mot · GU02Fi8 · 2007-05-02 00:00:00 — Regeringen föreslår minskade anslag för stöd för konvertering av direktverkande el. Minskningen används för att finansiera ökade anslag till solvärme. menar att ökningen av medlen till solvärme är bra men att det inte bör finansieras genom neddragning av stöd för konvertering av direktverkande el. Transporter är den största källan till klimatpåverkan i . Drygt en tredjedel av landets klimatpåverkan kommer från flyg, bilar, lastbilar, mc och mopeder. Medan alla andra sektorer minskar sin klimatpåverkan, fortsätter utsläppen inom transportsektorn att öka i samma takt som den ekonomiska tillväxten. antog som mål att transporternas klimatpåverkan skulle minska till nivå , men utvecklingen har varit den motsatta. Prognoserna pekar mot att utsläppen då kommer att vara högre än 1990. Särskilt angeläget i skapandet av ett hållbart transportsystem är att öka säkerheten, minska hälsoeffekterna, bryta transporternas beroende av fossila bränslen samt att öka energieffektiviteten. Genom att föra över gods- och persontransporter från bil, lastbil och flyg till alternativ, kan detta uppnås som rörligheten tillåts att öka. Den eftersträvade balansen mellan trafikslagen det vill säga att andelen transporter som utförs på järnväg ökar resulterar i en annan trafikfördelning än den nuvarande. Nedanstående målsättningar styr därför våra investeringars inriktning. Halvera transporternas utsläpp av fossil koldioxid jämfört med Minska antalet omkomna i trafiken jämfört med Gång och cykling ska öka kraftigt Den lokala kollektivtrafiken trefaldigas Personbilstrafiken ska minska med en tredjedel Lastbilstrafiken ska minska med en tredjedel Återupprättandet av balansen mellan transportslagen ställer stora krav på infrastrukturen. betyder det att persontransporterna med järnväg och lokal kollektivtrafik måste trefaldigas samt att godstransporterna med järnväg behöver fördubblas, som belastningen på vägar minskar genom minskad vägtrafik. tar utbyggnaden av vägnätets kapacitet en stor del av infrastrukturens investeringar. anser att vägnätets kapacitet redan är tillräckligt stor. Större investeringar i vägar kan endast motiveras av säkerhetsskäl. vill i stället kraftigt öka investeringar i kapacitetsutbyggnad av den infrastruktur som i första hand stödjer järnvägstrafik, och vidta andra politiska åtgärder för att föra över transporter från bil, lastbil och flyg till järnväg, bussar och sjöfart. Vägtrafikens kvalitet och effektivitet måste också förbättras. Andra åtgärder måste komplettera och förstärka investeringar i järnvägen för att en balans mellan trafikslagen ska uppstå. Alla dessa åtgärder bör ses som ett paket för att skapa balans i transportsektorn. Många vuxna känner sig så oroliga för att låta sina barn på egen hand ta sig till och från skola och fritidsaktiviteter att de väljer att skjutsa dem i bil. Oron har ofta sin grund i osäkra skolvägar som till exempel beror på avsaknad av cykelvägar, trafikljus och övergångsställen. Detta skapar många onödiga korta bilresor. Vi menar att ingen ska behöva känna sig tvungen att skjutsa sina barn till skolan. Av den anledningen måste intensifiera sitt arbete med säkra skolvägar. Det är en mycket kostnadseffektiv åtgärd att bygga säkra och trygga gång- och cykelbanor. Detta bidrar även till ett minskat behov av klimatstörande korta bilresor och har positiva effekter på folkhälsan. anser att behovet av en utbyggnad av det allmänna gång- och cykelvägsnätet är stort. Totalt skulle behöva satsas över hela landet. I första hand bör insatserna dock ske för att påskynda en utbyggnad av gång- och cykelbanor längs barnens skol- och fritidsvägar. Behovet av sådana utbyggnader är ofta väl kartlagt av kommunerna, som vet var de mest osäkra trafiksituationerna finns. Projekten har dessutom en kort ledtid och kan sättas i gång snabbt. En meter gång- och cykelväg kostar att anlägga och kostnaden för att göra barnens gång- och cykelvägar trygga och säkra uppskattas av till . anser att staten bör inrätta ett bidrag till kommunernas åtgärder för säkrare skolvägar med utbyggnader för anläggning av gång- och cykelvägar och andra säkerhetshöjande åtgärder. Anslaget bör uppgå till 700miljoner kronor fördelat vilket skulle göra det möjligt att anlägga säkrare vägar för barn. Bidraget bör administreras av och tas från ordinarie anslag. För att möjliggöra detta bidrag ska i motsvarande grad minska anslagen till flerfiliga motorvägar och andra kapacitetshöjande åtgärder i vägtrafiknätet. Den lokala och regionala kollektivtrafiken är en annan viktig del av infrastrukturen när ska byggas om till ett klimatvänligare land. En utbyggd och väl fungerande trafik är också nödvändig för att våra storstäder ska vara framkomliga och mänskliga att leva i. Många människor är helt beroende av kollektivtrafik i sin vardag. I våra tre storstäder finns det stora kapacitetsproblem i kollektivtrafiken. I rusningstid är ofta kollektivtrafiken fullsatt. I många städer med fler än 100 000 invånare finns goda förutsättningar att kraftigt öka transporterna med kollektivtrafik. För att skapa ett klimatsmart samhälle behövs mer kapacitet i kollektivtrafiken både lokalt och regionalt. vill genomföra en djupgående vitalisering av kollektivtrafiken. På lång sikt krävs ett omfattande utbyggnad och kvalitetshöjning av infrastrukturen och trafiken. Fram ska antalet personresor med kollektivtrafik fördubblas, men är situationen på många ställen akut. Det behövs statligt stöd till en mångfald mindre åtgärder i befintliga system för att öka kapaciteten tills de större satsningarna har genomförts. Vi vill mot bakgrund av ovanstående anslå till en kortsiktig kapacitetshöjning inom kollektivtrafiken. Målet är att skapa 1 miljon nya sittplatser per dag i kollektivtrafiken. Anslaget ska användas till att på kort sikt öka kapaciteten inom befintliga system, i synnerhet i större städer och längs tungt trafikerade stråk där kapaciteten är otillräcklig, för att minska persontransporternas klimatpåverkan. En mindre del av anslaget används också för att initiera en större framtida utbyggnad av spårvägssystemet. fördelat ska användas till utpekade satsningar på spårvägstrafik. Vi vill ge fördelat i bidrag till två spårvägslinjer som kan stå klara : i bidrag till anläggning av sjuans spårväg i och i bidrag till färdigställande av spårväg till Ringdansen i . Dessutom vill vi anslå till projekteringskostnader för fem långsiktiga spårvägsprojekt: två i , två i samt ett i . Anslaget bör fördelas av . Resterande anslag, , anslås till kortsiktiga kapacitetshöjande åtgärder inom befintliga lokala, regionala och nationella kollektivtrafiksystem. Anslaget ska gå till för bidrag till rullande materiel. I samband med detta ska villkoren för sökande av bidraget ändras. Vi vidgar definitionen till att gälla även andra klimatsmarta fordon i kollektivtrafik såsom biogasbussar, etanolbussar, spårvagnar m.m. Vi vidgar också kretsen av mottagare till att gälla tågoperatörer och inte bara regionala trafikhuvudmän. Om ansökningarna överstiger tillgängliga medel prioriteras de projekt som ger störst klimatnytta. I syfte att kraftigt höja järnvägens kapacitet och konkurrenskraft enades , och den dåvarande regeringen om att öka anslagen till järnvägens infrastruktur. Förslaget antogs av och föranledde att ta fram en så kallad framtidsplan för järnvägsinvesteringar. Planen sträckte sig och innehöll en historiskt stor satsning på järnvägen: skulle investeras . Framtidsplanen innehåller hundratals objekt i järnvägsnätet som ska nyanläggas eller rustas upp. Kostnadsutvecklingen inom byggsektorn har dock varit mycket kraftig, vilket har orsakat stora fördyringar. har i sitt budgetunderlag pekat på att det krävs i höjda anslag under 20082010 för att Framtidsplanen ska kunna genomföras som planerat. Dessutom behövs ytterligare för att säkra underhåll och drift. I vårbudgeten finns inga anslagshöjningar och har lämnat förslag till en bantad version av planen. I denna föreslås att ett 70-tal objekt läggs i malpåse. Även om har detaljsynpunkter på enskilda delar av Framtidsplanen, är det av överordnat intresse att planen som helhet räddas. anser att järnvägen utgör stommen i ett framtida hållbart transportsystem och att investeringar i järnvägen därför är centrala för att skapa ett hållbart samhälle. Vi vill därför öka anslagen till med i enlighet med dess underlag och därmed rädda Framtidsplanen och underhållet av järnvägen. avvisar regeringens försök att binda intäkterna från trängselskatten till väginvesteringar genom att fondera dem i Riksgälden. Vi menar att hela intäkten från trängselskatten bör föras över till genom anslag på statsbudgetens utgiftssida. Specialdestineringen är ett undantag i väntan på att hela trängselskatten kan flyttas ned till regional nivå och där bli en avgift. Utvecklingen av rovdjursstammen har varit hett omdebatterad. mål har inte uppfyllts. Det är endast björnen som har uppnått för arten avsedd miniminivå i relation till de mål som beslutade för rovdjursstammarna 2001. Regeringens beslut om ny förordning om jakt på rovdjur har fått omfattande och välgrundad kritik för att den gör det svårt att påvisa brott mot jaktlagen. Bristen på kunskap och information är uppenbar. Viltstängsel m.fl. åtgärder kan bidra till att förebygga och minska konflikter och rovdjursskador på tamdjur. Viktigt är också att ersätta ägare av tamdjur för viltskador på djuren. Också denna ersättning behöver höjas något. Ersättningar för viltskador m.m. bör höjas med 20082010. Det är fel att avveckla djurskyddsmyndigheten även om regeringen och de borgerliga partiernas företrädare har försäkrat att nedläggningen av inte innebär en nedsatt ambition vad gäller djurskydd. Det har dock blivit uppenbart för alla att nedläggningen av kommer att innebära ett stort avbräck i djurskyddsarbete. Enligt djurskyddslagen ska djur hållas på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet till naturligt beteende. Att ha en lag innebär inte automatiskt att den följs. Det behövs tydliga och förankrade föreskrifter, som följs upp av myndigheter. ansvarade för djurskyddslagens uppföljning försummades föreskrifterna. Det är oklart hur arbetet med att utveckla alternativ till djurförsök kommer att fortsättas. Före tillkomst låg detta arbete vid en särskild myndighet. har ansvarat för dessa frågor. Vi anser att behöver vara kvar för att säkra ett gott djurskydd. Anslagen för bör höjas med 100miljoner kronor vartdera åren 20082010 jämfört med regeringens förslag. har länge drivit fiskefrågor på ett offensivt sätt. Den förra regeringen slog fast att linje i internationella förhandlingar ska vara att den biologiska rådgivningen från (Ices) ska följas. Den nuvarande regeringen har accepterat denna princip, men agerat på ett helt annat sätt. Till skillnad från den senaste förhandlingen om klimatpolitiken har regeringen upphört att driva en aktiv linje i fiskefrågorna och i stället rättat in sig i ledet. kritiska röst i frågan har tystnat. Ett av de stora problemen i är svartfiske av torsk. Det är positivt att och andra EU-länder fortsätter försöka enas om åtgärder för att minska svartfisket. Det är viktigt att inte bara öka kontrollen, utan också angripa roten till svartfisket: brist på fisk och en överdimensionerad flotta. Fiskbeståndet behöver återställas genom att följa forskarnas rådgivning. Flottans kapacitet behöver minskas genom bl.a. ökad stöd till skrotning m.m. Fiskevården behöver också stärkas, för både ekosystemets, yrkesfiskets, turismnäringens och fritidsfiskets skull. föreslår att stödet till skrotningen m.m. samt till fiskevården ökas med respektive jämfört med regeringens förslag. Forskning och produktutveckling i små företag är grundläggande för att utveckla svenskt näringsliv, skapa nya jobb och nya företag. Genom programmet Forska och väx har mindre företag kunnat söka medel från för att forska och utveckla nya produkter. Forska och väx har sedan programmet startade varit mycket framgångsrikt och eftertraktat. Regeringen valde i budgetproposition att avskaffa programmet Forska och väx vilket vi anser tyder på bristande insikt i de små företagens behov. menar att det är viktigt att fortsätta att stimulera forskning och utveckling i svenska småföretag. Vi välkomnar att regeringen nu aviserar att återföra medel till programmet. ser emellertid att programmet kan byggas ut och vill därför utöka anslagen till Forska och väx med ytterligare jämfört med vårpropositionen. I vårpropositionen aviserar regeringen att den förstärkning man i budgetpropositionen gjorde på ska fortsätta även efter 2007. Genom anslaget till tillförs medel för såddfinansiering. Såddfinansiering är en typ av finansiering som sker i mycket tidiga skeenden av ett företags utveckling där osäkerheten är så pass stor att vanligt riskkapital eller kapital via banker inte finns att tillgå. menar att tillgången till såddfinansiering är mycket viktig för att nya produkter ska kunna bli framgångsrika företag och välkomnar regeringens satsning. Regeringen avsätter 79 400 000 innevarande år och 150 miljoner följande år för en satsning på miljöteknik. välkomnar regeringens förslag till en riktad satsning på miljöteknik, men vill bredda och utveckla satsningen ytterligare. Satsningen på miljöteknik bör enligt oss ha ett bredare fokus än enbart export av miljöteknik. Snarare bör anslaget utnyttjas för att skapa ett brett branschprogram för miljöteknikbranschen. I branschprogrammet tas i samarbete med näringslivet och de fackliga organisationerna fram strategier för hur miljöteknikbranschen kan utvecklas och stödjas för att få en mer framträdande ställning . I detta arbete är det också viktigt att ha en bred inriktning på vilken teknik som ska stödjas. Snarare än att rikta stödet mot fordons- och flygplansindustrin bör fokus vara att rikta stödet mot de tekniker som har störst effekt i kampen mot klimatförändringarna. Vi anser att satsningen bör utökas till att omfatta totalt . Statligt stöd för utbildning av vuxna Regeringen skar i budgetpropositionen ned det statliga stödet för utbildning av vuxna med . Samhällsutvecklingen och den snabba strukturomvandlingen av arbetsmarknaden ställer krav på framför allt de med lägst utbildning. Utan ett livslångt lärande och möjligheten att även i vuxen ålder läsa in kunskap man missat tidigare blir det mycket svårt för dem som inte riktigt uppfyller arbetsmarknadens kompetenskrav att komma tillbaka i sysselsättning. Regeringen lyfter i vårbudgetens finansplan fram vuxenutbildningens vikt. Att göra detta som man drar ned på resurserna är inte en trovärdig politik. satsar i denna motion på vuxenutbildningen. Regeringen aviserar i propositionen att en utredning ska tillsättas för att se över det kommunala utjämningssystemet. föreslår man att redan nu ändra det regelverk som styr lönekostnadsutjämningen. välkomnar den parlamentariska utredningen men anser inte att några ändringar bör genomföras innan en sådan utredning sett över hela utjämningssystemet. Lägre uppräkning skiktgräns: Höjd statlig inkomstskatt Nej till skattereduktion för hushållsnära tjänster Reformerad skattereduktion för arbetsinkomst Höjt grundavdrag maa skatteväxlingen Sänkt arbetsgivaravgift till följd av skatteväxlingen Nedsatt arbetsgivaravgift för enmansföretag Höjd löneskatt för äldre födda Höjd särskild löneskatt äldre egenföretagare födda Höjd arbetsgivaravgifter för 1824-åringar Höjd egenavgifter för 1824-åringar Nej till slopad särskild löneskatt för äldre födda Nej till slopade ag-avgifter för vissa tjänsteföretag Avskaffad begränsning av markvärde för småhus Nej till avskaffad förmögenhetskatt Fördubblad koldioxidskatt lätt industri Skatt på industriavfall som förbränns Sänkt moms ekologiska livsmedel Sänkt egenavgift i a-kassan Tabell 12: förslag till inkomstreformer. Avvikelse mot regeringens budgetförslag. Reformerat jobbskatteavdrag och höjt grundavdrag föreslår en reformering av jobbskatteavdraget för att finansiera reformer som gynnar dem som har det sämst ställt. Regeringens jobbskatteavdrag ger störst skattereduktion i kronor för dem med relativt höga inkomster. reformerade jobbskattavdrag har en bättre fördelningspolitisk profil och ger staten ökade skatteintäkter om . Som en del i den gröna skatteväxlingen föreslår vi också ett höjt grundavdrag. Det höjda grundavdraget motsvarar minskade skatteintäkter om . I diagram 7 beskrivs underlaget för reformerade jobbskatteavdrag och det höjda grundavdraget. I diagram 8 och tabell 13 redovisas effekter av skattehöjningen på olika inkomster. förslag till reformerat jobbskatteavdrag innebär inga skattehöjningar för inkomster . En person med inkomst på får skattehöjning om man också räknar in den sänkta egenavgiften i a-kassan. För en pensionär som inte jobbar innebär förslaget en skattesänkning på . Diagram 7: Underlag för reformerade jobbskatteavdrag. Diagram 8: Skatteförändring för en person som jobbar (streckat) och en som inte arbetar (heldragen) i olika inkomstskikt. Tabell 13: Skatteförändring i olika inkomstskikt av förslag till förändrat jobbskatteavdrag och höjt grundavdrag. Tekniskt innebär förslaget till höjt grundavdrag att grundavdraget vid taxerade inkomster upp till 0,87 prisbasbelopp ska vara 0,465 prisbasbelopp. Vid taxerade inkomster i intervallet 0,87 till 2,72 basbelopp ökar grundavdraget av den del av den taxerade inkomsten som överstiger 0,87 prisbasbelopp. Vid inkomster över 2,72 prisbasbelopp är grundavdraget avrundat . Vid taxerade inkomster i intervallet 3,1 prisbasbelopp till 8,5 prisbasbelopp minskar grundavdraget av den del av den taxerade inkomsten som överstiger 3,1 prisbasbelopp. Vid inkomster över 8,5 prisbasbelopp är grundavdraget avrundat . Det reformerade jobbskatteavdraget innebär att underlaget för jobbskatteavdraget trappas ned på inkomster över 5,9 prisbasbelopp. Nej till skattreduktion för hushållsnära tjänster avvisar förslaget till kraftig skattereduktion för hushållsnära tjänster, som främst kommer att utnyttjas av personer med goda inkomster som bör ha råd att betala för dessa tjänster själva. Hushållsnära tjänster ger dåliga fördelningseffekter, riskerar att leda till skattefusk och bidrar inte till ökad jämställdhet. Lägre uppräkning av skiktgränsen Av fördelningspolitiska skäl föreslår att den nedre och den övre skiktgränsen för statlig skatt endast räknas upp med inflationen plus 2008 i stället för enligt nuvarande regler. Detta innebär att fler med höga inkomster får betala statlig skatt och därmed blir det en skärpt fördelningspolitik. Slopad förmånsskatt på cyklar föreslår att arbetsgivare får möjlighet att förse anställda med cykel utan förmånsbeskattning om cykeln används för resa till arbetet. Värdet får uppgå till högst inklusive service om cykeln används som huvudsakligt transportmedel för resor till arbetet (det vill säga att man inte begär avdrag för andra resor till och från arbetet). Regeringen sätter ned arbetsgivaravgiften för 1824-åringar och aviserar att avskaffa arbetsgivaravgifterna för vissa tjänsteföretag. Löneskatten för personer födda avskaffades av regeringen i budgetpropositionen . I vårpropositionen aviseras att löneskatten för personer födda ska avskaffas . avvisar alla dessa förändringar. I stället föreslår vi en generell skattesänkning för alla företag. Den generella sänkningen utformas i enlighet med de tidigare gällande reglerna för nedsatta sociala avgifter på en lönesumma . förslag innebär nedsatta arbetsgivaravgifter på upp till en maximal lönesumma på . Alla företag med en lönesumma får en skattelättnad med eller . Syftet med reformen är att underlätta för små företag. Förutom den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna föreslår vi också en sänkning av arbetsgivaravgiften som en del i den gröna skatteväxlingen. Regeringen föreslår att förmögenhetskatten avskaffas helt . Avskaffandet finansieras inte fullt ut och ger dåliga fördelningseffekter. menar att om förmögenhetskatten ska avskaffas bör det ske på ett sådant sätt att den fullt ut finansieras av samma grupper som betalar skatten . Fastighetsskatten aviseras att helt avskaffas . Den sammantagna effekten av dessa två skatteförändringar innebär att människor med höga inkomster får mycket stora skattelättnader. avvisar regeringens förslag. gör bedömningen att fastighetskatten bör avskaffas. Avskaffandet måste dock ske på ett ansvarsfullt sätt och i flera steg. förslag är att skatten trappas ned successivt. förslag var att trappa ned skatten från till . Vi bedömer att ett andra steg i en sådan nedtrappning skulle ha varit möjligt att genomföra senare i mandatperioden. menar också att i samband med att fastighetsskatten avskaffas bör ett system med miljöstyrande avgifter på bostadsbeståndet utredas. Höjd effektskatt på kärnkraftsel Marknadspriserna för el har ökat mycket kraftigt . Detta är delvis en följd av ökade råvarupriser och miljökostnader. Kärnkraftens kostnader har inte stigit i motsvarande mån. Denna våldsamma ökning av vinsten, i många fall från en direkt förlustbringande verksamhet , ger dubbla budskap till kraftindustrin. Kärnkraften är inte långsiktigt hållbar, och den betalar inte sina miljökostnader. Av detta skäl är det rimligt att höja effektskatten på kärnkraft för att ge en tydlig signal till kraftindustrin att planera för en fortsatt kärnkraftsavveckling i ordnade former. Den höjda skatten föreslås ingå i den gröna skatteväxlingen. Fördubblad koldioxidskatt i lätt industri Det är viktigt att alla delar av samhället tar sitt ansvar för att minska koldioxidutsläppen. Industrin har haft en kraftigt reducerad koldioxidskatt jämfört med den som gäller för hushållen och servicesektorn. betalar industrin av hushållsnivån i koldioxidskatt. Detta ger, enligt mening, en alltför svag styrning av industrins koldioxidutsläpp. Vi föreslår därför att uttaget av koldioxidskatt fördubblas till av hushållsnivån för all industri som inte ingår i systemet med handel av utsläppsrätter. Höjningen av koldioxidskatten för den lätta industrin föreslås ingå i den gröna skatteväxlingen och kompenseras av bland annat en sänkning av arbetsgivaravgifterna . Skatt på industriavfall som förbränns infördes en skatt på hushållsavfall som förbränns efter förslag från den så kallade . Utredningen föreslog att skatten även skulle omfatta industriavfall. Detta krävde dock ytterligare beredning och EU-notifiering. föreslår att arbetet snabbt drivs vidare enligt utredningens förslag och att regeringen återkommer med förslag om en skatt även på industriavfall från . Sänkt moms på ekologisk mat Regering och riksdag har uttalat att hållbar utveckling är ett övergripande värde som på alla områden ska främjas och fördjupas. Sänkt moms på ekologiskt producerad mat kommer att stimulera till ökad konsumtion av livsmedel från certifierad produktion och förbättra förutsättningarna att nå miljömålen. föreslår en sänkning av mervärdesskatten på ekologiskt producerad mat från från . Flygets klimateffekter är större än för alla andra trafikslag i förhållande till utfört transportarbete. har beslutat att införliva flyget i handeln med utsläppsrätter. Detta kommer dock att ske allra . menar att det redan nu bör vidtas åtgärder mot flygets klimateffekter och föreslår att en flygskatt införs . Vi föreslår att flygskatten tas ut med per passagerare som reser till en destination inom , och med per passagerare som reser till en annan destination. har tidigare gjort beräkningar av effekterna av en flygskatt i likhet med förslaget ovan och kommit fram till att koldioxidsläppen minskar med med en flygskatt på per passagerare inom och utanför . Höjd skatt på bensin och dieselolja För att öka miljöstyrningen inom transportsektorn föreslår att beslutar att, förutom den årliga indexuppräkningen, höja punktskatterna på bensin och dieselolja med per liter 2008 respektive 2009. Detta skulle betyda att skatterna inklusive moms blir ca högre än . Den höjda skatten på fossilbränslen föreslås ingå i den fortsatta gröna skatteväxlingen .