mot · GV02K330 · 2007-10-02 00:00:00 — Nationella minoriteter medie- och inflytandefrågor m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka sändningarna av finsk tv till att även täcka Norrbotten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur sändningarna av finsk tv ska kunna utvidgas till att täcka hela landet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i beredningen av betänkandet Mångfald och räckvidd pröva frågan om gränsöverskridande samarbete om tidningar på nationella minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att formalisera dialogen mellan public service och de nationella minoriteternas riksorganisationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma tioårsjubileet av Europeiska språkstadgan.1 1 Yrkandena 1, 2, 4 och 5 hänvisade till KrU. Minoritetspolitiken är ett eget politikområde och grundas på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktning av en minoritetspolitik (prop.1998/99:143). Den nationella minoritetspolitiken inrättades som en följd av att ratificerade två Europarådskonventioner, nämligen den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen) och ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen). De nationella minoriteterna är samer, som också är ett urfolk, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. De språk som omfattas är samiska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. I budgetpropositionen kommenterades under utgiftsområde 1, , politikområde Minoritetspolitik (avsnitt 8.4.2 Insatser utanför politikområdet) betänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) med bl.a. förslag för att underlätta etablerandet av dagstidningar på samiska respektive meänkieli. Även propositionen om radio och tv i allmänhetens tjänst nämndes. Där säger man bl.a. i de övergripande riktlinjerna att de nationella minoritetsspråken ska även fortsättningsvis vara ett prioriterat område och att tillgängligheten ska fortsätta att förbättras. Vidare nämndes två slutbetänkanden inom det samepolitiska området. Samernas sedvanemarker (SOU 2006:14) och Jakt och fiske i samverkan (SOU 2005:116). Därutöver hade ett utkast till en samisk konvention tagits fram. Regeringen skrev i budgetpropositionen angående samtliga dessa frågor att de var under beredning. I årets upplaga av budgetpropositionen, politikområdet Minoritetspolitik, nämns ingenting om detta. Det kan tolkas som att minoritetspolitiken begränsas till att enbart gälla språkfrågor. Regeringen redogör i budgetpropositionen för sitt arbete med utredning om finska och sydsamiska språken (Ju2004:01) och slutbetänkandet Att återta mitt språk (SOU 2006:19). Dessa frågor håller regeringen på att bereda. skrev en partimotion om nationella minoriteter. Huvuddelen av motionens förslag har ännu inte behandlats av . Det är förslag som handlar om grundlagsskydd för nationella minoriteter, om att en analys behöver göras av vad det kostar att genomföra nationella minoritetspolitikens intentioner, att tydliggöra det kommunala och regionala ansvaret för nationella minoritetspolitikens genomförande, att analysera varje nationell minoritetsgrupp för sig i förhållande till de konventioner man skrivit under och om statens informationsförpliktelser. vidhåller sina yrkanden och avvaktar behandling av förslagen. I årets budgetmotion återkommer med förslag på höjda anslag på följande områden: Öka det statliga stödet till nationella minoriteters riksorganisationer. Regeringen avsätter till den romska delegationen . Det tycker är positivt men föreslår ytterligare medel till de övriga minoriteternas riksorganisationer. Vi föreslår i motion 2007/08:K314 för utgiftsområde 17 Kultur, medier m.m. en förstärkning på för att organisationerna ska klara av att föra en meningsfull dialog med beslutsfattare på riksnivå. Förstärk med anslaget till de nationella minoriteterna för internationell samverkan, fördelat på till Sweblul () och till de nationella minoritetsorganisationerna för egna initiativ till kunskaps- och erfarenhetsutbyte i internationell samverkan. Sweblul är den enda organisationen där samtliga nationella minoriteter i är representerade i. drivs den på ideell basis. Pengar för detta äskas i motion 2007/08:K314. Höj kulturanslagen med riktade till de nationella minoriteternas språk och kultur. fördelade 2006 till nationella minoriteters kultur och språk. 14 miljoner går dessutom till samisk kultur och samiska organisationer via . vill dels permanenta och dels förstärka anslagen till kultur och språk. Vi anslår i motion 2007/08:Kr279 för att inrätta en sverigefinsk bibliotekslånecentral och begär att man under regeringens anslag för filmstöd avsätter till att börja bygga upp ett resursfilmcentrum, Film i Sameland och . 3Utbyte av tv-sändningar mellan och gick över till digitala tv-sändningar . I norra delarna av landet finns s.k. förvaltningsområden för det finska språket. De berörda kommunerna är , , , och . Med det analoga systemet kunde stora delar av ta del av två finska tv-kanaler tack vare det så kallade spillet. Med digitaliseringen försvann denna möjlighet i länet förutom i det närmaste området längs gränsen SverigeFinland. Regeringen anslår i budgetpropositionen 2008 medel på under utgiftsområde 17 anslag 27:2 för att finansiera kostnader för utbyte av tv-sändningar mellan och . Det svenskfinska tv-utbytet bedrivs i enlighet med principen om ömsesidighet. I samband med att och gick över till digitala marknätssändningar fördelas anslaget mellan två parter: och . Regeringen gav tillstånd att bedriva utsändningar . Sändningstillståndet avser digital sändningsteknik. har sändningsområdet vidgats till att utöver sändare i också avse sändare i och . menar att regering och riksdag har ett särskilt ansvar för det så kallade förvaltningsområdet för sverigefinnar och finska språket i . Vi anser att den nationella minoritetspolitiken ska innehålla möjligheten för finsktalande och de som förstår finska i att se finska tv-program. Vi avsätter i vår budgetmotion för utgiftsområde 17, 2007/08:Kr279, för att utöka utbytet av tv-sändningar mellan och . Pengarna är i första hand avsedda att täcka upphovsrättskostnader. Vi föreslår att sändningarna, som täcker , och , utökas till att gälla även eftersom länet har en stor andel finsktalande invånare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör sändningarna utökas till att täcka hela landet. Denna utvidgning bör regeringen skyndsamt utreda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4Dagstidningar på samiska och meänkieli (tornedalsfinska) betänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) innehöll bl.a. förslag för att underlätta etablerandet av dagstidningar på samiska respektive meänkieli. Samiska och tornedalska företrädare diskuterar f.n. olika förslag till nya gränsöverskridande lösningar på hur man i samarbete mellan , och ska kunna etablera tidningar på de nationella minoritetsspråk som talas inom denna del av . I regeringens beredning av betänkandet Mångfald och räckvidd borde detta samarbetsprojekt prövas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 5Dialog mellan public service och nationella minoriteter I de övergripande riktlinjerna för radio och tv i allmänhetens tjänst anges vad som ska gälla . Bland annat sägs det att de nationella minoritetsspråken även fortsättningsvis ska vara ett prioriterat område och att tillgängligheten ska fortsätta att förbättras. För att de nationella minoriteterna ska kunna ta sitt ansvar i dialogen med beslutsfattare på riksnivå måste deras organisationer garanteras ekonomiska och personella resurser. I motion 2007/08:K314 föreslår vi därför att anslaget till de nationella minoriteternas riksorganisationer utökas med för att klara av detta. För att tillgängligheten till de nationella minoritetsspråken ska förbättras bör formerna för en dialog mellan parterna formaliseras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I finns det drygt 40 miljoner människor som talar ett minoritetsspråk. Första gången minoriteternas sångfestival Liet lavlut anordnades i var i . Arrangörer för tävlingen var Sweblul, Estrad Norr, Liet Ynternasjonaal i Frisland, Saami i Kautokeino, Nordesía i och Sydsamiskt kulturcenter, Gaaltije. Det kom in 61 bidrag från 25minoritetsspråksområden i . anordnades en uttagningsltävling i för att utse ett bidrag som skulle representera , de nordiska länderna och på minoriteternas melodifestival Liet lavlut . kommer denna uttagning att anordnas i . önskar delta som en av arrangörerna till tävlingen. De ser Liet Lavlut som ett utmärkt praktiskt och framgångsrikt exempel på hur man kan utveckla minoriteternas språk och kultur. har uttalat sig för att Liet Lavlut bör få status som ett officiellt europeiskt arrangemang. har tillskrivit regeringen och bett uppmärksamma tioårsjubileet av Europeiska språkstadgan med en språkkonferens efter sångtävlingen i . föreslår att regeringen medverkar till att uppmärksamma tioårsjubileet av språkstadgan i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.