ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Sk363 · 2007-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställning: Anslag (nr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjda miniskatter på alkohol i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka de indikativa nivåerna för privatinförsel av alkohol och göra om dessa till absoluta kvoter, såsom gällde före EU-medlemskap. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution De stora mängder alkohol som får föras in för privat bruk har skapat en marknad för personer som satt i system att föra in stora mängder alkohol som sedan illegalt säljs vidare, helt utan den prispolitik och de åldersgränser och andra restriktioner som gäller på systembolaget. Problemet är mest omfattande i och andra gränsområden, men förekommer även i andra delar av landet. Som svar på detta har det rests krav på att alkoholskatterna ska sänkas, vilket de gröna dock tror skulle skapa fler problem än det löser. För att kunna konkurrera prismässigt med alkohol från kontinenten skulle skattesänkningarna behöva bli mycket stora, med ökad konsumtion och därmed relaterade skador som följd. De problem vi ser i gränsområden skulle vi alltså få i hela landet. Det är inte heller säkert att det skulle hjälpa mot alkoholförsäljningen till unga, eftersom de fortfarande inte kan handla på systembolaget även om priserna sänks och därför fortfarande kommer att efterfråga den illegala alkoholen. Lösningen på detta är därför inte sänkta alkoholskatter. I första hand bör verka för höjda minimiskatter i EU och att EU ska sänka och göra om de indikativa nivåerna för privatinförsel till de absoluta kvoter som gällde före EU-inträde, det vill säga då kvoterna inte som kunde överskridas om man gör sannolikt att alkoholen ändå ska användas för privat bruk. Om så behövs borde ensidigt återinföra de gamla kvoterna och få det rättsligt prövat mot EU:s folkhälsoparagrafer. I väntan på det bör tullen ges utökade resurser för att motverka den illegala alkoholinförseln. fick en tillfällig förstärkning på för att ytterligare förbättra gränskontrollen och i övrigt stärka brottsbekämpningen. Dessa bör permanentas och användas för att motverka den illegala alkoholinförseln.
mot · GV02Sk364 · 2007-10-05 00:00:00 — Översyn av skatteavdrag för familjehem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabb översyn i syfte att undanta familjehemsföräldrar från den senaste höjningen av gränsen för avdrag vid omkostnadsersättning. Familjehem finns till för barn och ungdomar som av olika skäl inte kan bo hos sina föräldrar. Detta är ofta en bättre lösning än att placera barn och ungdomar på en institution, och det är en viktig del av det sociala skyddsnätet. Det är ett stort ansvar och inte alltid lätt att vara familjehemsföräldrar. Det är viktigt att samhället ställer upp med det stöd som behövs för dessa familjer. Många aktörer är inblandade: barn, biologiska föräldrar, socialtjänst, skola. Det är viktigt med en god kontakt mellan dessa. Trots ett stort behov råder det en stor brist på familjehem i . För att underlätta rekrytering av familjehem behövs goda förutsättningar. Förutom att samhället ska finnas med som stöd för att underlätta för familjehemmen, behövs också ekonomiska incitament. Ett extra barn i familjen ökar utgifterna. Påverkas familjesituationen negativt av detta finns det en risk att det kommer vara ännu svårare att rekrytera familjehem. De ekonomiska förutsättningarna för familjehem har ändrats i och med förändringen i beskattning av omkostnadsersättning. Gränsen för avdrag har förändrats från att förr ha varit till att vara , dagbarnvårdare är undantagna detta. Konsekvensen för flertalet familjehem blir att hela deras kostnadsersättning kommer att beskattas. Detta betyder att de därmed inte kommer att få sina omkostnader ersatta. Jag befarar att detta kommer försvåra rekrytering av familjehem. Regeringen bör mot bakgrund av ovan se över möjligheten att undanta även familjehem från beskattning av omkostnadsersättning.
mot · GV02Sk365 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre synlighet vid skatteuttag. Tre av fem skattekronor går till skatt vilket kanske inte alltid är uppenbart eftersom skatten i stor utsträckning inte är synlig. Människor är helt enkelt inte medvetna om hur stor andel av deras lön som går till olika former av skatt. Oavsett om man är förespråkare av höga eller låga skattesatser borde det vara rimligt att veta hur stor del av lönen som går till skatt utöver den synliga biten. Löntagaren vet inte hur mycket han eller hon betalar vilket kan jämföras med exempelvis företagare som gör det eftersom de betalar skatten själva. Detta borde enskilda löntagare också göra. Det skulle vitalisera och uppmärksamma debatten om eget ansvar samt skapa en mer demokratisk uppslutning kring skattesystemet. De osynliga skatterna rör framför allt de sociala avgifterna som dras från lönen. Den totala summan syns aldrig i lönebeskedet eller någon annanstans. I och med detta får medborgarna därför ingen insyn om varför, hur mycket och till vad de sociala avgifterna går. Den här typen av problem kan motverkas med större synlighet i exempelvis lönespecifikationerna vilket skulle bättra på förtroendet för skatteuttaget och ge en mer rättvis bild av hur lönen hanteras. Bättre tydlighet skulle skapa ökad transparens i systemet och ge förbättrad legitimitet vilket vore eftersträvansvärt. i (m)
mot · GV02Sk366 · 2007-10-04 00:00:00 — Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Idéburna organisationer tillför en viktig dimension i vårt samhälle. De utgörs av människors intresse och vilja till att organisera sig inom områden som kanske inte alltid skulle ha en given plats ifall engagemanget inte fanns där. Den ideella sektorn utgör av den totala arbetskraften vilket motsvarar ca 100000 människor. Dessa omfattas av normala arbetsmarknadsregler vilket leder till omfattande regelverk som ska följas. En konsekvens av detta är naturligtvis de kostnader som uppstår genom bland annat administrativa bördor som blir betungande för en verksamhet som inte drivs i vinstsyfte. För att stärka och uppmuntra tillväxten av organisationer som drivs på ideell basis måste bättre förutsättningar därför ges. är ett av få länder som fortfarande inte tillåter avdrag för gåvor till organisationer av den här typen vilket är en hämmande faktor för deras utveckling. Liksom engagemanget hos personer som arbetar ideellt är viljan och stödet från privatpersoner en viktig kanal för att stärka och underlätta för dessa organisationer. Inslaget av gåvor kan göra stor skillnad för en verksamhet som bygger på ideella krafter, men förutsättningarna är inte optimala i . , , Scouterna m.fl. är några exempel på ideella krafter som bidrar med stor nytta till . En rimlig inställning vore att se över reglerna för avdragsrätt och i möjligaste mån införa det för gåvor riktade till ideella organisationer som inte har målet att gå med ekonomisk vinst. Gåvoskatten togs bort och ett naturligt steg vore att se över möjligheten till avdragsrätt för gåvor specifikt riktade till ideella organisationer med målsättningen att förenkla tillförseln av välbehövliga medel. Regering och riksdag bör ta ett omfattande ansvar som uppmuntrar och stärker tillväxten av ideella organisationer och detta vore ett steg i rätt riktning. En sådan förändring stärker incitamentet att skänka gåvor som kan utgöra en viktig stödkälla som vi vet att de kommer väl till pass där ekonomiska förutsättningar inte alltid är som starkast. i (m)
mot · GV02Sk367 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av reglerna för underskottsavdrag. När det går bra för ett företag, betalas full skatt på vinsten. Går det dåligt, med underskott, får detta sparas och kvittas mot framtida överskott, dock ej fullt ut. Underskott får ej kvittas mot tidigare inbetalda skatter, ej heller får skattekreditering göras. Detta är särskilt problematiskt för nya och växande företag, vars vinster kan ligga längre fram i tiden. I exempelvis är reglerna mer symmetriska mellan överskott och underskott. Enligt en studie av professorerna (Tillväxt och Entreprenörskap, Braunerhjelm och red, Forum för småföretagsforskning 2006) skulle en tillämpning av de svenska skattereglerna på förhållandena i ge en minskning av småföretagandet där på . Naturligtvis går det inte rakt av att överföra dessa resultat till att amerikanska regler för underskottsavdrag skulle öka det svenska företagandet i motsvarande grad, men det är en viktig fingervisning om betydelsen av inte bara beskattningen av överskott, utan riskfördelningen. Att misslyckas är inget fel, det går aldrig att säga i förväg vilka affärsidéer som kommer att bära. I ses en konkurs snarare som ett utslag av ekonomiskt fiffel än som ett misslyckande som vi kan lära av. Frågor kring insolvenslagstiftningens effekter för graden av entreprenöriell aktivitet, för företagsklimatet, i ett land uppmärksammas allt mer, inte minst av och från . I rapporten att misslyckas (ITPS 2006) påtalas ett antal områden som behöver ses över för svensk del, bland annat behovet av tidiga varningssystem för att kunna lägga ner snabbare eller komma tillrätta med situationen. Möjligheter till skuldavskrivning för företagare liksom reglerna för så kallat beneficium, det vill säga hur mycket av tillgångar som kan räknas bort, menar man också borde ses över. Dessa råd bör vi ta till oss, det är bra att regeringen ser över insolvensrätten. Men även frågan om asymmetrin i beskattningen av överskott och underskott bör ses över.
mot · GV02Sk368 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reformering av fåmansbolagsreglerna genom införande av normallönemodell. Fler människor måste vilja driva växande företag! Den som satsar mycket tid, tar stora risker och tar ansvar måste också få behålla mer när man lyckas. De nuvarande fåmansbolagsreglerna är på många punkter bättre än de tidigare och i budgetpropositionen aviseras ytterligare förbättringar. Det är bra. Men huvuddelen av krånglet och straffbeskattningen av småföretagare finns tyvärr ändå kvar. Reglerna gynnar tydligt större fåmansbolag med många anställda på bekostnad av de mindre, växande och kapitalintensiva företagen, de innovativa företagen och ofta i tidigare skeden. Det är den senare kategorin som är viktigast för en dynamisk tillväxt och god konkurrenskraft i en alltmer globaliserad värld. Det kunskapsintensiva, högriskerande, kapitalintensiva och växande entreprenörskapet måste få påtagligt bättre drivkrafter. För att tydliggöra att större risk och ansvar bör kunna medföra större ekonomisk utdelning om man verkligen lyckas vill helt avskaffa de särskilda fåmansbolagsreglerna. En normallönemodell där inkomster upp till gränsen för socialförsäkringsförmånerna inkomstbeskattas och resterande fullt ut kan beskattas som kapital bör vara målet.
mot · GV02Sk369 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt reformering av inkomstskatten genom minskad statlig skatt. Genom jobbavdraget har en betydande skattesänkning skett som framförallt stimulerar fler att söka sin in på arbetsmarknaden men för lägre inkomster även att öka sin arbetstid. Den höga skattebelastningen har medfört att arbetsutbudet i timmar, per person, varit särskilt lågt i . Arbetsavdraget kommer att verka i motsatt riktning. Sambandet mellan marginalskattenivå och arbetsutbud i olika länder är relativt tydligt, även om naturligtvis beskattningen inte är den enda faktor som avgör har det uppenbart påtaglig betydelse (se t ex Economic Survey ). I senaste Sverigerapport (Economic rewiew of , ) pekar man också på att vi bör överväga att sänka den statliga inkomstskatten eller höja den inkomstnivå där den börjar tas ut. Sänkt statlig inkomstskatt rekommenderas också i många svenska forskarrapporter, t ex Det svenska miraklet i repris, T m fl eller SNS konjunkturrådsrapport , S m fl. betalas statlig skatt vid en genomsnittlig heltidsinkomst. Marginalskatterna ligger i på internationellt sett höga nivåer, och en viktig skillnad mellan och många av våra konkurrentländer är att medan dessa sänkt inkomstskatterna har i den högsta skatten ökat, och långt fler betalar den högre statliga skatten. Vid skattereformen 1991 slogs fast att av de arbetande skulle betala statlig inkomstskatt, det målet nåddes dock aldrig riktigt. , och under föregående mandatperiod har sedan inkomstgränsen inte räknats upp med det index som borde ha skett, vilket alltså har medfört att allt fler personer omfattas av den högre inkomstskatten. Likaså har den så kallade värnskatten, ett ytterligare skalsteg på , införts, i strid med skattereformen. Avkastningen i form av högre livslön för akademisk utbildning är för stora grupper ganska försumbar, eller till och med negativ (se t ex , och har i en internationell jämförelse så varit . Att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden är viktigt men det är inte nog om även ska komma ut som vinnare i den globala konkurrensen. Vid en fortsatt skattereform är det angeläget att också inrikta politiken på den långsiktiga dynamiken. Det gäller att minska alla de hinder som motverkar, och istället tydligare gynna en långsiktig inriktning på studier, att ta på sig nya arbetsuppgifter, att vilja gå vidare till nya och mer krävande arbetsuppgifter. Att göra sådana satsningar lönar sig för dåligt . Den statliga skatten är ett viktigt sådant hinder. I det fortsatta arbetet med att göra till vinnare bör den statliga inkomstskattens nivå och omfattning i inkomstskalan minska.
mot · GV02Sk371 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beskatta syntetiskt drivmedel som naturgas. Ecopar är ett syntetiskt ultrarent drivmedel för vanliga dieselmotorer. Det kan användas i alla typer av dieselmotorer, stora som små. Speciellt lämpligt är det i alla tillämpningar där arbete eller vistelse i avgaser inte kan undvikas, till exempel i byggnads- och rivningsarbete, park- och gatuarbete, vid byggande av vägar broar och tunnlar, i lager, sophämtning etc. Ecopar är skattemässigt missgynnat då det belastas med samma skatt som diesel MK 1. Detta drivmedel framställs syntetiskt ur naturgas och inte från råolja via oljeraffinering. Det logiska skulle var att skatten på Ecopar anpassades till beskattningen av naturgas, som ofta ingår tillsammans med biogas som del i den fordonsgas som saluförs . i (m)
mot · GV02Sk372 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att regeringen förhandlar fram ett nytt skatteavtal med . , bestående av och , har utvecklats till ett allt viktigare ekonomiskt nav för både och . Utbytet länderna emellan har aldrig varit större, med positiva effekter på både forskning, tillväxt och sysselsättning. Men fortfarande finns det en stor utvecklingspotential som inte utnyttjats fullt, till största del beroende av att de svenska och danska regelverken är dåligt integrerade. Det nu gällande skatteavtalet mellan och slöts 2003 och var då ett viktigt första steg till reglering mellan länderna. Avtalet innebar att började betala en del av det skatteöverskott man fick in. Men tiderna förändras. invånare rör sig allt flitigare över sundet, och allt fler jobbar på olika sidor av sundet. Det är ca 10 gånger så många av pendlarna som skattar i som i . Det som måste lösas är hur man gifter ihop ett system där man betalar skatt där man bor () med ett system där man betalar skatt där man arbetar (). På en gemensam arbetsmarknad är det är inte rimligt att vanliga löntagare ska behöva lägga en massa tid och kraft på skatteplanering. Det är väldigt många människors vardag som berörs och som är i behov av ett enkelt och tydligt regelverk. Pendlarna är nu så många som när avtalet slöts. Och antalet ökar , framförallt eftersom alltfler danskar flyttar över hit men fortsätter på sina gamla jobb i . Det krångel för de enskilda som det innebär att leva med två olika skattesystem har inte minskat, och det drabbar nu fler och fler. Systemet är dessutom demokratiskt knepigt. Danskarna som bor i men arbetar i får inte rösta i där de betalar skatt. Däremot får de rösta i fast de inte betalar någon skatt här. Ministrar i den borgerliga regeringen i har sedan man vann valet vid upprepade tillfällen sagt att man vill ha en ändrad reglering mellan länderna, men ingenting händer. Vi anser att det nu är hög tid att skyndsamt förhandla fram ett helt nytt skatteavtal mellan och ett skatteavtal som sätter den enskilde pendlarens situation i centrum och som gör vardagen enklare. Utgångspunkten måste vara att skatt betalas där man bor.
mot · GV02Sk374 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteflyktslagen (1995:575). En av den demokratiska rättsstatens viktigaste stöttepelare är att rättsliga påföljder skall grunds på brott mot befintlig lagstiftning (legalitetsprincipen). Den enskilde skall således kunna agera i enlighet med rådande lagstiftning utan att riskera att drabbas av rättsliga återverkningar. Så länge man följer lagen skall en individ inte tilldömas ett straff, eller omvänt: utan en lag som överträds kan inte ett straff utdömas. Detta förhållningssätt ter sig närmast som självklart, men med ett obegripligt undantag: skatteflyktslagen. Lagens syfte är att motverka skatteplanering genom en generalklausul som innebär att en skattskyldig individ kan tilldömas ett straff trots att han/hon vidtagit civilrättsligt fullt giltiga transaktioner och konstruktioner, men där den uppnådda effekten innebär en skattelindring som står i strid med lagstiftarens intentioner. Den praktiska konsekvensen av lagen är således att en person som enkelt uttryckt utnyttjar kryphål i skattelagstiftningen kan dömas för att bryta mot hur lagstiftaren tänkt att lagen skall skrivas. Av ett antal skäl är denna lag till sin konstruktion orimlig och dessutom principiellt omoralisk. Först och främst är dess rättstillämpning oförutsägbar. Då ett ärende framställs av skattemyndigheten rörande misstanke om brott mot skatteflyktslagen genomförs en genomsyn av transaktionen/kon-struktionen ifråga där skattemyndigheten skall utröna vad dess egentliga syftet var. Därmed finns ett utrymme för ett omfattande godtycke och egen tolkning av domstolar och myndigheter. Detta kan få som konsekvens att personer kan riskera att dömas olika i likartade situationer beroende på omständighet som vilken handläggare på skattemyndigheten som granskar ärendet ifråga, eller vilken domare som dömer i ett överklagande mål. Denna procedur är ur rättslig synpunkt ytterst tveksam och rättsosäker. Flertalet röster har höjts mot att metoden står i strid med skyddet mot godtycklig expropriering, vilken är stadgad i såväl den svenska grundlagen som i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Blott utgångspunkten för lagen, handlingar som strider mot lagstiftarens intentioner, ger ett nästan bisarrt godtyckligt rättsläge ur tolkningssynpunkt. Lagstiftaren är inte ett subjekt som kan tillskrivas något liknande syfte eller en vilja bortom vad som de facto står i lagen eller förarbeten. Om inte annat bör rimligen lagstiftaren kunna uttrycka sin vilja i skrift författas. Visserligen är det möjligt att begära ett förhandsavgörande från skattemyndigheten, men detta förändrar inte lagens principvidrighet. Utöver detta signalerar dessutom skatteflyktslagen en nonchalant lathet från lagstiftarens sida. Om problem med skatteplanering uppdagas skall problemen adresseras genom att korrigera lagen, inte genom att slentrianmässigt och på rättsosäker grund hänvisa till att ett fullt laglydigt agerande strider mot lagstiftarens avsikter.
mot · GV02Sk375 · 2007-10-01 00:00:00 — Förändring av punktskatter på petroleumprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av punktskatter på petroleumprodukter. Vid försäljning av petroleumprodukter som bland annat lysfotogen och tändvätska är enlitersförpackningar befriade från punktskatter enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi, se 2 kap. 11 § 3. Däremot är inte femlitersförpackningar befriade från denna skatt. Det innebär att konsumenten får betala ett betydligt högre literpris för produkter som säljs i femlitersförpackningar än i enlitersförpackningar. Effekten blir att konsumenten väljer det lägre literpriset och därmed ökar antalet förpackningar som ska återvinnas avsevärt. Detta regelkrångel med olika punktskatter på förpackningar avsedda för privat konsumtion medför också betydande problem för producenterna. För att komma till rätta med ovan beskrivet problem bör även produkter i femlitersförpackningar befrias från punktskatt enligt samma villkor som enlitersförpackningar. Denna skattebefrielse för femlitersförpackningarna torde inte minska statens skatteintäkter eftersom försäljning framför allt sker av de redan skattebefriade produkterna. Det som belastas med dagens system är miljön och kravet på större återvinningsvolymer.