ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Sf259 · 2007-10-03 00:00:00 — Sjukskrivning och politiska uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över regelverket för sjukskrivning och politiska uppdrag. För den som har drabbats av arbetsskada eller annan sjukdom som innebär att man blir sjukskriven begränsas möjligheten att ta förtroendeuppdrag av politisk karaktär. Det finns risk för att sjukersättningen sänks om man tar nya uppdrag eller upprätthåller sina tidigare politiska uppdrag. Arbetsskadan eller sjukdomen kan vara av sådan art som innebär att man kan fullgöra sitt politiska uppdrag även om det innebär att man inte kan sköta sitt arbete. Exempelvis kan inte en svarvare med bruten arm jobba vid sin maskin men däremot delta i ett sammanträde. Om sjukersättningen minskar har många inte råd att fortsätta med sina uppdrag eftersom arvoden för fritidspolitiker i allmänhet är låga och inte täcker bortfallet av sjukpenningen. Ur demokratisk synpunkt är det också mycket negativt om några av ekonomiska skäl inte har möjlighet att åta sig politiska uppdrag. Det får inte bli en ekonomisk bestraffning för dem som är förtroendevalda fritidspolitiker. Ur social synpunkt riskerar dagens system att ta ifrån de sjukskrivna rätten att ha kvar de sociala kontakter som uppdraget innebär. Som långtidssjukskriven kan man snabbt bli isolerad, och flera sjukdomsdiagnoser syns inte alla gånger för utomstående. Att då upprätthålla kontakten med sina nätverk är både rehabiliterande och hälsofrämjande. i (s)
mot · GV02Sf262 · 2007-10-04 00:00:00 — Kontaktdagar för föräldrar till barn i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föräldrar ska ha rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar. En förskola och skola med hög kvalitet, motiverad och kunnig personal, tydliga mål och individuella möjligheter och insatser för varje barn är grundläggande för att få en skola som klarar sitt huvuduppdrag att ge alla barn en god utbildning. Skolan får ofta i samhällsdebatten stå till svars för hur de klarar många andra uppgifter. Det gäller allt från att se till att barnen äter frukost, går till sängs , förstår vikten av att fungera, och hur man fungerar, i ett socialt sammanhang m.m. Många lärare känner att de är både kuratorer, lärare och extraföräldrar. Skolan har ett stort och viktigt ansvar för barnen men ytterst är barnen föräldrarnas ansvar. För att samspelet hem och skola ska fungera är en nära kontakt mellan föräldrar, lärare och barn av stor vikt. Ett 15 minuters utvecklingssamtal med barn, förälder och lärare per termin, eller skolår, räcker inte för att skapa någon verklig och insiktsfull kontakt mellan parterna. Före hade föräldrar till barn mellan fyra och rätt till tillfällig föräldrapenning i form av per barn och år. Dagarna kunde utnyttjas i samband med föräldrautbildning, besök i barnets förskola, skola eller fritidshemsverksamhet. Rätten till kontaktdagar avskaffades som ett led i saneringen av statens finanser för att återinföras igen i en något annorlunda form fr.o.m. . avskaffades kontaktdagarna återigen, för att begränsa utgiftsökningarna. (Regeringens tilläggsbudget 2003, utgiftsområdena 8 och 1012 finansutskottet). Alla barn behöver engagerade, närvarande föräldrar. Vissa barn är lyckligt lottade att ha föräldrar som utan ekonomiska eller andra problem kan ta ledigt för att besöka skolan. Andra barn har föräldrar där det inte finns ekonomiskt utrymme, eller acceptans hos arbetsgivaren, för en sådan dag. Att ge alla föräldrar en reell möjlighet att vara tillsammans med sitt barn en skoldag då och då skulle gagna både barnet, föräldrarna, skolpersonal och skolmiljön. deltar de flesta föräldrar på ett naturligt och kontinuerligt sätt mer än jämfört med skoltiden, varför vikten av kontaktdagar torde vara högre från det barnet börjat skolan. Ett rimligt förslag borde vara att återinföra föräldrars rätt till tillfällig föräldrapenning i form av en kontaktdag per barn och år när de avstår från förvärvsarbete i samband med besök i barnets skola eller fritidshem. Rätt till sådana dagar skall gälla fr.o.m. det kalenderår barnet fyller t.o.m. det kalenderår barnet fyller .
mot · GV02Sf264 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försöksprojekt för sjukgymnaster för att ge dessa rätt att sjukskriva patienter med syfte att förbättra behandling och rehabilitering. Den stora ohälsan är väl känd och ett flertal rapporter och studier som belyser detta har lagts fram. har tillsammans med Socialdemokraterna och bedrivit ett intensivt arbete för att minska ohälsan på olika nivåer under den förra mandatperioden. Kunskapen är stor om vilka sjukdomar som dominerar bland de sjukskrivna. Det är värk och problem från och det är psykisk ohälsa. De med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande i komplement till allmänläkare, ortoped eller neurolog. Men den regelbundna kontakten och bedömningarna utförs oftast tillsammans med sjukgymnasten. Det innebär att sjukgymnasten har stor kännedom om patientens hinder och möjligheter. Därutöver ligger det i sjukgymnastens profession att arbeta hälsoinriktat och utifrån de resurser varje patient har. Det borde därför ligga nära till hands att ge sjukgymnasterna ökade möjligheter att ta ett helhetsansvar och rätt att sjukskriva patienter med besvär från rörelse- och stödorganen. I tre fylken i infördes en möjlighet för sjukgymnaster att fatta beslut om sjukskrivning samt möjlighet att remittera till specialister. Detta försök har fallit mycket väl ut både med kortare sjukskrivningar och högre kvalitet för patienten. Mot den bakgrunden beslutade man att permanenta sjukskrivningsrätten för OMT-sjukgymnaster, motsvarande steg 3 i , samt att utvidga rätten till att omfatta hela . Samtliga partier stod bakom beslutet. Forsknings- och utvecklingsenheten i har ansökt om möjligheten att inom ramen för ett projekt ge sjukgymnasterna motsvarande rätt till att fatta beslut om sjukskrivning som i , men regeringen har sagt nej till dessa ansökningar. Vi menar att det behövs många positiva krafter för att råda bot på ohälsan och att den bästa vägen att nå dit är att befrämja hälsa. har motionerat om att ett projekt bör initieras med möjlighet för sjukgymnaster att ansvara för sjukskrivningarna av patienter med långvariga problem från . Projektet bör genomföras inom ett avgränsat område och därefter utvärderas. har uttalat sig positivt till detta förslag. I förra årets betänkande skriver man: Utskottet har tidigare uttalat att sjukgymnaster kan fylla en viktig funktion inom sjukskrivningsprocessen och att en försöksverksamhet bör genomföras med avseende på denna yrkesgrupp. (Jfr betänkandena /04:SfU1 och 2004/05:SfU1.) I betänkande 2005/06:SfU1 underströk utskottet att en försöksverksamhet bör genomföras. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Trots utskottets positiva svar händer det inget i verkligheten. Därför vore det bra om kunde lämna ett tillkännagivande till regeringen i den här frågan. Ett projekt bör därför initieras med möjlighet för sjukgymnaster att ansvara för sjukskrivningarna av patienter med långvariga problem från med syfte att förbättra behandling och rehabilitering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Sf265 · 2007-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslår kraftfulla satsningar på att förstärka särskilt de fattigaste pensionärernas ekonomi. Vi föreslår därför en stegvis höjning av garantipensionen. Vi genomför den första höjningen med . Vi satsar också på en höjning av ersättningsnivån av bostadstillägget till 94procent 2008 och till 95procent 2010. Vi föreslår därutöver att en sexprocentig uppräkning av pensionen för de tidigare ATP-pensionärer som fått försämrad pension genom den urholkning som skedde skall genomföras och satsar 1,5 miljarder för detta ändamål. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Återställande av tilläggspension för ATP-pensionärer Vi vill återställa beräkningsgrunden för de pensionärer som faktiskt fick en konkret sänkning av sin pension i och med saneringspolitiken . Det skulle innebära en uppräkning av tilläggspensionen för dessa pensionärer med ca 6procent. Detta krav drivs av bland andra (). Detta skulle innebära en satsning på att höja tilläggspensionen för de tidigare ATP-pensionärer som gick i pension 1990 eller tidigare, och omfattar personer som är födda eller tidigare. Att höja pensionerna för denna grupp skulle innebära en utgiftsökning för staten med som överförs till ålderspensionssystemet för utbetalning av tilläggspension. Nettokostnaden för offentlig sektor blir eftersom förslaget innebär ökade skatteinkomster för kommunerna. Den ekonomiska situationen för många äldre är djupt problematisk. föreslår en höjning av garantipensionen som motsvarar . Vi föreslår att höjningen görs stegvis och anvisar medel för en höjning med , och 500kronor 2010. Det skulle göra betydande skillnad för de sämst ställda pensionärernas ekonomi. Därmed föreslår vi en ökning av anslaget med 3300miljoner kronor 2008. ökar anslaget med 2009 och 2010. Detta innebär dock att en minskning kan göras av utgifterna för bostadstillägg för pensionärer med 300, 400 respektive . Förslaget innebär även att kommunernas skatteintäkter ökar med 1000miljoner, 1400 miljoner respektive 1700 miljoner för de tre åren. Via regleringar inom utgiftsområde 25 återförs de ökade skatteintäkterna till staten. Nettokostnaden för satsningen blir alltså 2 miljarder , 2,7 miljarder och 3,4 miljarder . 20:3 Bostadstillägg till pensionärer föreslår att ersättningsnivån i bostadstillägget till pensionärer stegvis skall höjas till 95procent för att förbättra de sämst ställda pensionärernas ekonomiska villkor. Många inom denna grupp är kvinnor. Vi föreslår att en första höjning till 94procent skall genomföras 2008 och anvisar för detta . Som en följd av vårt förslag om höjd garantipension minskar utgifterna för bostadstillägg till pensionärer med 2008.
mot · GV02Sf268 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att individuellt fastställa den enskildes arbetsförmåga vid sjukdom eller skada. Den höga sjukfrånvaron är ett stort problem såväl för samhället i stort som för den enskilda individen. Om en människa blir sjuk eller förtidspensionerad är det viktigt att avgöra om det finns någon fortsatt arbetsförmåga. Kanske finns det uppgifter som han eller hon kan klara trots sjukdomen eller skadan? Kanske räcker deltidsersättning från ? finns bara fyra ersättningsnivåer i sjukpenning samt i sjuk- och aktivitetsersättningen: 25, 50, . Alla människor är dock unika, och därför krävs individuella bedömningar. Man bör kunna tillvarata den procent som personen faktiskt kan arbeta. Risken är annars att personen blir sjukskriven på en högre nivå än vad som behövs, så att samhällets kostnader för ersättningarna blir högre än vad de skulle behöva vara, eller att personen blir sjukskriven på en lägre nivå än vad som behövs och därmed riskerar försämra sin sjukdom eller skada. Vi har både en moralisk och en ekonomisk skyldighet att ändra detta trubbiga system. Alla ska kunna jobba till av sin egen förmåga.
mot · GV02Sf269 · 2007-10-04 00:00:00 — Socialt skyddsnät för företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om socialförsäkringssystem för personer som driver eget företag. Personer som driver eget företag med F-skattsedel (enskild firma eller handelsbolag) bör ha samma rätt till socialförsäkringssystem som anställda. Det kan finnas skillnader som är viktiga att belysa. Nettointäkten (resultat efter skatt) i ett företag ligger till grund för SGI (sjukpenninggrundande inkomst). Om inkomsten i företaget är låg innebär det att företagaren får en låg sjukpenning, föräldrapenning etc. Detta kan medföra stora ekonomiska konsekvenser om inkomsten i företaget är låg . Det får även betydelse för dem som driver s.k. levebrödsföretag där syftet är att kunna förverkliga en idé men där den förväntade nettoinkomsten är låg. Bland dessa företagare finns fler kvinnor än män. Det har funnits möjlighet för att i vissa fall godkänna s.k. jämförelseinkomst i högst . Jämförelseinkomst innebär att SGI beräknas på lönen för anställda med liknande arbetsuppgifter. Detta system är dock inte tillräckligt och kan i vissa fall bygga på godtycke. Det är heller inte säkert att systemet tillämpas lika över landet. Nettointäkten i ett företag ligger även till grund för en företagares framtida pension. Om en företagare har låg inkomst leder det till en låg pension . Under ett uppbyggnadsskede är det vanligt att nettointäkten är låg. I vissa branscher är dessutom uppbyggnadsfasen lång. I rapporten och anställningsformer i förändring redovisas en översyn av utvecklingen av nya former för företagande och anställningsformer. Rapporten belyser också skillnader i befintliga regelsystem vad avser företagare respektive anställda, särskilt när det gäller de sociala trygghetssystemen, och de problem detta kan medföra. Det är viktigt att man i en översyn av dagens system hittar en lösning som innebär att personer som driver eget företag får samma rätt till ett socialförsäkringssystem som anställda. Det skulle kunna lösas genom en speciell försäkring där en genomsnittslön kan vara grund för beräkning istället för nettovinst. Statistik visar att anställda i små företag har färre sjukdagar än anställda i stora företag. Man kan anta att ägare till ett litet företag håller sig inom den ramen. Vad som ovan anförts om socialförsäkringssystem för personer som driver eget företag bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Sf270 · 2007-10-04 00:00:00 — Bostadsbidrag beroende av bostadens yta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna kring rätten till bostadsbidrag. Rätten till bostadsbidrag och dess storlek är knutet till ytan av bostaden. Detta försvårar för den som väljer att byta bostad till en lägenhet med större yta men lägre hyra. Det får nämligen till följd att bostadsbidraget minskar eller helt uteblir. Dessa regler bör därför ses över.
mot · GV02Sf271 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enhetlig tillämpning av regelverk vid kejsarsnitt. Det förekommer att kvinnor som varit inställda på att föda sitt barn genom vaginal förlossning av olika skäl måste förlösas akut med kejsarsnitt. En kvinna förlöst genom kejsarsnitt kräver ofta en intensivare medicinsk vård och framför allt längre vårdtid på sjukhus. Även när kvinnan återvänt till hemmet behövs ofta hjälp med stöd, lyft m.m. på grund av det kirurgiska ingreppet. Ett kejsarsnitt är en avancerad bukoperation som rimligtvis borde vara grund för en sjukskrivning. Att kvinnan ifråga av naturliga skäl så gott som alltid går in i föräldraledighet efter förlossning bör på intet sätt påverka den rent medicinska bedömningen. Det vill säga det måste alltid vara en rent medicinsk bedömning som avgör om det är det sjukskrivning eller föräldraledighet som ska gälla. Det finns inga formella hinder för att sjukskriva en kvinna efter ett kejsarsnitt. Problemet är snarare tillämpningen av de regler som finns. Det är en tillämpning som kan skilja sig mellan både olika län och olika försäkringskassor. Enligt vår uppfattning ska det alltid vara den medicinska bedömningen som ska ligga till grund för en sjukskrivning, vilket tyvärr inte alltid är fallet. Därför bör det regelverk som finns skärpas så att tillämpningen blir lika oavsett var förlossningen äger rum. Vi vet att det föreligger stora regionala skillnader i hur det regelverk som finns praktiseras. Vilka möjligheter kvinnan har att bli sjukskriven efter ett kejsarsnitt beror ofta på var i hon är bosatt. Med anledning av ovanstående är det nödvändigt att se till att reglerna för sjukskrivning efter kejsarsnitt ses över så att tillämpningen blir tydlig och överensstämmer i hela landet.
mot · GV02Sf273 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge föräldrarna ekonomisk möjlighet att själva välja hur tätt familjens barn ska födas. är samhället med och styr familjeplaneringen på ett helt oacceptabelt sätt med att ha ersättningsnivåer som kan slå mycket hårt om barnen inte föds inom ett 2,5 års intervall. Denna orimliga ekonomiska inriktning gör att föräldrar kan känna en orimlig press att skaffa barn tätare än vad man egentligen vill, planerat eller orkat. Självklart är det så att det är föräldrarna själva och inte statliga beslut som ska avgöra om och när föräldrarna ska ha barn och inom vilken tidsram. De som skaffar barn i längre intervaller kan med dagens regler bli missgynnade och hårt ekonomiskt pressade. Föräldrar kan till och med avstå att ytterligare skaffa barn för att intervallet gått ut. Ge föräldrarna den ekonomiska möjligheten och friheten att själva avgöra hur tätt familjens barn ska födas.
mot · GV02Sf277 · 2007-10-04 00:00:00 — har systematiskt försökt undvika att förordna offentliga biträden som varit kända för att vara kunniga, skickliga och engagerade. Den asylsökande har fått ett offentligt biträde som inte tillvaratagit sin klients intressen. Den nyanlände flyktingen har i realiteten små möjligheter att välja en jurist som är kunnig och engagerad inom detta rättsområde. Och i de få fall där den asylsökande hunnit få fram ett namnförslag har det i några fall gått så långt att nekat att förordna advokater som gjort sig kända för att bjuda hårt motstånd. Den asylsökande befinner sig i ett sådant underläge att han/hon tvingas acceptera också undermåliga insatser. Advokater står under disciplinära tillsyn. Någon sådan kontroll finns inte beträffande de juristfirmor som tycks anlita i ökande grad. Det är mot denna bakgrund oerhört allvarligt att det, i motsats till vad som är fallet i brottmål, i princip är omöjligt att få byta biträde på grund av ombudets oskicklighet eller bristande samarbete. Ändå kan resultatet av en dålig insats från ombudet få minst lika allvarliga konsekvenser i asylärenden som i brottmål. När nu även formellt är motpart till den asylsökande i Migrationsdomstolen framstår det ännu tydligare hur orimligt det är att verket skall ha rätten att utse sin egen motpart. Det är jämförbart med om åklagaren skulle utse försvararen i brottmål. Regeringen bör därför lägga fram förslag om återgång till den tidigare ordningen att utser offentliga biträden i utlänningsärenden, alternativt att länsrätten utser det offentliga biträdet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02Sf278 · 2007-10-04 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten till ekonomiskt stöd för föräldrar som inte har vårdnaden om sitt eller sina barn. I dagens samhälle har man som förälder till yngre barn en bra trygghet i form av barnbidrag som ges till alla barn och bostadsbidrag till dem som är i behov av ekonomiskt stöd för bostadskostnaden. Man får även underhållsbidrag från den andre föräldern om barnet inte bor tillsammans med båda föräldrarna. Vid en skilsmässa där den ena parten inte får delad vårdnad om barnen uppstår för många stora ekonomiska problem, vilket det ökande antalet ärenden där man inte kan betala underhållsbidraget vittnar om. All hjälp och allt stöd från samhället går till den föräldern som har vårdnaden om barnet. Den förälder som inte fått vårdnaden får betala underhåll för barnet, vilket gör att föräldrar med låga inkomster får en kraftigt urholkad ekonomi. När den föräldern ska träffa sina barn uppkommer kostnader i form av resor till och från barnet, vilket i många fall kan vara långa avstånd, kanske ett eget rum i bostaden till barnet, aktivitetspengar, semesterpengar, möjlighet att kunna köpa födelsedagspresenter m.m. Många upplever situationen att inte få dela vårdnaden om sitt barn som mycket jobbig och att dessutom sedan inte ha någon ekonomisk möjlighet att leva normalt när man träffar sitt barn som mycket otillfredsställande. Jag önskar att även föräldrar som inte har vårdnaden om sina barn ska ha möjlighet till ekonomiskt stöd från samhället för ett bättre umgänge med barnen. Man kan tänka sig ett särskilt stöd för denna grupp föräldrar, eller en översyn av underhållsstödsystemet, men även andra möjligheter för den föräldern som inte har vårdnaden om sitt/sina barn att kunna ta del av samhällets ekonomiska stöd som går till övriga barnfamiljer.
mot · GV02Sf279 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda formerna för att erbjuda föräldrar möjlighet att överlåta delar av föräldraledigheten på andra vuxna. Den amerikanska demokratiska presidentkandidaten myntade uttrycket It takes a village to raise a child, det krävs en hel by för att fostra ett barn. Och forskningen håller med. Med många bra och starka förebilder får barn större förutsättningar att bli trygga vuxna. Svenska familjebildningar har under blivit små och isolerade. Föräldrar och barn lever tätt ihop under större delen av barndomen. Barnen har sällan möjlighet att ha en nära relation med andra vuxna, inte minst ur den äldre generationen. Detta sker som småbarnsåren ofta sammanfaller med tiden då föräldrarna gör karriär och därmed stressar för att hinna med livets alla delar. Ett sätt att ge bättre förutsättningar för barnen att utveckla relationen med andra vuxna är att föräldrarna ges möjlighet att överlåta en del av föräldraledigheten till andra, exempelvis mor- eller farföräldrar. Det blir också en möjlighet för andra familjebildningar än de traditionella, exempelvis regnbågsfamiljer, att planera föräldraledigheten mer flexibelt. Detta ska självklart inte syfta till att minska barnens tid med sina föräldrar. Syftet är istället att komplettera föräldraskapet med andra vuxna förebilder som barnet kan utveckla givande relationer med.
mot · GV02Sf280 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över arbetsgivaravgifterna för motionsgymnastikledare i rehabiliteringsverksamhet. Enligt gällande regelverk undantas en idrottsman eller tränare från arbetsgivaravgifter om ersättningen är mindre än ett halvt basbelopp. Undantaget gäller om föreningen är ansluten till eller . Flera handikapporganisationer bedriver fysisk träning för rehabilitering. Ett exempel är hjärt- och lungsjukas förening som via Hjärtskolan har rehabilitering som är en fortsättning på den rehabiliteringsverksamhet som sjukhusen påbörjar. Organisationen tar över med motionsgymnastik och vattengymnastik i uppbyggande syfte för de hjärt- och lungsjuka. De motionsledare som anlitas måste genomgå en viss utbildning i bland annat hjärt- och lungräddning. För den ersättning de får betalar ledarna skatt i vanlig ordning, men frågan är om de inte bör ha samma premisser som idrottsföreningarna har. Även den här verksamheten bedrivs ju i hälsofrämjande syfte. Det behövs en översyn av vilka motionsformer som ska omfattas av nedsatta arbetsgivaravgifter.