ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub332 · 2007-10-02 00:00:00 — Fler utbildningsplatser inom specialistsjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på utbildningsplatser inom specialistsjukvården. Personalkrisen inom specialistsjukvården börjar bli ett stort problem. Enligt rektor är personalläget på många håll så allvarligt att det kan få allvarliga effekter på vården. Det finns en uppenbar risk att universitetssjukhusen kan bli tvingade att ställa in operationer på grund av brist på utbildad personal. egen bedömning är att det behövs 300 nya utbildningsplatser för intensivvårds- och operationssjuksköterskor för att klara försörjningen av specialistsjuksköterskor till landets alla sjukhus. KI:s begäran har regeringen obeaktat avvisat i samband med höstens budget. Regeringens svar är att man inte har någon avsikt att lösa problemet utan hänvisar till att institutionerna själv ska hantera problemen genom exempelvis omprioriteringar. KI:s egen bedömning av regeringens budget är att det innebär sänkta resurser till vårdutbildningarna. är en av landets största utbildningsinstitutioner. Det utbildar en sjättedel av alla specialistsjuksköterskor och har en hög andel sökande på varje utbildningsplats. Det innebär att det också finns förutsättningar för att snabbt lösa personalkrisen om bara viljan finns från regeringen. Den borgerliga regeringen har i olika sammanhang pekat på behovet av snabbare vårdinsatser för att sjukskrivna snabbare ska komma tillbaka till arbetslivet. Det beslut man nu tar går helt i motsatt riktning. Regeringen utbildningspolitik riskerar istället att förvärra situationen inom specialistsjukvården och förlänga väntetiderna för operationer och annan specialistvård.
mot · GV02Ub333 · 2007-10-02 00:00:00 — Statens ansvar för vuxenutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för att alla erbjuds en andra chans genom att se till att resurser och möjligheter finns till utbildning även i vuxen ålder. har en stark tradition av att erbjuda även vuxna utbildning och kompetensutveckling. De flesta företag har behov av utbildad arbetskraft, vilket är en bristvara. En rörlig arbetsmarknad gör också att behovet av livslångt lärande och en individanpassad vuxenutbildning ökar. Sedan regeringsskiftet har dock ett flertal möjligheter till utbildning för vuxna strypts och ansvaret lyfts över till kommunerna. Statsbidraget till den kommunala vuxenutbildningen minskades med , och resten lades i det generella statsbidraget. Den nya gymnasieskolan ska, enligt den borgerliga regeringen, inte ge alla elever behörighet till högre studier. Regeln om och arbetslivserfarenhet som behörighetsgrund till högskolan avskaffas och utbyggnaden av antalet högskoleplatser stoppas. Allt detta gör givetvis att behovet av tillgång till bra och relevant vuxenutbildning blir än större. Alla arbeten kräver grundläggande kunskaper men också en återkommande kompetensutveckling. Med en borgerlig vuxenutbildningspolitik påverkar det val som görs i tidig ålder resten av livet, utan möjlighet till en andra chans när behovet av kompetensutveckling uppstår. Möjligheten att byta yrkesbana mitt i livet omöjliggörs också när vuxenutbildningen minskas drastiskt. Vi anser att alla har rätt till livslångt lärande. Det är det bästa sättet att minska klassklyftorna och orättvisorna i samhället. Det livslånga lärandet har inte bara stor betydelse för den enskilde individen utan har också stor betydelse för nationen. ska konkurrera med kunskap, inte med låga löner. En väl utbyggd vuxenutbildning hjälper människor till nya möjligheter när arbetslivet förändras. Staten har ett ansvar för att alla erbjuds en andra chans genom att se till att resurser och möjligheter till utbildning finns även i vuxen ålder. i (s)
mot · GV02Ub334 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av högskolan. har vi byggt ut antalet högskoleplatser i . Trycket är fortfarande stort och det behövs ännu fler högskoleplatser. I detta läge väljer regeringen att stoppa utbyggnaden av högskolan. Detta görs i när ungdomskullarna som närmar sig högskolan växer. kommer ungdomarna i åldern att öka med närmare 140000 personer. Innebörden kommer att bli att andelen högskoleutbildade i en årskull minskas drastiskt . Det känns ologiskt att medvetet minska andelen unga som kan studera på universitet och högskola. Vi behöver istället gå den motsatta vägen och möta de växande årskullarna med en fortsatt utbyggnad av högskolan. Gör vi inte detta så innebär det att möjligheten att gå mellan studier och arbetsliv försvåras och inte minst så riskerar vi att den sociala snedrekryteringen till högskolan återigen kommer att öka. i (s)
mot · GV02Ub335 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att utveckla komvux. Svenska utbildningssatsningar har medgett att vi internationellt sett har en väldigt hög utbildningsnivå i . Genom en väl fungerande grundskola, högt deltagande i den gymnasiala utbildningen samt den breda högskolan ligger i världsklass när det kommer till utbildning. Trots detta finns det uppskattningsvis 800000 vuxna som saknar fullständig gymnasieutbildning, och som därför haft mindre möjlighet att utvecklas på arbetsmarknaden än den övriga befolkningen. Den tidigare socialdemokratiska regeringen har just därför satsat för att ge kommunerna möjlighet att erbjuda komvuxplatser inom den kommunala utbildningen. Detta har resulterat i cirka 80000 studieplatser. Genom denna vuxenutbildningssatsning har fler fått chansen att byta jobb och starta en ny karriär. Det är därför mycket oroande att regeringen har dragit in medel för komvux, besparingar motsvarande cirka 13000 färre studieplatser. Man har också dragit in bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet, vilket är mycket olyckligt. Man har dessutom tagit bort de fördelningskriterier som innebar att kommuner med hög arbetslöshet, många invandrare och låg utbildningsnivå fick mer tilldelning än kommuner med en motsatt situation. Kommuner som har ett stort behov får mindre och kommuner med ett mindre behov får mer. Detta är helt ologiskt och måste rättas till. Därför måste frågan om att återinföra bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet skyndsamt ses över. Även återinförande av tidigare fördelningskriterier för komvux behöver ses över. Det är djupt oroande om inte regeringen ser vikten och behovet av att satsa på vuxenutbildning. Det är viktigt att alla får en möjlighet till en andra chans. Det livslånga lärandet riskerar att försämras avsevärt om man inte utvecklar och utökar komvuxverksamheten. i (s)
mot · GV02Ub336 · 2007-10-02 00:00:00 — Rätt för privata företag att sälja akademisk utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privata företags rätt att sälja akademisk utbildning. kunde studenter köpa akademiska (poänggivande) kurser av privata företag och organisationer. Men som ett led i att genomdriva tesen att all akademisk utbildning skall vara kostnadsfri togs denna möjlighet bort. Den verksamhet som dessa utbildningsföretag bedrev var mycket uppskattad. Det stora utbudet av kurser gav de studenter som ville skynda på sin utbildning eller hinna ikapp studier som de tidigare misslyckats med, möjligheter att göra så på ett kostnadseffektivt vis. Det som studenten förlorar på kursavgiften vinner denne på den kortare kurstiden och därmed de lägre levnadskostnaderna. Den akademiska kvaliteten garanterades av att det var lärare från närliggande universitet som stod för examinationen. Utbildningsföretagen fungerade också som ett effektivt komplement till universiteten och högskolorna, genom att de tillgodosåg en stor del av den efterfrågan på populära kurser som lärosätena inte själva hade resurser att tillgodose. När möjligheten att på detta vis köpa akademiska kurser eliminerats ökade trycket på universiteten. Detta gäller framförallt populära kurser på grundnivå. Men eftersom sådana kurser är nödvändiga för att läsa vidare inom ämnet har besvärande flaskhalsar skapats, vilket drivit upp betygskraven till orimliga nivåer. Följden av detta är att studenterna istället tvingas läsa upp sina betyg på komvux. Det tar tid och kostar därmed pengar. Möjligheten att köpa akademiska kurser med tydlig kvalitetskontroll har många fördelar. Den är kostnadseffektiv och den minskar trycket på universiteten genom att antalet sökande till de populära grundkurserna minskas, vilket ger universiteten bättre möjlighet att lägga resurser på de mera akademiskt krävande fördjupningskurserna. Privatfinansierad utbildning i privat regi bidrar också till att vitalisera hela utbildningssystemet. Det är välbehövligt, ty även i akademiska miljöer tenderar gamla strukturer att bita sig fast, vilket gör det svårt för nya pedagogiska metoder och nya forskningsområden att utvecklas. Sist men inte minst, privatfinansierad högre utbildning gör det också möjlig för privata aktörer att etablera sig på en marknad som är stadd i snabb expansion och som innehåller en stor potential. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör privata företag ges tillstånd att sälja poänggivande akademiska kurser.
mot · GV02Ub337 · 2007-10-01 00:00:00 — Finansiering av omställningsutbildningar på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studielån för kortare utbildningar. har ett väl utbyggt system med studiestöd vid längre utbildningar. När det gäller kortare utbildningar av arbetsmarknadsskäl har däremot ofta den enskilde varit hänvisad till att få en utbildning bekostad av AMS/arbets-förmedlingen eller att få utbildningen godkänd enligt gällande trygghetsavtal som finns inom vissa kollektivavtalsområden. För den enskilde som anser sig behöva en kort utbildning, för att exempelvis få truckförarbehörighet eller ett lastbilskort, och som vet att detta skulle leda till ett jobb finns inte alltid möjlighet att själv bekosta en utbildning om inte någon annan är beredd att betala. Regeringen har aviserat att kompetenskonton skulle kunna inrättas där arbetsgivare, de fackliga organisationerna och staten gemensamt bidrar. Detta skulle kunna vara ett sätt att lösa finansieringen när en enskild person behöver en kortare utbildning. Ett annat sätt vore att ge den enskilde möjlighet att få ett mindre studielån med statlig garanti för att bekosta en vidareutbildning. Studielån bör inte bara kunna erbjudas för längre utbildningar utan även för kortare, under förutsättning att den enskilde kan göra sannolikt att utbildningen kommer att leda till ett arbete. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Ub338 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en litterär kanon i skolan. Det finns ett starkt samband mellan skönlitteraturläsning, läsförmåga och elevens förmåga att klara andra skolämnen. Litteraturen är en ingång till svenska språket men binder också samman generationer, minoriteter och landsändar med varandra och ger oss gemensamma referenspunkter när det gäller den svenska litteraturen och historien så som den speglas av svenska författare . har svenska elevers läsförmåga försämrats. Nu-utvärdering , den största utvärderingen av som någonsin genomförts, visar att andelen lässvaga elever har ökat kraftigt. Mer än var tredje elev i årskurs nio anses behöva särskilt stöd, vilket är en tredubbling av antalet lässvaga elever sedan samma mätning gjordes 1995. En litterär kanon ett urval av litterära verk som läses i skolan bör införas i läroplanen. Det skulle tydliggöra elevernas rätt till stöd av skolan för att få läsa de främsta svenskspråkiga författarna och världslitteraturens stora verk. De elever som inte får stöd hemifrån i sin läsning gynnas mest av att en kanon införs. Det gäller barn som inte har föräldrar som läser särskilt mycket hemma och barn som inte har någon naturlig koppling till litteratur på svenska för att de eller deras föräldrar invandrat till . Betydande verk av utländska författare ska ingå, dels för att även dessa har haft stort inflytande på den svenska kulturutvecklingen, dels för att det har ett egenvärde att eleverna får en inblick i litteraturen i och andra världsdelar. hade den svenska skolan en litterär kanon. Det sågs som en rättighet för eleverna att vara förtrogna med författare som , och . I flera andra länder finns en litterär kanon angiven i skolan. I den norska avslutande år ska eleverna läsa t.ex. ska de norska eleverna läsa tal av t.ex. och . I den franska kursplanen finns listor på romaner, dikter m.m. mellan vilka lärarna kan välja i olika årskurser. På den franska romanlistan finns inte bara franska verk utan också betydelsefulla utländska, som merveilleux Voyage de . Listan på vilka verk som ska ingå i kanon ska vara en bas och därutöver ska lärarna ha möjlighet att presentera andra verk för eleverna. Förslaget till en litterär kanon ska tas fram av sakexperter inom litteraturvetenskap, kulturhistoria och läsundervisning. Kanon ska revideras regelbundet och ingå i kursplanen i svenska för och kärnämneskurserna i svenska i gymnasiet. Detta bör ge regeringen till känna. i (fp)
mot · GV02Ub339 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundelevers rätt till skolskjuts oavsett skolform. Elever som bor långt ifrån sin grundskola har rätt att få gratis skolskjuts. Det gäller emellertid endast om eleven går i den skola som kommunen anvisat. För en elev som väljer en annan skola antingen den är eller fristående bortfaller den rätten. Det är inte rimligt. Det innebär i praktiken att en del elever är förhindrade att utöva sin rätt till ett fritt skolval av rent ekonomiska orsaker. kan kommunen spara pengar genom att den slipper bekosta skolskjutsen för ifrågavarande elev. Ofta är det dessutom så att den kommunala skolskjutsen stannar i närheten av den alternativa skolan som eleven valt. Det går alltså ofta att lösa problemet utan alltför stora kostnader. Kommuner med en tät kollektivtrafik använder ofta ett månadskort som lösning på skolskjutsen men ger det endast till skolskjutsberättigade elever i anvisad skola. Givetvis kan det vara så att det är behäftat med stora kostnader att lösa skolskjutsen för elever som valt en annan skola som ligger långt ifrån den som kommunen tänkt anvisa. Det är inte rimligt att kommunen då får ta hela den kostnaden. Som jag ser det finns två möjliga lösningar för att alla skall kunna välja mellan tillgängliga skolor: När ersättningen till den mottagande skolan beräknas skall även kommunens skolskjutskostnad per elev ingå i beräkningsunderlaget. Elev som är skolskjutsberättigad då den går i anvisad skola men väljer en annan får en ersättning för sin kostnad som motsvarar vad som varit kommunens kostnad om eleven inte gjort ett eget val. Bägge metoderna har sina för och nackdelar. Med metod ett innebär det att den mottagande skolan får ersättning för skolskjuts för alla elever oavsett om de är berättigade eller ej. Ersättningen kan då användas till att bygga upp en egen skolskjutsorganisation eller till att ge de elever som bor långt ifrån den valda skolan ett ekonomiskt stöd. I det fall skolan har få tillresande elever innebär det att man blir överkompenserad medan en skola med många långväga elever kan bli underkompenserad. Ersättningen blir även beroende på strukturen på den kommunala skolan. Med metod två blir ersättningen vid första anblicken något rättvisare men det kan även innebära att eleven blir överkompenserad. I det fall kommunen inte har en skola som ligger nära bostaden är eleven berättigad till skolskjuts och skulle med metod två få ersättning. Problemet är att den valda skolan kanske inte alls ligger långt ifrån bostaden och behovet av skolskjuts är då obefintligt. En annan komplikation är att en elev som inte är skolskjutsberättigad till den anvisade skolan kan ha en lång resväg till den valda men blir då ändå utan ersättning. Säkert finns det ytterligare aspekter på problemet men grunden kvarstår. För att alla elever oavsett egna ekonomiska resurser skall ges möjlighet att välja krävs att rätten till skolskjuts inte begränsas till den av kommunen anvisade skolan.
mot · GV02Ub347 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pedagogisk framförhållning gällande högpresterande elever. Inom pedagogiken och didaktiken lyfts problematiken kring glappet mellan intention och pedagogisk verklighet. Samhälle, utbildningsväsende, skolledning, föräldrar och lärare har självklart intentionen att alla barn och ungdomar ska lära sig mesta möjliga. En intention som någonstans möter en verklighet där läraren står i ett klassrum, med begränsat antal pedagogiska instrument, med en klass av olika individer med skilda förutsättningar och möjligheter. Alla elever har rätt att få sina behov tillgodosedda för att på så sätt kunna nå de mål och kunskapskrav som sätts upp av eleven själv eller generella mål som skolan sätter upp för alla. Skolan som institution klarar av att möta huvudparten av alla elevers olika behov. När en elev behöver extra stöd och extra hjälp för att nå olika uppsatta mål har skolan genom mångårigt målmedvetet arbete lyckats att skapa rutiner för att fånga upp många av dessa elever. Det är bra, samhället ska göra allt för att garantera att alla klarar målen och ingen hamnar efter. Det finns dock mer att göra på detta område. politik är att ingen ska hamna efter, och ingen ska hållas tillbaka. Inom skolans verksamhetsfält betyder det att pedagogiken vidgar sin framförhållning att möta elever som har motsatta problem till de elever som behöver extra stöd och hjälp. Forskning har visat att ett stort antal elever med hög begåvning inte får sina behov tillgodosedda. har inte de redskap som krävs för att kunna ge relevant undervisning till de elever som antingen utvecklat en tidig personlig mognad eller som har en hög begåvning. Dessvärre blir konsekvenserna för många av dessa högpresterande elever paradoxalt nog desamma som för de elever som har sämre förutsättningar att inhämta kunskap. Begåvade elever som hålls tillbaka och som inte möter någon utmaning i sitt lärande tenderar i längden att komplext nog inte nå de olika kunskapsmålen. Elever som inte når de satta kunskapsmålen är ett misslyckande för samhället, oavsett vad som är bakgrunden till problematiken. Det är viktigt att synliggöra problematiken, och på så sätt också möjliggöra en bättre framförhållning för att kunna tillmötesgå även elever med hög begåvning och goda prestationer. Det behövs tydliga signaler om att alla elever ska ges den hjälp och de redskap som behövs för att uppnå nöjaktiga resultat.
mot · GV02Ub348 · 2007-10-04 00:00:00 — Retorik och muntlig framställning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka inslagen av retorik och muntlig framställning i och på gymnasiet. Med undantag för 1700- och 1800-talen, har retorik alltsedan antiken spelat en betydande roll vid utbildningar i västvärlden. Efter fick retoriken en ny renässans, mycket beroende på det stora genomslag som propaganda då hade. Dock gjorde detta få avtryck i den svenska skolan. Retorik utgör en viktig kompetens i arbetslivet. Att ha tillägnat sig förutsättningar att tala för sin sak, är att skaffa en verbal försäkring för framtiden. Det må gälla vid olika situationer i yrkeslivet såsom anställningsintervjuer, försäljning samt presentationer. Det är därför av största vikt att skolelever tidigt lär sig konsten och att ha råg i ryggen att tala inför publik då kommunikation är grunden för att lyckas i livet. Språklig begåvning bidrar även till att utveckla individualitet och självkänsla. Därför bör muntlig framställning införas tidigt i , för att under vidare skolgång utvecklas till att även omfatta retorik.
mot · GV02Ub349 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade möjligheter att stänga skolor som bryter mot läroplanen och grundläggande fri- och rättigheter. Antalet friskolor har ökat rejält. Detta är positivt, ur ett mångfaldsperspektiv vad bl.a. beträffar pedagogik och huvudmän. De allra flesta som startar, driver och arbetar inom friskolor gör det av en idéburen drivkraft t.ex. Montessori- eller Waldorfpedagogiken. Vidare kan det vara en inriktning med musik, dans eller friluftsliv som har kyrkan som huvudman. Oavsett inriktning på skolan är det viktigt att alla skolor står bakom och håller sig till vad den svenska grundlagen säger: Alla medborgare har samma grundläggande fri- och rättigheter, oavsett ålder kön eller ursprung. Dessutom ska gällande läroplan följas. har det sorgligt nog visat sig att några friskolor har brutit mot både läroplanen och grundlagen. Detta har lett till att barn har blivit kränkta, slagna och indoktrinerade. Skolorna har blivit anmälda och inspektion har skett. Brister har påtalats och trots detta finns både skola och personal kvar. Det ska inte finnas någon möjlighet att barn i svenska skolor ska kunna utsättas för något av det tidigare uppräknade scenarierna. Redan i ansökan för att starta friskola ska det tydligare framgå hur huvudmännen tänker se till att lagen följs. Skolor som bryter mot läroplanen och de grundläggande fri- och rättigheterna ska bli av med sina privilegier att driva skola. För att detta ska kunna bli verklighet behövs det ett förtydligande vad gäller regelverket och en klar åtgärdsplan vad gäller åtgärder.
mot · GV02Ub350 · 2007-10-02 00:00:00 — Barnomsorg på obekväma arbetstider tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda alla barn barnomsorg, även de som har föräldrar som arbetar på obekväma arbetstider. Barntillsyn är en av huvudingredienserna i arbetslinjen och ofta en förutsättning för att män och kvinnor på lika villkor ska kunna gå ut i arbete. Nuvarande skollag utgör ett arbetshinder för många av de föräldrar som förvärvsarbetar på obekväma arbetstider kommunerna är bara skyldiga att erbjuda omsorg till de föräldrar som arbetar och på vardagar. Det innebär stora svårigheter för föräldrar som arbetar på obekväm arbetstid att försörja sig. Dessutom ställer regelsystemet krav på att barntillsynen ska var ordnad för att man ska få ut arbetslöshetsersättning och kunna stå till arbetsmarknadens förfogande. Kravet på geografiskt sökande ställer krav på lika förutsättningar i kommuner, annars fungerar de centralt styrda reglerna i arbetslöshetsförsäkringen inte likvärdigt. ser det olika ut bland kommunerna om anpassad barnomsorg på obekväm arbetstid, när så är befogat, överhuvudtaget erbjuds. Det som i en kommun anses som en självklar rättighet, utifrån princip om barnets bästa, gäller inte alls i en annan kommun. Därför kan en ansökan om barnomsorg på obekväm arbetstid beviljas av en kommun, medan en likvärdig ansökan avslås i en annan. I vissa delar av landet tas dessa barnomsorgsbehov inte ens upp till prövning. Även de barn vars föräldrar arbetar obekväm arbetstid behöver trygg omsorg när föräldrarna arbetar.
mot · GV02Ub353 · 2007-10-03 00:00:00 — För att motverka segregeringen och skapa en skola med mångfald som är en mötesplats för elever med olika bakgrund, förutsättningar och intressen måste det finnas en närhetsgaranti som ger företräde åt de elever som bor närmast skolan. Alla elever som söker till ett nationellt program skulle härigenom, så långt platserna räcker, garanteras plats i närmaste gymnasieskola som har det program som eleven sökt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.