid, behöver vändas. Vi riskerar annars att bli mindre delaktiga i EU och i vitala frågor som påverkar oss alla. I detta arbete är symboler viktiga. Symboler kan skapa känslor av gemenskap och tillhörighet. Vi menar att EU-flaggan behövs som symbol för att på ett visuellt sätt kunna uppbåda positiva känslor av samhörighet och gemenskap med vårt europeiska ursprung, vår europeiska historia och vår gemensamma europeiska framtid. Vi anser därför att EU-flaggan jämte den svenska flaggan ska användas oftare i offentliga sammanhang, exempelvis i plenisal, på byggnader, departementsbyggnader, men också framför kommun- och landstingshus i hela .
mot · GV02K417 · 2007-10-05 00:00:00 — Ökad säkerhet och trygghet för myndighetspersonal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka säkerheten och tryggheten för tjänstemän vid myndighetsutövning. För åtskilliga tjänstemän verksamma inom myndighetsutövning är hot, våld och trakasserier ett vardagligt inslag. Detta medför en försämrad arbetsmiljö och kan också indirekt påverka arbetsresultatet. , Brå, har i flera undersökningar kartlagt omfattningen av otillåten påverkan, såsom hot, våld och trakasserier som syftar till att påverka tjänstemäns yrkesutövning. Det har bland annat rört sig om tjänstemän verksamma inom , , , , , , och . Otillåten påverkan definieras enligt Brå såsom allvarliga trakasserier, hot, våld eller annan påverkan som utöver att vara ett arbetsmiljöproblem riskerar att påverka den enskilda tjänstemannens myndighetsutövning och som därför i förlängningen utgör ett hot mot demokratin. Så många som av de i studierna ingående tjänstemännen har utsatts för allvarliga trakasserier, hot eller våldssituationer. Exempel på utsatta utövare är tjänstemän inom kustbevakning, tull och skatteverk, poliser, åklagare, domare och nämndemän. Den otillbörliga påverkan utförs enligt Brårapporten av enskilda individer och olika former av grupperingar. Den organiserade brottsligheten svarar för av den otillbörliga påverkan. Följden för de utsatta personerna är ofta traumatisk. Flera tjänstemän har övervägt att byta arbete, tvekat inför en åtgärd eller ett beslut, undvikit en arbetsuppgift eller blivit påverkade i sitt beslut eller sitt agerande på ett sådant sätt att tjänsteutövningen skulle kunna ifrågasättas. Otillbörlig påverkan är ett problem som drabbar hela samhället. Om inte de tjänstemän som har i uppgift att utföra myndighetsbeslut känner sig trygga i sin roll kan följderna bli katastrofala såväl för den enskilde medarbetaren som för hela samhället. Det är därför angeläget att åtgärder vidtas för att öka säkerheten och tryggheten för ovanstående yrkesgrupper.
mot · GV02K5 · 2007-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:4 Annonstid i radio och TV avslår de förändringar vad gäller annonstid i tv- och radioprogrammen som regeringen föreslår i proposition 2007/08:4 Annonstid i radio och TV. Behållande av tidigare regelverk Alla undersökningar visar att människor inte vill ha reklamavbrott i radio och tv, allra minst insprängda i respektive program. I regeringens proposition 2007/08:4 Annonstid i radio och TV, vill nu regeringen tillåta förlängda annonstider, troligen i en vilja att närma sig regler som finns i en del andra länder inom EU. Detta gör man utan att det finns någon form av krav från unionen om att måste anpassa sitt regelverk. EU:s medlemsstater har frihet att föreskriva för programföretagen att de ska följa striktare bestämmelser än de gränser som TV-direktivet sätter, de senare ska alltså ses som ett tak, inte ett krav. För oss medborgare som tvingas genomlida reklamavbrott efter reklamavbrott när vi ser på reklamfinansierad tv eller lyssnar på reklamfinansierad radio, är regeringens förslag om utökade reklamtider i programmen en kalldusch. Inte ens om denna utökade reklamtid skulle resultera i att de olika programföretagen satsade på kvalitativt bättre program, något som vi inte har någon som helst anledning att förvänta oss. Inte ens då vore en utökad reklamtid något gott. För då man styckar upp programmen ännu mer än försämras likväl möjligheten för oss lyssnare och tittare att kunna njuta av de mer påkostade programmen. En utökad möjlighet för programföretagen att förlänga reklamavbrotten eller att sätta in fler reklamavbrott i programmen bidrar till den programform som allmänt kallas snuttifiering. anser snarare att det är möjlighet till fördjupning vi tittare och lyssnare är betjänta av, inte ännu grundare program med billigt flams och trams. För en tv-tittare som vill se en långfilm , innebär det att hon tvingas sitta vid tv:n extra om denna proposition klubbas igenom i kammaren. En extra halvtimme fylld med reklam som vill få oss att konsumera mera. Från synpunkt kan vi inte acceptera en utveckling där lönsamheten sätts före publikens intressen, en utveckling där radio och tv är till för att tillfredsställa marknadens omättliga krav på ökade vinster i stället för medborgarnas behov av god underhållning och bred kunskaps-tv, av oberoende nyhetssändningar och en omvärldsanalys värd namnet. Det nuvarande regelverket är, enligt vårt sätt att se det, långt ifrån idealt. Trots det anser att det i jämförelse med det nya förslaget är betydligt bättre. Vi vill därför att beslutar att avslå propositionens förslag vad gäller nya regler för annonstid i radio och tv.
mot · GV02K6 · 2007-10-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:8 TV tillgänglig för alla. Tillstånd för digital marksänd TV tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sändningarna av finsk tv i . I norra delarna av finns s.k. förvaltningsområden för det finska språket, ett regionalt minoritetsområde. gick över till digitala tv-sändningar och med det försvann möjligheten för stora delar av att ta del av två finska tv-kanaler. Tv som medium är viktig som en del av minoritetspolitiken. Med hjälp av medierna kan de som tillhör minoritetsspråken inte bara ta del av utbudet, utan även bevara och utveckla sitt språk. Regeringen gav tillstånd att bedriva utsändningar . har sändningsområdet vidgats till utöver sändare i också att avse sändare i och . Det är angeläget att regeringen har ett särskilt ansvar för det s.k. förvaltningsområdet för sverigefinnar och finska språket. Detta innebär att befolkningen i detta område har tillgång till tv-sändningar. Frågan bör kunna lösas bilateralt eller inom .
mot · GV02Kr201 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i . Att arrangera borde vara en målsättning för . Flera försök har gjort att få i och dessa försök bör fortsätta. Det borde även vara möjligt att undersöka möjligheterna att anordna i . Det är känt att planerar för en ansökan, och om en regeländring görs kan två länder samarrangera. har på båda sidor om Sundet bra idrottsanläggningar och goda inkvarteringsmöjligheter samt goda kommunikationer, vilket underlättar arrangemanget. bör därför inleda ett samarbete med med målsättningen att få arrangera i .
mot · GV02Kr214 · 2007-10-01 00:00:00 — Tillgång till nordisk grannlands-tv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkra möjligheten att se grannlands-tv i . I gränsregionerna mellan de nordiska länderna har vi sedan tv:s barndom varit vana att kunna se varandras program. Förutom att utbudet av program på det sättet blir rikare bidrar gränsöverskridande tv-tittande till att människor vänjer sig vid att förstå sina nordiska grannspråk. Det är olyckligt att de nordiska länderna inte samordnat övergången till digital-tv. I till exempel kan nu problem uppstå för många mottagare, när släcker sitt analoga system före . I har människor kunnat se tv redan innan svensk tv fanns, eftersom startade sina sändningar tidigare. råder det stor osäkerhet om hur grannlands-tv kommer att utvecklas i de nationella digitala sändningarna. De tekniska möjligheterna för att hela ska få tillgång till grannländernas tv-sändningar finns, men risken finns också att det till och med blir sämre möjligheter för människorna i gränsregioner där man är vana vid att se tv-program över gränsen. beslutade en rekommendation vid sessionen 2006 (rekommendation 24/2006). rekommenderar de nordiska ländernas regeringar 1. att säkra att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs 2. att arbeta för en harmonisering av tekniska standarder för digital-tv. Det är bra när gränser kan överskridas, såväl geografiskt som digitalt. Därför bör ta initiativ till konkreta förhandlingar på regeringsnivå om hur rekommendation ska kunna förverkligas.