ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub313 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra samlevnadsundervisning till en obligatorisk del av sfi-undervisningen. är ett samhälle präglat av mångfald, en mångfald som berikar och ger kraft åt vårt samhälle. Men mångfald innebär även möten mellan kulturer som inte alltid är friktionsfria. Ett exempel är synen på sexualitet, kön och relationer där åsikterna ofta varierar mellan kulturer, inom och mellan länder och som i sin tur i hög grad ligger till grund för hur vi behandlar varandra. Frågor som rör samlevnad och relationer är ofta känsliga, särskilt i vissa kulturer där dessa ämnen sällan behandlas ens inom familjen. En konsekvens är kunskapsluckor bland invandrare, särskilt bland kvinnorna. Förutom att minska inblicken i hur det svenska samhället förhåller sig till samlevnad, könsroller och relationer, minskar också individens kunskap om vilka rättigheter han eller hon har i i förhållande till dessa frågor. Utöver den spänning sådana kunskapsluckor skapar för många i mötet med den svenska kulturen, har det även en utestängande effekt. Att förstå synen på relationer och förhållandet mellan könen i ett samhälle är en förutsättning för att också känna delaktighet. Den uppfattning en person har i dessa frågor präglar alltså samma persons uppfattning om samhället i stort och kan således antingen underlätta eller försvåra i mötet med den svenska kulturen. Relationer och samlevnad innefattar många komplexa frågor som maktförhållanden mellan könen, men också inom familjen, såväl som makten mellan familjen som institution och samhället. Vikten av dessa frågeställningar kan ses i beslutet att göra samlevnadsundervisning obligatorisk i den svenska skolan. Den bör även vara det i sfi-undervisningen där det ofta finns både mindre kunskaper om och ett större behov av sådan undervisning. En bra och obligatorisk samlevnadsundervisning skulle underlätta för invandrare och hjälpa dem orientera sig bättre i den svenska kulturen.
mot · GV02Ub315 · 2007-10-02 00:00:00 — Skolelevers inflytande över egen inlärning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att elevers inflytande över egen inlärning tydliggörs. Dagens skolelever är oftast nyfikna och vetgiriga och har många åsikter, inte minst om vad som rör sig i skolans värld. Skolarbetet har förändrats men behöver alltid ses över och moderniseras ytterligare. Rätten till inflytande över egen inlärning är ett utmärkt tillfälle att lära sig att ta ansvar. Det är sannolikt att lusten att lära ökar om elever har varit delaktiga i hur de skall lära sig. Den dag eleverna slutar skolan skall de kunna säga: Jag kan tänka kritiskt, värdera, ifrågasätta, ta ställning och reflektera. Jag kan ta ansvar för mig själv och för mitt samspel med andra och miljö. Jag kan läsa av sociala sammanhang och anpassa mitt eget agerande. Jag vet hur jag lär mig och känner att jag vill och kan lära. Jag är företagsam, initiativrik och tror på mig själv. Jag har framtidstro och lust till fortsatt lärande. Det är vi måste se till att framtiden formas och därför måste vi tydliggöra behovet av elevers inflytande över sin egen inlärning.
mot · GV02Ub316 · 2007-10-02 00:00:00 — Vuxenutbildning i kommuner med hög arbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning i kommuner med hög arbetslöshet och med få branscher med behov av arbetskraft. Det finns alltid ett stort behov i vårt samhälle av tillgång till vuxenutbildning som ett led i möjligheten till ett livslångt lärande. Detta behov är naturligtvis särskilt framträdande i de kommuner som har en hög arbetslöshet och som har få branscher med behov av ny arbetskraft. Sannolikt vinner alla på ökade förutsättningar till omställningar vid både företagsetablering och vid avvecklingar. Att kunna locka företag till etablering i särskilt utsatta orter är ett sätt för kommuner att överleva, och då behövs arbetskraft med den utbildning och kunskap som företagen behöver. Detta kan en väl anpassad vuxenutbildning bidra till. Därför är det angeläget att ge möjlighet till livslångt lärande, där det alltid finns en andra chans, och en tredje chans, som kan vara direkt avgörande för den enskildes framtid och välstånd. Det är därför vikigt att undersöka om det finns ett behov av någon form av särskilt stöd vad gäller vuxenutbildning för kommuner med hög arbetslöshet och få branscher med behov av arbetskraft.
mot · GV02Ub317 · 2007-10-02 00:00:00 — Modern IT-teknik för att bevara skolan i glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att använda modern teknik för att bevara skolan i glesbygden. Att hela ska leva är en förhoppning för många människor i vårt land och att bevara skolan i byn är i detta sammanhang något av en ödesfråga. Med nya tekniska lösningar kan man bevara skolor med färre elever, i alla fall en bit upp i årskurserna. Genom att stimulera små kommuner, med låga födelsetal, till nya IT-lösningar kan man finna nya moderna alternativ för att kunna inhämta kunskap och för att utveckla ett samarbete mellan flera skolor. Ett samarbete över kommun- och länsgränser kan ge mycket till den lokala skolan i byn om moderna verktyg börjar användas i undervisningen. Denna fråga bör ses över så att skolväsendet kan finna lösningar för morgondagens utbildningsverksamhet.
mot · GV02Ub318 · 2007-10-01 00:00:00 — Barns hälsa i skolmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns hälsa i skolmiljö. kryper stressrelaterade sjukdomar allt längre ner i åldrarna, något som är fullständigt oacceptabelt och förödande för kommande generationer. Det finns beräkningar som säger att omkring en tredjedel av våra barn och ungdomar har återkommande eller långvarig smärta. Smärta hos barn och ungdom orsakas till stor del av stressrelaterade faktorer. Studier visar att de upplever mer stress, använder sig av mer sjukvårdsresurser och har sämre skolresultat än barn utan smärta. Barn med daglig spänningshuvudvärk och migrän skattar sin livskvalitet lika lågt som barn med cancer och andra kroniska sjukdomar. Det finns en hög potentiell risk för funktionsnedsättning och lidande senare i livet. Detta är inte acceptabelt. Barns välbefinnande angår oss alla och skolan är en viktig plattform för ett målmedvetet folkhälsoarbete. Socialdemokraterna genomförde under sin regeringstid en stor satsning för att knyta idrottsrörelsen och skolan närmare varandra. Denna satsning har varit mycket lyckad och behöver fortsätta. Dessutom påbörjades omställningen inom den svenska skolan så att skolan har ansvar för att alla elever ska ha daglig fysisk aktivitet inom ramen för den samlade skoldagen. För att erbjuda skolorna stöd och sprida goda erfarenheter har inrättades ett nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet och andra hälsofrämjande åtgärder vid . Det är angeläget att målmedvetet folkhälsoarbete fortsätter genom exempelvis att personalen bereds möjlighet till vidareutbildning, att det finns utrymme till förbättring av elevers psykosociala arbetsmiljö och att skolans och vuxenvärldens ansvar för barns hälsa och välbefinnande förtydligas. Det är en bra väg att fortsätta utveckla detta viktiga arbete för dagens och morgondagens barn.
mot · GV02Ub319 · 2007-10-03 00:00:00 — Inrättande av yrkeshögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nya yrkeshögskola som regeringen planerar får en stark tyngdpunkt i , gärna med Gnosjöregionen som spjutspets. Det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska traditionen, där forskningsanknytning till utbildningen är ett krav. Efterfrågan är stor både bland studenter och bland näringsliv. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste därför stärkas. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns ett stort behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. Under en lång följd av år har därför bland andra drivit på för att riktiga yrkes- eller fackhögskolor skulle inrättas i , något som finns i många jämförbara länder. Den nya regeringen har också tillsatt en utredning vars uppdrag är att lägga fram ett förslag till hur en yrkeshögskola i kan införas. Målet är att ska vara på plats . är ett högre lärosäte som har en tydlig inriktning mot småföretagande och entreprenörskap. är en region som är starkt präglad av sin tradition av kreativt och uppfinningsrikt företagande. De små och medelstora företagen dominerar; Gnosjöandan har blivit ett begrepp inte bara nationellt utan också internationellt. , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum, skulle mot den bakgrunden vara en bra placering för en av de nya yrkeshögskolor som skulle kunna skapas.
mot · GV02Ub320 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en effektivare narkotikaupplysning i skolan. Narkotikan blir ett allt större samhälleligt gissel. Inte minst bland ungdomar tyder en del på att det har skett, och fortsätter att ske, betydande förändringar i attityderna till narkotika. Narkotika ses i allt högre grad som ett acceptabelt alternativ till alkohol. Det är tendenser som inger mycket stark oro. Samhällets avståndstagande från narkotika måste vara kompromisslöst. I kampen mot narkotikan är det naturligtvis viktigt att sätta in åtgärder för att begränsa tillgången. För det fordras bland annat god tillgång på poliser och ett rättsväsende som kan agera snabbt och kraftfullt. I dessa avseenden lämnade den tidigare socialdemokratiska regeringens politik en hel del övrigt att önska. ser vi, glädjande nog, att den nya regeringen har lagt om kursen. Men det krävs också insatser för att strypa efterfrågan. I det arbetet intar skolorna med sin information och upplysning en nyckelroll. På den punkten finns det också uppenbart utrymme för förbättringar. Allt fler ungdomar reser runt i och övriga delar av världen och stöter där på en annan inställning till narkotika. Undersökningar visar att tilltron till auktoriteter sjunker och att viljan att ifrågasätta i motsvarande grad ökar. Enligt mitt förmenande måste detta leda till att upplysningen kring droger i allmänhet och narkotika i synnerhet förändras i syfte att vinna ökad effektivitet. Visst bedrivs på åtskilliga skolor ett modernt och framgångsrikt arbete med att förebygga att unga människor hamnar i narkotikaträsket. Men det finns också kritik mot att upplysningen på sina håll är för gammalmodig och inte anpassad till den verklighet som många av dagens ungdomar upplever. Det ger dåliga förutsättningar för att förändra attityder. Alla synpunkter på att informationen behöver förbättras måste tas på allvar. En effektiv upplysningsverksamhet i skolan är mycket viktig. Om vi inte lyckas med att förändra ungdomars attityder tappar den samlade kampen mot narkotikan i kraft. Hela den i grunden mycket framgångsrika svenska restriktiva narkotikapolitiken riskerar att undermineras. Det får inte ske.
mot · GV02Ub321 · 2007-10-03 00:00:00 — Utbildning och forskning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och forskning i . God utbildning och forskning är avgörande för . är nordligaste tekniska universitet med forskning och utbildning av hög klass. Universitet bedriver forskning inom tekniskt vetenskapsområde och inom humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Forskningen omfattar 70 forskningsämnen och omsätter cirka 600miljoner kronor . Det totala antalet studenter uppgick till ungefär 12 000, enligt hemsida (, 30/9 2007). spelar en särskild roll som motor i och särskilda resurser måste satsas så att kan utvecklas. Vid kvalitetsarbete ska distansutbildningarna särskilt beaktas. Inte minst viktigt är att resurser prioriteras på ett sådant sätt att forskningen vid universitet kan utvecklas. En internationellt erkänd forskning är grunden för en konkurrenskraftig grundutbildning. Den akademiskt inriktade utbildningen och forskningen är naturligtvis viktig. Men alla studenter vill inte bli akademiker; många har i stället stor fallenhet för exempelvis praktiska yrken. Efterfrågan på yrkeskunnigt folk är också stor hos många företag. Behovet att kraftigt höja ambitionen när det gäller den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen har därför länge varit trängande. har den nya regeringen glädjande nog tagit initiativ på området. Regeringen har tillsatt en utredning vars uppgift är att utreda hur reguljära yrkes- eller fackhögskolor kan införas i . Yrkeshögskolor finns i många jämförbara länder och målet är att en yrkeshögskola ska finnas på plats . Utbildningarna ska vara kvalificerade men inte akademiska och normalt inte vara längre än . Regeringen räknar med att antalet helårsplatser för införandet kommer att ligga på 45000. Det är viktigt att den nya blir väl utbyggd i .
mot · GV02Ub322 · 2007-10-03 00:00:00 — Förstärkt upplysning i skolan om kommunismens brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftigt förstärkt upplysning i skolan om kommunismens brott mot mänskligheten. genomförde opinionsinstitutet , på uppdrag av föreningen om kommunismen, en undersökning av svenska skolungdomars kunskaper kring kommunismens brott mot mänskligheten (DN ). Resultaten inger stor oro. av svenska skolungdomar mellan kände inte till Gulag, Sovjetkommunismens dödsläger. trodde att det totala antalet offer för kommunismen är en miljon eller färre. Den förre statsministern tog ett utmärkt initiativ när det gäller att öka kunskaperna kring nazismens ohyggliga brott mot mänskligheten. Demoskopundersökningens resultat visar att kraftfulla insatser måste sättas in för att höja kunskapsnivån också i fråga om kommunismens förbrytelser. Skolan har en nyckelroll. Undersökningen kan knappast tolkas på annat sätt än att undervisningen kring kommunismens brott har varit eftersatt. Ökade kunskaper kring kommunismens brott handlar inte bara om att förstå historien utan också om att förstå sin samtid. Det kommunistiska förtrycket är ett arv som människor från det forna och bär med sig. Hur ska unga svenskar kunna förstå dem utan att ha elementära kunskaper om denna centrala del av deras länders nutidshistoria? Upplysningen kring kommunismens brott i den svenska skolan måste kraftigt förstärkas.
mot · GV02Ub323 · 2007-10-03 00:00:00 — Obligatorisk konsumentekonomi i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk konsumentekonomi i gymnasieskolan. Ungdomar är en av våra köpstarkaste grupper, därför utsätts de också för ett allt hårdare kommersiellt tryck. Det ökade utbudet av tjänster och varor frestar och ställer därmed ökade krav på kunskap. Det handlar om att tidigt lära sig hur man får pengarna att räcka månaden ut. Många ungdomar vet för lite om de regler som styr vårt vardagsliv. Det kan vara dyrköpta lärpengar, i vissa fall så dyrköpta att de länge får dras med betalningsanmärkningar och höga skulder. har av landets ungdomar () en skuld som är registrerad hos Kronofogden. En sådan anmärkning kvarstannar och kan till exempel göra det omöjligt att få ett lägenhetskontrakt. Man kan till och med riskera att aldrig blir kvitt sina skulder eller drabbas av indrivning eller utmätning med allt större hopplöshet och stora svårigheter i livet. Många föräldrar har inte heller kunskap eller förstår riskerna de unga utsätts för. Utbildning är därför nödvändigt för att ungdomar ska bli bra konsumenter. Skolan har ett stort ansvar att lära ungdomar om verkligheten och att förstå villkoren i vuxenvärlden. Det är rimligt att skolan följer med i samhällsutvecklingen och lär de unga vad som gäller. Jag menar att här har skolan halkat efter. Enligt kursplaner handlar konsumentekonomi om att sköta den egna hushållsekonomin och att kunna göra rimliga bedömningar vid beslut, exempelvis tagande av lån. finns det inte någon kurs med benämningen konsumentekonomi i gymnasieskolan. I många fall blir det upp till den enskilde lärarens kunskaper och intresse för att undervisa i konsumentfrågor. Det är endast kursen Företagsekonomi A som har inslag av privatekonomi. I samhällskunskap som läses av alla gymnasieelever på nationella program finns ingenting om vare sig konsumentekonomi eller privatekonomi. Jag menar att det är rimligt att detta ingår. Jag vill därför att konsumentkunskap införs som en obligatorisk del i undervisningen för alla gymnasieprogram.
mot · GV02Ub324 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om frisök till gymnasiet. beslutade att införa en begränsad modell av såkallat frisök till gymnasiet. Beslutet innebär att en elev har rätt att välja en gymnasieskola i en annan kommun än den man är bosatt i. Begränsningen innebär att man bara får välja nationella inriktningar på nationella program. Om kommunen där skolan är belägen har en lokal inriktning på det sökta programmet är hela programmet stängt för frisök. Individuella programmet och olika specialutformade program är också undantagna. I praktiken är alltså elevernas valfrihet kraftigt begränsad, tre av fyra gymnasieplatser är undantagna från frisök i alla våra större städer. För elever i innebär det t ex att populära inriktningar mot idrott, musik och företagande i inte är öppna för frisök. Specialutformade program, t ex Idrottsledarprogrammet på Sandagymnasiet och (internationell näringslivsutbildning) på i inte är öppna för utifrånkommande elever. Ett annat typiskt exempel är Njudungsgymnasiet i , där man ville börja utbilda tävlingsmekaniker, men som på grund av avslag på ansökan om nationellt intag inte kunde få tillräcklig rekryteringsbas och tvingades lägga ner planerna. Det man får rätt att söka är det som redan finns på skolan hemma, inte det som är lite nytänkande och spännande. Det begränsade frisöket innebär också att konkurrensen snedvrids, vilket är en nackdel för de kommunala gymnasieskolorna som inte får samma möjligheter som friskolorna att rekrytera elever genom att erbjuda bra utbildningar. Jag tycker att det här är fel. Alla utbildningar som finns på gymnasiet bör också vara öppna för sökande för alla elever från hela landet. Jag anser därför att bör tillkännage detta för regeringen, så att regeringen kan inarbeta detta i förslaget till ny gymnasiereform.
mot · GV02Ub326 · 2007-10-03 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. I sin årsrapport fastslår att varje kommun bör vara skyldig att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid och skriver: Alla barn måste få möjlighet att få en trygg och utvecklande plats att vara på när föräldern arbetar. Om kommunen inte tillhandahåller en sådan verksamhet finns det en risk att föräldern blir arbetslös med allt vad det innebär för barnets välmående eller att barnet tvingas träffa många olika omsorgspersoner med olika rutiner. Barnet riskerar då en otrygg tillvaro. Ändå är det precis en sådan situation många befinner sig i. Problemet är framför allt avgörande för många ensamstående föräldrar och yrkesgrupper som arbetar med delad arbetsdag. Ett konkret exempel rör personer som arbetar inom kultursektorn och då framför allt scenkonsterna. Delad dag innebär att man repeterar , är ledig för att sedan återgå till jobbet och föreställningen . Den delade dagen är en förutsättning för att kunna upprätthålla sitt arbete och kompletterande barnomsorg på kvällstid är en nödvändighet. Enligt skollagen 2 a kap. 6§ stadgas: Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Regeringsrätten avgjorde två fall i vilka man konstaterar att kommunen visserligen är skyldig att tillhandahålla förskoleverksamhet i den omfattning som krävs, men att denna kan förläggas till sådana tider som passar de flesta föräldrar och att det inte föreligger någon skyldighet för kommunerna att tillhandahålla barnomsorg , kvällar eller nätter. Det innebär att det främst beror på den politiska viljan i den aktuella kommunen om barnomsorg på obekväm arbetstid, när så är befogat, överhuvudtaget erbjuds. Det som i en kommun anses som en självklar rättighet, utifrån princip om barnets bästa, gäller inte alls i en annan kommun. Därför kan en ansökan om barnomsorg på obekväm arbetstid beviljas av en kommun, medan en likvärdig individuell prövning avslås i en annan. De olika förutsättningarna mellan kommuner krockar därigenom också med arbetsmarknadspolitiken och de centralt styrda reglerna i arbetslöshetsförsäkringen då det krävs att man oförhindrad ska kunna stå till arbetsmarknadens förfogande. Något som inte är möjligt om det inte går att få en ordnad barntillsyn. Såsom nuvarande lagstiftning tolkas är den ett hot mot arbetslinjen. Det är inte rimligt att människor tvingas tacka nej till arbete, eller säga upp sig, eftersom arbetet inte går att kombinera med en fungerande barnomsorg. I de fall vårdnadshavarens arbetssituation är omöjlig att påverka anser jag att kommunerna bör erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Barnomsorgen måste då också utgå från föräldrarnas behov. Detta är inte en fråga om att inskränkningar i det kommunala självstyret. Utformningen av barnomsorgen ska fortfarande utgå från lokala förutsättningar. Men kommunens skyldighet att erbjuda barnomsorg bör fastslås i skollagen.
mot · GV02Ub331 · 2007-10-02 00:00:00 — Elevmajoritet i lokala skolstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. Att arbetstagare har inflytande över sin arbetsplats är en självklarhet, men så är inte fallet i skolan när det gäller elevinflytandet. Att gymnasieelever, som i många fall även är myndiga, ska ha samma möjligheter i skolan är dessvärre fortfarande långt ifrån självklart. En av skolans främsta uppgifter är att främja lärande om demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter samt att verka för att öka barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet. I skollagen betonas särskilt skolans uppdrag att fostra demokratiska samhällsmedborgare och att inflytandet i skolan ska öka i takt med ålder och mognad. Som ett led i att förbättra ungdomars inflytande i skolan införde den socialdemokratiska regeringen försök med lokala skolstyrelser med elevmajoritet på gymnasiet. har möjligheten permanentats och är det över 40 gymnasieskolor som arbetar framgångsrikt med denna modell, bland annat i , där den borgerliga regimen vill avskaffa möjligheterna för lokala skolstyrelser att ha elevmajoritet. Eleverna är naturligtvis mycket besvikna över denna tillbakagång. Att ha en skolstyrelse med elevmajoritet innebär inte att eleverna kan styra hela skolan, utan att deras inflytande stärks inom de områden de ansvarar för. De skolstyrelser som har elevmajoritet anser att detta fungerar väl och att eleverna tar ett gott ansvar för skolan. Det utvecklar också skolan som arbetsplats genom att eleverna genom sina representanter får komma till tals i viktiga frågor som rör dem. Det är en skolning som måste finnas i en modern skola som investerar för framtiden.