ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02C415 · 2007-10-04 00:00:00 — Ändringar i lagen om bostadsanpassningsbidrag begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagen om bostadsanpassningsbidrag. Lagen om bostadsanpassningsbidrag ger möjlighet för personer med funktionsnedsättning att få ersättning för anpassningar av bostaden. För att kunna ansöka om bostadsanpassningsbidrag måste man dock vara folkbokförd i den kommunen där ansökan sker. Detta försvårar för personer som är i behov av bostadsanpassning för att flytta, till exempel för att arbeta eller studera. För att kunna tacka ja till en utbildningsplats eller ett nytt jobb måste man ju veta att bostaden på den aktuella orten är tillgänglig. Vissa bostadsanpassningar kan vara mycket omfattande och således ta att åtgärda. Lagen om bostadsanpassning behöver ändras så att delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning inte bara blir tomma ord.
mot · GV02C417 · 2007-10-04 00:00:00 — En sjätte associationsform i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensam associationsform för företag i de nordiska länderna. Glädjande nog har nordiska företag hanterat globaliseringens utmaningar på ett bra sätt. Flexibilitet, nytänkande, produktutveckling samt fördjupade tjänster och service har gjort att många klarat av konkurrensen som vinnare. En annan tendens är att företag går samman genom samarbete eller fusioner. Det finns företagsgrupper och koncerner med en stark gemensam nordisk bas där ägandet kan vara koncentrerat till ett eller flera länder men där hela fungerar som en hemmamarknad. Nordea är ett exempel på en sådan nordisk bank. Sonera, och är andra starka nordiska varumärken. Fler exempel kan naturligtvis ges. För att säkra framtidens välfärd i de nordiska länderna är det viktigt att inse näringslivets och företagsamhetens betydelse. Globaliseringen och ett ökat internationellt ägande med ett mer lättrörligt kapital gör att rottrådarna i den nationella eller nordiska myllan blir lösare. Kapitalförsörjning är en av de stora gemensamma utmaningarna. Små länder måste med skicklighet övertyga investerare att föredra dem framför de stora världsekonomierna som kan uppfattas som mer lättanalyserade och där det redan finns fler aktörer från början. Utifrån ett nordiskt perspektiv finns det anledning att fundera över hur både företagens kapitalförsörjning kan underlättas och den nordiska företagssektorn stärkas. är nordiska företag verksamma i uppdelade i huvudbolag och dotterföretag. En bank eller ett bolag i är en annan juridisk person än samma bank eller bolag i och . Att flytta kapital, värden eller personer kan vara förenat med vissa trögheter och därmed kostnader. Ifall den nordiska tanken skall tas på allvar och kan ses som en gemensam hemmamarknad borde dagens nationella lagstiftningar kring företag och ägande i , , , och kompletteras med en ny sjätte associationsform; det nordiska företaget. Nationell lagstiftning i de olika länderna med sina likheter men också skillnader borde utökas med en företagsform gemensam för alla de fem länderna. Företag registrerade genom den sjätte associationsformen skulle därmed fritt och gränslöst kunna operera i alla de fem länderna som ett och samma bolag. Naturligtvis kommer framtagandet av en ny sjätte associationsform att leda till utmaningar ifråga om beskattning, arbetsrätt och andra regler. Dessa borde dock kunna lösas med den gemensamma nyttan för ögonen. Istället för att tvinga fram Bahamas- eller Cayman Islands-lösningar skulle en nordisk Ven-ordning kunna skapas.
mot · GV02C418 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdering av skada där skadeståndslagen är tillämplig. Till exempel i samband med skogsavverkning händer det från tid till annan att ägogränser överskrids av misstag och avverkning sker på annans mark. När så sker har den som ansvarar för avverkningen att ersätta markägaren vars skog olovligen avverkats. Den verkliga förlusten för markägaren är inte alltid bara den faktiska virkesvolymens värde. Inte sällan är det också miljövärden som går förlorade som vida kan överstiga virkesvärdet. I en dom som avkunnats 2006 vid i ett dylikt ärende handlade det om 22 träd som var ca 200år. För att återplantera de avverkade träden med tallar skulle kostat motsvarande . Enligt skadeståndslagen finns det inte utrymme för annat än sakskada, vilket gör att den totala förlusten inte ersätts. Ur ett äganderättsperspektiv är det viktigt att objektiva immateriella värden åtminstone kan ligga till grund för ersättning för förlusten. Jag anser därför att regeringen bör se över skadeståndslagen så att även immateriella värden kan ligga till grund för ersättning när skadestånd utdöms.
mot · GV02C420 · 2007-10-05 00:00:00 — Unga människor och sms-lån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka att unga människor hamnar i sms-lånefällan. Sms-lån har blivit mycket populära , inte minst bland våra ungdomar. Sms-lån innebär att en person via sin mobiltelefon skickar ett sms till en kreditgivare och får låna pengar. Det som till synes är ett snabbt och effektivt sätt att låna pengar på kan i många fall bli en skuldfälla för resten av livet. har i en rapport sett till konsekvenserna av sms-lånen som blev ett fenomen för bara . Lånen innebär i praktiken att unga människor utan en fast och stabil inkomst kan skuldsätta sig med några knapptryck på mobilen till höga kreditkostnader. Det finns exempel där ett lån på kostar över 600 i avgift, vilket i praktiken motsvarar en ränta på . Lånet kan fördubblas. Kronofogden menar att detta är ett växande problem och att det utvecklats till en skuldfälla. Låneformen har ökat. Statistiken talar sitt tydliga språk. Antalet obetalda sms-lån fortsätter att öka kraftigt och ungdomsgruppen är klart överrepresenterad. I mitt eget län är av dem som får betalningsförelägganden om sms-lån unga människor mellan , vilket är högre än genomsnittet i som ligger på . Andelen kvinnor som får förelägganden är också mycket stor i mitt län. Ärendena som kommer in till kronofogden har ökat oerhört mycket med 1000 ansökningar . Kronofogden har också konstaterat att av ansökningarna avsett personer som redan har en skuld i kronofogdens register. Vi vet att dessa obetalade lån, som till viss del hänger samman med ett ökat spelande på Internet bland ungdomar, kan få digra konsekvenser . Ungdomarna hamnar i skuldfällan och kan få en betalningsanmärkning, vilket gör det svårt att senare i livet låna pengar för att till exempel köpa ett boende. Personer som tar sms-lån måste få mer information om vad det innebär. Enligt konsumentkreditlagen ska en näringsidkare som lånar ut pengar också informera om den effektiva räntan. Denna informationsplikt kringgås dock när man istället för ränta talar om avgifter för lånet. Lagstiftningen bör ses över så att informationsplikten inte kan kringgås.
mot · GV02C421 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnandet av transpersoners ställning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad namnlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för äktenskap att fortgå under processen av ett könsbyte.2 1 Yrkande 1 hänvisat till JuU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SoU. Det råder inget tvivel om att en av de allra mest utsatta grupperna i dagens är transpersoner. Fördomar, oförståelse och emellanåt en ovilja präglar det som är vardagen för transpersoner. Det finns all anledning att fästa särskild uppmärksamhet på transpersoners ställning och söka stärka den i utbildningen för att nå ökad förståelse i samhället. Särskilt behöver kunskapen kring transpersoners utsatthet stärkas i domstolarna för att på allvar kunna värna transpersoner. Förståelsen för och om transpersoners situation är ofta för liten, och alltsomoftast är kunskapen om de hinder en transperson möter närapå obefintliga. I denna motion lyfter vi därför fram tre förslag som genom sin konstruktion diskriminerar transpersoner och som behöver åtgärdas. Begreppet transperson omfattar transsexuella, dragkings, dragqueens, transvestiter samt andra som vill definiera sin egen könstillhörighet eller som överskrider könsgränserna. Den utsatthet som kommer med brytandet av rådande normer får inte bli till en laglöshet där lag och domstol inte kan erbjuda skydd eller upprättelse i de fall trakasserier, mobbning eller förföljelse finns. Ett av de hinder som transpersoner har att leva med är namnlagens könsbundenhet. Namn som finns är reserverade för könstillhörigheten man eller könstillhörigheten kvinna. Ett fåtal namn finns som får användas av både män och kvinnor. För en transperson uppstår ett problem i att lagstiftaren indirekt har avgjort vilket namn som är passande för personen och alltför ofta är det namn som anses vara passande inte det namn som personen själv vill bära. I grund och botten ifrågasätter vi varför staten reglerar bärandet av namn, och vår uppfattning är att lagen bör ses över. Den tredje punkten som bör ses över är kravet på att den som genomgår en könskorrigering måste skilja sig från den person hon eller han är gift med och får sedan efter korrigeringen gifta om sig. Vi har svårt att finna argument till varför lagstiftningen gör dessa krav. Äktenskapet bör ses som ingånget mellan individer och inte mellan kön. Inget av de krav vi i motionen framför kräver enorma ändringar i lagstiftningen men gör en stor skillnad i transpersonernas liv och bör därför åtgärdas.
mot · GV02C422 · 2007-10-05 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag om att göra externhandel tillståndspliktig enligt . begär att regeringen återkommer till med förslag om att införa talerätt för miljöorganisationer vid tillstånd enligt . I genomsnitt försvinner en dagligvarubutik . minskade antalet dagligvarubutiker . Den bakomliggande orsaken är utbyggnaden av externa köpcentrum, stormarknader, som slår ut lokala boendenära butiker. Människor får längre till sina butiker, vilket gör det krångligare och dyrare för dem att transportera sig till dagligvarubutiken. Den snabba expansionen av stormarknaderna gör att fler åker bil för att handla mat. Det blir också längre till affären, vilket leder till längre körsträckor. I en studie ökade inköpsresorna med tre till elva gånger för dem som blev kunder i den nybyggda stormarknaden. I ökade bilresorna för inköp av dagligvaror när externhandeln byggdes ut. Fler bilresor innebär en ökad påverkan på miljön i form av utsläpp från bilarna men också i form av exploatering av mark för att upprätthålla vägar, parkeringsplatser etc. Vägarna tar över och begränsar tillgången till tätortsnära grönområden, vilket försämrar människors hälsa och välbefinnande. Trots att externa köpcentrum medför en betydande miljöpåverkan krävs inget som helst tillstånd enligt för att få bygga ett nytt köpcentrum. Tillståndsgivningen sker enligt , och där behöver man bara beakta regler utan krav på att det motiveras hur detta har skett. Den uteblivna miljöprövningen är inkonsekvent. Ett nytt externt köpcentrum kan innebära en kraftig ökning av biltrafiken, nedlagda butiker inom ett område och följdkrav på stora anslutningsanläggningar med betydande intrångseffekter. Det är en omfattande miljöpåverkan som kan ge stora strukturella effekter i såväl den egna kommunen som grannkommunerna. Det finns många exempel på anläggningar med väsentligt mindre miljöpåverkan för vilka det krävs en betydligt mer omfattande miljöprövning (exempelvis stall, bagerier). Externhandel ger dessutom ofta upphov till effekter som berör flera kommuner, varför det är motiverat med en tillståndsgivning på en högre nivå än den kommunala. Externa köpcentrum överstigande bör föras upp på B-listan i bilagan till förordningen om miljöfarlig verksamhet. Det skulle innebära att det krävs tillstånd av för att bygga nya externa köpcentrum. Talerätt för miljöorganisationer enligt PBL Möjligheten för miljöorganisationer att föra talan vid domstol i miljömål infördes med 1999. Den har gett miljöorganisationerna möjlighet att överklaga principiellt viktiga mål för att på så sätt förtydliga praxis och förhindra att uppenbart bristfälliga domstolsprövningar i lägre instans vinner laga kraft. Talerätten har brukats på ett ansvarsfullt sätt. Det finns starka skäl att nu utvidga talerätten att även omfatta prövningar enligt (PBL). Många viktiga miljöärenden (bland annat externhandel) prövas uteslutande enligt PBL. För dessa ärenden finns ingen möjlighet för miljöorganisationerna att överklaga. Talerätten bör även gälla en länsstyrelses beslut att inte pröva en detaljplan.
mot · GV02C423 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en kraftfull kontroll- och inspektionsverksamhet kan utformas i . Konsumentfrågorna blir allt hetare för som går, och många länder i EU har därför satsat alltmer på ökad produktsäkerhet. Antalet varor som står till buds ökar, och i takt med detta krävs tätare och regelbundna kontroller så att producenter och försäljare följer de lagar, regler och egenkontroller som man ska leva upp till. Detta för att öka konsumenternas säkerhet. Med den ökande handeln av varor och tjänster anser vi att även kommer att behöva satsa mer på produktkontroller än vad som görs . Därför anser vi att en förstärkning av behöver göras. I har vi ett konsumentverk som genomför tematiska kontroller, dvs. går igenom och kontrollerar bransch för bransch. Andra länder, t.ex. , har däremot ett heltäckande system för produktkontroller som regelbundet kontrollerar alla branscher och genomför extra kontroller när det kommer larm om olika farliga produkter, t.ex. farliga leksaker. I finns ett nät av lokala konsumentkontrollanter som har juridiska befogenheter så att de kan beslagta t.ex. farliga leksaker på plats i affären. Vid olika marknader som genomförs i och där många andrahandsprodukter brukar förekomma står franska kontrollanter på plats innan marknaden öppnar för att se om det finns t.ex. farliga leksaker till försäljning. utbildas också marknadskontrollanter på den franska kontrollmyndighetens två egna universitet, och myndigheten förfogar över nio egna speciella laboratorier för produktkontroller. En kontrollinspektion för liknande den i , nedbrutet på 9miljoner människor, skulle innebära över 600 anställda. Motsvarande organisation i består vid årskiftet 2007/08 av knappt 100 anställda vid och ett antal konsumentvägledare i kommuner som slutit avtal med om att rapportera när de finner farliga produkter. Om vi anser att konsumenter ska kunna känna sig lika säkra som de i de länder som satsar mest på konsumentsäkerhet bör utreda hur en kraftfull kontroll och inspektionsverksamhet kan utformas i .
mot · GV02Fi210 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur man kan förändra upphandlingar av tolktjänster så att kvaliteten på tolkningen förbättras inom bl.a. asylärenden, rättsprocessen, sjukvården och . Bristen på välutbildade tolkar kan ibland få allvarliga konsekvenser för rättssäkerheten och i samband med asylärenden. Inom sjukvården och i finns en risk för felaktiga beslut på grund av felaktiga tolkningar. Det är lätt att föreställa sig den vanmakt som en människa som blir feltolkad och inte kan göra sig förstådd i ett kritiskt läge i livet upplever. Rätten till tolkning av hög kvalitet är nödvändig både ur ett rättssäkerhetsperspektiv och ur ett demokratiperspektiv. har länge kritiserat det kaos som råder i tolkbranschen. Avregleringen ledde till att en mängd oseriösa förmedlingar etablerade sig på marknaden. Oseriösa tolkförmedlingar vägrar teckna avtal med facket och erbjuder sina anställda sämre anställningstrygghet. Det råder en stor brist på utbildade tolkar eftersom många tolkar väljer andra yrken för att få rimliga anställningsvillkor. För att höja kvaliteten inom tolkbranschen är det viktigt att de som upphandlar tolktjänster enbart använder sig av seriösa tolkförmedlingar som tecknat avtal med facket och där tolkarna har en adekvat utbildning. Här kan det offentliga ta ett mycket större ansvar. Regeringen bör därför se över hur man kan förändra upphandlingar av tolktjänster så att kvaliteten på tolkningen förbättras inom bland annat asylärenden, rättsprocessen, sjukvården och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Fi216 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda offentliganställdas utmaningsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av meddelarskyddet inom olika driftsformer.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Ur ett internationellt perspektiv är det få kvinnor i , i relation till män, som driver eget företag. Stimulansen av kvinnor att ta steget ut i företagsvärlden är därför en viktig fråga. En av orsakerna är förmodligen dels att kvinnor ofta arbetar inom offentlig sektor, dels att just den sektorn av tradition har bedrivits i monopolistiska former. Förhållandet har dessutom inneburit att kvinnor inte befunnits sig på en konkurrensutsatt marknad, vilket medfört en sämre löneutveckling än män anställda inom privat sektor. Det är alltså av många skäl som möjligheten bör öka för traditionellt kvinnodominerade yrken att bedrivas i andra driftsformer. Inom t.ex. vården finns det en stor resurs bland vårdpersonalen som på ett aktivt sätt skulle kunna utveckla såväl vårdverksamheten, kvinnoyrkena som mångfalden inom sektorn. Här bör samhället aktivt medverka till stimulansåtgärder i detta syfte genom avknoppningsstöd, ersättningsetableringar samt utmaningsrätt för offentligt driven verksamhet. Denna utmaningsrätt bör alla offentliganställda ha som det är upp till varje huvudman att anta utmaningen eller avvisa den. Formerna för utmaningsrätten bör utredas vidare. Detta bör ges regeringen till känna. Att privatisera traditionellt bedriven offentlig verksamhet innebär att viss lagstiftning bör ses över utifrån ett grundläggande demokratiskt perspektiv. En sådan fråga är meddelarskyddet som inte är detsamma inom privat driven verksamhet som offentlig. Frågan är av principiellt viktig karaktär då det oavsett driftsform är skattefinansierad verksamhet. När en traditionellt offentlig verksamhet övertas av en privat aktör bör samma meddelarskydd finnas. I sakens natur ligger också att rätten att efterforska källa ska ha samma restriktivitet som inom den offentliga sektorn. En översyn av lagstiftningen kring meddelarskyddet bör därför göras i syfte att likställa driftsformerna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Fi217 · 2007-10-01 00:00:00 — Kapitalförsörjning lokalt och regionalt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över FörstaFjärde AP-fondens investeringsmöjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för kommuner och landsting att investera sitt kapital i lokala och regionala projekt. För att öka sysselsättningen i måste vi öka och stimulera det lokala ägandet av företag. Lokala ägare med engagemang för orten flyttar inte arbetstillfällen, i samma utsträckning, som globala koncerner. Lokala ägare är mer långsiktiga och flyttar inte ut huvudkontor, vilket innebär att beslut fattas lokalt för alla viktiga frågor. För att aktivera det lokala ägandet fordras också tillgång till riskkapital. Exemplen är många på företag som långsiktigt avvecklas när ägandet flyttas utanför regionen. Det är ofta förödande för det lokala näringslivet och den offentliga servicen som vilar på stabila skatteintäkter. som detta konstaterande kan man konstatera att globaliseringen ökar regionernas betydelse som arena för att sköta tillväxt- och utvecklingsfrågor. En hållbar nationell tillväxt är beroende av att alla regioner utvecklas väl, och en viktig förutsättning för detta är ett tydligt regionalt och lokalt inflytande över utvecklingsarbetet. är ett heterogent land och den regionala tillväxtpolitiken måste ta sin utgångspunkt i detta. Det är inte möjligt att bedriva en centralstyrd tillväxtpolitik, därför måste den samordning som krävs göras på regional nivå. Först när regionerna själva fullt ut tillåts besluta över tillväxtfrämjande åtgärder kan varje del av landet släppa loss sin egen unika potential. Förutsättningen för tillväxt är tillgången på riskvilligt kapital. Därför bör det skapas ett antal pilotprojekt med regionala företagsgarantier för att tillhandahålla riskkapital i hela landet. Initiativet tas med hjälp av offentliga medel och sker i samarbete med det privata näringslivet. Regionala holdingbolag bör bildas i syfte att stötta företag. Holdingbolaget ansvarar för såväl riskbedömning och finansiering som majoritetsägande till dess att företaget kan uppvisa vinst och därmed ges möjlighet att förvärva resterande aktier i företaget. Kapitalförsörjningen kan förbättras ytterligare genom att inom ramen för premiepensionsvalet bygga upp ett riskvilligt regionalt kapital och placera en del av pensionsavsättningarna i regionala pensionsfonder. AP-fonderna besitter stora mängder kapital som kan investeras i såväl forskning och infrastruktur som företag och företagslångivning. FörstaFjärde AP-fonden kan inte investera i onoterade tillgångar. Med ett avskaffande av femprocentsspärren skulle fler företag ges möjlighet att komma i åtnjutande av AP-fondernas medel. Det finns också anledning att se över hur staten kan stimulera landets kommuner och landsting att i större utsträckning investera sitt pensionskapital i lokala och regionala projekt. Med denna inriktning skapas både riskkapital och förutsättningar för regionala marknader, kommuner och landsting att få utvecklingen i sin hand. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Fi218 · 2007-10-01 00:00:00 — Offentlig upphandling för hållbar utveckling och socialt ansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten fastslår att man i sin offentliga upphandling avser att inte medverka till brott mot deklarationen om de mänskliga rättigheterna och kärnkonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i sin upphandling formulerar övergripande mål om att alla leverantörer ska respektera kärnkonventioner genom hela produktionskedjan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten utreder hur man bäst arbetar med uppföljning av den nya policyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten som ett första steg mot att genomföra den nya policyn påbörjar en dialog kring mänskliga och fackliga rättigheter med statens leverantörer av livsmedel och arbetskläder. köper vi i , med offentliga medel, varor och tjänster för runt 400miljarder kronor. På EU-nivå handlar det om , eller av EU:s samlade bruttonationalprodukt. Kommuner, landsting och statliga myndigheter och bolag är betydelsefulla ekonomiska aktörer, både här hemma och på den internationella marknaden. Ekonomin är global och de flesta varor och tjänster produceras på en öppen världsmarknad. Den här utvecklingen har lett till ökat välstånd i världen men också till problem. De företag som bedriver verksamhet i många olika länder kan medvetet eller omedvetet tjäna pengar på ojämlika handelsvillkor och skillnader i lagstiftning och regelverk. De allra flesta människor håller med om att företag inte ska medverka till brott mot mänskliga rättigheter. I medier och bland företagen själva pratar man om att företag har ett etiskt och socialt ansvar. Trots det uppmärksammas många stora företag för att i utvecklingsländer medverka till orimliga arbetsvillkor, miljöförstöring, korruption och till och med väpnade konflikter. Det borde vara självklart att staten i sin upphandling tar hänsyn till frågan om företagens ansvar och själv agerar som en ansvarstagande konsument. Grunden för statens agerande bör vara att man gentemot sina leverantörer kräver respekt för , den internationella arbetsorganisationens, kärnkonventioner.