ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02So384 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som får till uppgift att stärka den enskilda patientens möjligheter att hävda sin rätt i domstol. Den patient som blivit skadad i vården och inte väljer att driva sina anspråk som ett patientskadeärende, till exempel för att skadan inte är reglerad i patientskadelagen, utan vänder sig till allmän domstol med ett skadeståndsanspråk, får i nu rådande system ofta bevissvårigheter. Patienten (käranden), som stämmer in t.ex. en läkare, tandläkare eller ett ansvarigt landsting till tingsrätten kan möta följande problem: Patienten, som kan ha helt rätt i sina påståenden om att skadan orsakats av vårdslöshet, står helt ensam med sitt juridiska ombud på grund av att ingen sakkunnig vill gå emot en till domstol instämd kollega. Kollegialiteten kan befaras vara stor inom läkar- och tandläkarkåren. Kärandens bevisning kan ofta vara begränsad till dokument som journaler och röntgenbilder, vilka rätten ska värdera. Vårdgivaren (svaranden) har däremot större möjligheter att tillkalla medicinskt eller odontologiskt sakkunniga vittnen i rätten. Om svarandeparten är ett landsting finns stora möjligheter att anlita specialister ur vetenskapliga råd eller någon annan med stor auktoritet inom aktuell disciplin. Detta leder till obalans mellan parterna. Då domstolen inte har någon egen sakkunskap i medicinska och odontologiska frågor kan den komma att förlita sig på svarandepartens mer kvalificerade sakkunniga. Käranden har i många fall svårt att uppbringa sakkunnigbevisning och får därför lita till skriftlig bevisning i form av t.ex. daganteckningar i journaler och på röntgenbilder. Resultatet blir att patienten drabbas av att parternas bevisning ska bedömas av en rätt där alla är lekmän inom de medicinska eller odontologiska områden som målet gäller. Detta ovan beskrivna scenario har lett till att inom området verksamma jurister ger rådet till rättssökande klienter att aldrig stämma ett landsting för att det på förhand är dömt att misslyckas. Bevissvårigheterna blir övermäktiga. Vad kan man göra för att komma till rätta med denna obalans i bevishänseende? Domstolarna skulle kunna åläggas att inkalla offentligt sakkunniga från t.ex. vetenskapliga råd inom den aktuella disciplinen, vilka skall biträda rätten vid bevisvärderingen. Dessa sakkunniga skulle då arbeta i rätten under samma stränga objektiva ansvar som rättens övriga ledamöter. Att ta hjälp av offentligt sakkunniga är frivilligt, det vill säga domstolen kan avslå kärandens yrkande att rätten skall kalla en offentligt sakkunnig att medverka i bevisvärderingen. Om en sådan ändring genomfördes skulle ett landsting inte kunna lägga beslag på vetenskapliga råd som partssakkunnigt, och bevisningen skulle då bli mer objektivt bedömd av en offentlig sakkunnig inom aktuellt ämnesområde. Därmed skulle parterna bli något mer jämlika. Detta bör utredas.
mot · GV02So385 · 2007-10-03 00:00:00 — Sena aborter och lagefterlevnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att abortlagen efterlevs. har laglig abort till och med artonde graviditetsveckan. Efter den tidpunkten får abort endast ske efter prövning av . Tillstånd till abort ska inte lämnas om det finns anledning att anta att fostret är livsdugligt utanför livmodern. Vid abortlagens införande var praxis att abort tilläts till och med den . Den övre livsduglighetsgräns som tillämpas är 22 fulla graviditetsveckor, det vill säga + . I ett förslag till ändrad definition av barn enligt folkbokföringslagen, menade () att det i takt med den medicinska utvecklingen är möjligt att det blir nödvändigt att sänka den [abortgränsen] ytterligare. Vid det laget var gränsen för överlevnad och SMER fann då att man hade en viss marginal som kunde garantera att inte ett livsdugligt blir aborterat. är situationen annorlunda. I en UNT-bilaga från uppger sjukhuset att man räddat en pojke som föddes endast + . Enligt uppgift från verksamhetschef för neonatalavdelningen, Uwe , är pojkens ålder med absolut säkerhet fastställd och han är inte heller det enda prematurbarn i denna ålder som överlevt. Tvärtom har sjukhuset räddat flera barn i samma ålder. Detta innebär att det aborteras barn som de facto är livsdugliga. Detta sker i strid emot svensk lag då enligt abortlagen inte får ge tillstånd till abort om det finns anledning anta att fostret är livsdugligt. De medicinska framstegen har redan tidigare inneburit att rättsliga rådets praxis för den övre gränsen för legal abort har sänkts. Så långt vi känner till finns det inte heller någon som ifrågasätter lagens formulering och att den övre gränsen för sen abort sänks i takt med den medicinska utvecklingen. bör därför markera att den medicinska utvecklingen måste tas i beaktande och den så kallade livsduglighetsgränsen nu sänkas, med hänsyn till att vården bevisligen kan rädda barn som är i graviditetsveckor.
mot · GV02So387 · 2007-10-03 00:00:00 — smärta vid olika abortmetoder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda fostrets förmåga att känna smärta. Ny teknik gör att kunskapen om fostrets utveckling ökar. Från att livmodern innebar ett stängt rum kan ny teknik som 4 D-ultraljud hjälpa oss förstå mer om människans allra första tid. Nedan följer en kort sammanställning över vad olika vetenskapliga rapporter har funnit i fråga om embryon och . börjar embryot utföra spontana och reflexmässiga rörelser. (Birnholz et al., 1978, 539; de Vries et al., 1982, 301 & 304) En beröring kring det embryots mun gör att embryot reflexmässigt drar tillbaka huvudet. (Goodlin, 1979, D-128) Primitiva hjärnvågor har registrerats så tidigt som vid och . (Borkowski and Bernstine, 1955) kan fostret ta tag i föremål, röra på huvudet framåt och bakåt, öppna och stänga käkarna, röra tungan, sucka och sträcka på sig. (and Tizard, 1966, Valman and Pearson, 1980, de Vries et al., 1982, de Vries et al., 1982) kan nervreceptorer i ansiktet, handflatorna och fotsulorna känna lätt beröring. (, 1964, , 1970) Som reaktion på en lätt beröring på fotsulan böjer det nio veckar gamla fostret på höften och knäet och böjer eventuellt på tårna. (and Tizard, 1966, Valman and Pearson, 1980) Förutom ryggen och huvudets ovansida svarar det fostrets hela kropp på lätt beröring. (Lecanuet and Schaal, 1996, and , 1980) Vid den sextonde veckan medför införandet av en nål i fostrets buk en hormonell stressreaktion som utlöser noradrenalin, eller norepinefrin, i blodet. (Giannakoulopoulos et al., 1999, and Fisk, 1999, et al., 2000) Att fostret är en egen unik individ har bland annat SOU 1989:51 (Den gravida kvinnan och fostret två individer) deklarerat. Undertecknade ser det som nödvändigt att utreda i vilken mån fostret känner smärta vid olika abortmetoder.
mot · GV02So393 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av rättspsykiatrins framtida finansiering. har rättspsykiatrin kommit upp på agendan. Rättspsykiatrins brister har blivit väl synliggjorda, dock har finansieringsperspektivet ofta kommit i skymundan. Vid en fängelsedom är det staten som finansierar vården av den dömde, vid en dom som innebär rättspsykiatrisk vård är det respektive landsting som står för kostnaderna. har i sin utredning behandlat rättspsykiatrins organisation, dock utan slutsatser om själva finansieringsperspektivet. Landstingen kan och bör utföra den rättspsykiatriska vården på uppdrag av staten, men staten bör i sin tur ta ett större ansvar för finansieringen. I döms allt fler till rättspsykiatrisk vård. De ökade satsningarna på psykiatrin går därför till att täcka kostnaderna för rättspsykiatrin. Av de resursförstärkningar som har gjorts inom psykiatrin 20022007 går 45 av 75 miljoner till rättspsykiatrisk vård. Av intensivvårdsplatserna inom psykiatrin (Piva) upptas flera platser av rättspsykiatrin. Konsekvensen blir att allmänpsykiatrin trängs undan på ett otillfredsställande sätt. Effekterna blir olika i olika delar av beroende på hur många som döms till rättspsykiatrisk vård i det egna landstingsområdet. Rent principiellt bör också beslut och kostnadsansvar följas åt. För att noggrant överväga hur en sådan här förändring av kostnads- och ansvarsfördelningen ska ske bör frågan utredas. I det sammanhanget bör också övervägas hur kostnadsfördelningen mellan stat och landsting kan utformas, genom en s.k. skatteväxling eller på annat sätt.
mot · GV02So394 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett hälsointyg för att skydda unga flickor mot könsstympning. Kvinnlig könsstympning är en förkastlig sedvänja som enligt uppgift cirka 150 miljoner kvinnor i världen utsätts för. Denna hemska tradition kan inte tillskrivas någon nationalitet, religion eller etnisk grupp men är högst levande i och med att 8 000 flickor könsstympas någonstans i världen. Vissa av dessa är svenska flickor som mot sin vilja utsätts för denna tortyr. sker ingreppet i föräldrarnas hemland dit flickorna åker . Enligt svensk lag kan könsstympning ge upp till fängelse, och sedan lagen skärptes 1999 kan personer dömas i även om brottet begåtts utomlands. Skärpningen av lagen var ett steg i rätt riktning, men det förhindrar inte att brott trots detta sker utanför gränser. Det är inte alltid flickans närmast anhöriga som vill att ingreppet genomförs. Ofta är det mer avlägsna släktingar i hemlandet som vill hålla fast vid dessa hedersnormer. När familjen kommer till hemlandet tar släkten eller stammen över ansvaret för barnet och anser sig ha rätt att besluta om könsstympning. Det krävs därför ett stöd för de föräldrar som faktiskt vill skydda sina barn när de reser till hemlandet. För att skydda flickor från att utsättas för könsstympning bör vi enligt fransk modell införa ett hälsointyg. Hälsointyget ska tydligt visa att könsstympning är förbjudet enligt svensk lag. Intyget ska också visa att föräldrarna har ansvaret för flickan och således kan dömas enligt svensk lag även om könsstympning sker i annat land än . Släkten hemma kommer således att skada föräldrarna och göra dem till brottslingar i . Vi får inte blunda för att flickor utsätts för detta avskyvärda ingrepp. måste alla metoder prövas så att skändning av flickors kroppar stoppas. Ett hälsointyg skulle kunna rädda många unga flickor från att bli könsstympade, och bör ta initiativet till hur ett sådant intyg ska utformas. Intyget bör sedan kunna utfärdas av barnavårdscentralen för barn och därefter av skolhälsovården.
mot · GV02So396 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intensifierat arbete för att komma till rätta med buller och höga ljudnivåer som leder till hörselskador. har ett medvetet arbete pågått för att förbättra miljön och förebygga ohälsa på våra arbetsplatser. Buller förekommer på många arbetsplatser, vilket lett till att arbetsgivarna fått ansvaret att eliminera detta för att inte de anställda ska utsättas för alltför stora risker för hörselnedsättningar, som i sin tur leder till ohälsa för den enskilda personen. I bullrig arbetsmiljö är det en självklarhet att bära hörselskydd. som det skett positiva förändringar i arbetsmiljön inom olika företag så ökar paradoxalt nog ljudnivån i övriga samhället. I förskola och skola har ljudnivån stigit bland annat på grund av stora barngrupper och förändrat arbetssätt utan att lokalerna för verksamheterna anpassats. Bullernivåerna i förskola och skola leder till besvär, hörselproblem och stress, för både barn och vuxna. På har också ljudnivån ökat på till exempel konserter, krogar, dansställen, diskotek, gym och idrottsarrangemang. Många av våra populära sång- och musikartister har berättat om hörselskador som de ådragit sig, som en följd av sitt arbete i höga ljudnivåer . Personer som besöker diskon och rockkonserter drabbas också av hörselnedsättningar, som ofta leder till ett ständigt sus i öronen tinnitus. Tinnitus är ett problem som ofta leder till ett livslångt lidande, när det ständigt susar och piper i öronen. Inom skolan och sjukvården ser man att alltfler ungdomar drabbas av tinnitus. Det kan vara dans- och musikintresserade som får hörselskador genom att vistas i miljöer där ljudnivån är hög. Det kan också vara publik på idrottsarrangemang som får en tuta nära örat, när idrottssupportrar vill heja fram sitt lag eller idrottsman/kvinna. De höga ljudnivåerna har lett till att alltfler använder sig av någon form av hörselskydd när de går på olika musikevenemang. Man tvingas att skydda sina öron för den musik som man gått dit för att lyssna till. Den självklara åtgärden borde vara att sänka ljudnivån och låta alla nyanser och finstämdhet som kan finnas i högklassig sång och musik komma fram. Om inte radikala åtgärder vidtas kommer ännu fler att drabbas av hörselskador, som i sin tur leder till sjukskrivningar, mänskligt lidande och samhällsekonomiska förluster. Att sänka ljudnivån kan med andra ord leda till att vi förbättrar folkhälsan för hundratusentals människor i vårt land, och kan vi minska kostnaderna för staten. Det är dags att målmedvetet ta itu med ljudterrorn i samhället. i (c)
mot · GV02So397 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skyndsamt göra en helhetsbelysning i syfte att se över dagens alkoholpolitik. är en del av EU med de för- och nackdelar det innebär. Utifrån ett tillväxtperspektiv framstår dock fördelarna som påtagliga. Ett av problemområdena är dock de mångfasetterade följdverkningarna av alkoholpolitiken. Det är därför bra att arbetar för högre minimiskatter på alkoholdrycker inom EU samt för lägre införselmängder. bör också ha alkoholskatt som ligger över EU-snittet. och EU blir allt öppnare med allt livligare handel och resor över gränserna. avsevärt mycket dyrare alkoholdrycker gör att väldiga mängder av framför allt öl väller in i landet i oordnade former och försäljs i likaledes oordnade former. Situationen är ohållbar; det väldiga inflödet göder framväxten av kriminella nätverk, gör tillgängligheten till alkohol mycket stor, försvagar Systembolagets ställning, minskar skatteintäkterna och hotar de svenska bryggerierna. En allvarlig fråga som sällan diskuteras är uppbyggnaden av kriminella nätverk som sker utifrån smuggelspriten. är det öl, vin och sprit, narkotika och i övermorgon en fast etablerad maffialiknande organisation som är svår att utrota. Målgruppen för de här nätverken är barn och ungdomar i främst Syd- och . Landsting har gjort fortlöpande uppföljningar, som är kvalitetssäkrade, av barns och ungdomars dryckesvanor varav man kan konstatera att utvecklingen är katastrofal. Ökningen av införseln var till ett beräknat värde av . Samhällets förmåga att lagföra brotten visar upp skrämmande 2,8promille. Då förhållandet är mer än enbart ett folkhälsoproblem bör krafttag tas för att komma till rätta med situationen. Att folkhälsoföreträdare har en uppfattning och polis, tull och många andra en annan, gör inte situationen mer lättlöst. behövs ett radikalt grepp för att komma till rätta med en av nutidens ödesfrågor. Det är därför dags att göra en helhetsbelysning med uppgift att analysera problemet med dagens alkoholpolitik kopplat till de kriminella nätverken i syfte att finna en lösning som ger reella resultat. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02So399 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av service- och signalhundar till funktionshindrade. Synskadade kan kostnadsfritt få en ledarhund som en ovärderlig hjälp och vän i vardagen. Så kallade service- och signalhundar fyller samma funktion för personer med andra funktionshinder, t.ex. rörelsehindrade, döva och hörselskadade. För denna typ av hjälpmedel utgår dock inga statliga bidrag. Genom sin servicehund kan en rörelsehindrad person leva ett tryggare vardagsliv. Utöver att hunden t.ex. kan öppna och stänga dörrar, bära eller plocka upp saker kan hunden larma om vattnet kokar över, brandlarmet går eller barnet gråter. Den kan också hämta hjälp om något händer ägaren. En signalhund är sin döva eller hörselskadade ägares öron genom att hunden markerar ljud av olika slag. En signalhund kan sägas vara den rörelsehindrades armar och ben. Genom hunden kan den funktionshindrade bryta eventuell social isolering. Hunden kan även underlätta för sin ägare att kunna arbeta eller studera. Hunden gör det möjligt för den enskilde att kunna leva ett självständigt liv och höjer den enskildes livskvalitet och välbefinnande. Dessutom kan hunden som ett tekniskt hjälpmedel även spara andra kostnader för samhället genom att behovet av annan hjälp minskar. Djur i människans tjänst är en viktig men alltför sällan utnyttjad resurs. Därför är det att regeringen utreder möjligheterna att fler funktionshindrade får tillgång till en service- och signalhund.
mot · GV02So401 · 2007-10-04 00:00:00 — Etiska principer inom den kommunala omsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en etisk plattform och riktlinjer för prioriteringar i den kommunala omsorgen och servicen till vissa funktionshindrade. Prioriteringscentrum har på uppdrag av genomfört en kartläggning av på vilket sätt hälso- och sjukvårdens huvudmän och andra centrala aktörer arbetar med prioriteringar och har utvärderat hur detta arbete överensstämmer med beslut om prioriteringar. De resultat som Prioriteringscentrum redovisar överensstämmer med iakttagelser inom området, dvs. att öppna prioriteringar i stor utsträckning saknas, att resurser fördelas utifrån historiska mönster och att de prioriteringar som sker i stort sett sker inom och inte mellan verksamhetsområden. Dessutom uppfattar sig den kommunala vård- och omsorgsverksamheten i låg grad berörd av riktlinjer för prioriteringar. Prioriteringscentrums och utvärdering av hur de riktlinjer för prioriteringar i hälso- och sjukvården antog efterlevs (1996/97:60) måste tas på stort allvar. Trots det arbete som , , , regioner och landsting lagt ned på olika arbetsmodeller främst med vertikala prioriteringar men också horisontella har man inte kommit i mål med att förverkliga beslut. Prioriteringscentrum har funnit problem förknippade med formuleringen av den etiska plattformen och har givit förslag till förtydliganden och förbättringar av de etiska principerna samt föreslår en komplettering med en ansvarsprincip. Vidare föreslås att rangordningen av de etiska principerna omprövas samt att prioriteringsgrupperna tas bort eller omarbetas kraftigt. Prioriteringscentrum föreslår också att samma principer som är styrande vid prioriteringar inom hälso- och sjukvården bör vara styrande för prioritering inom hela samhällets välfärd, vilket medför att behov och inte efterfrågan blir styrande och förståelse skapas hos befolkningen för svåra politiska avvägningar. Detta är inte minst viktigt när det gäller den kommunala omsorgen där medicinskt behov, omvårdnadsbehov, behov av tröst eller behov av att få värdighet och självbestämmande respekterat kan komma i konflikt med varandra. har föreslagit att en genomgripande översyn och omarbetning av rådande principer för prioritering inom hälso- och sjukvården ska göras. Vi anser att den översynen också bör inbegripa den kommunala omsorgen till äldre och stödet och servicen till vissa funktionshindrade. Här finns oklarheter om vilka behov, de sociala eller hälso- och sjukvårdsbehoven, som i första hand bör lyftas fram. Mot bakgrund av ovanstående bör ge regeringen till känna att vid revideringen av prioriteringsprinciperna i hälso- och sjukvården också inbegripa den kommunala omsorgen samt stödet och servicen till vissa funktionshindrade.
mot · GV02So403 · 2007-10-04 00:00:00 — Uppsökande verksamhet bland missbrukare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en fungerande uppsökande verksamhet bland missbrukare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och andra aktörers ansvar vad gäller uppsökande verksamhet ska understrykas i lagstiftningen. Av socialtjänstlagen (3 kap. 1 §) framgår bland annat att till socialnämndens uppgifter hör att i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen, genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden, svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Det finns visserligen exempel på kommuner som satsat resurser på uppsökande verksamhet bland missbrukare och som även utvecklat olika former av öppenvårdsverksamhet, men i många kommuner är den uppsökande verksamheten till synes bristfällig eller obefintlig. Vi kan ofta se människor i aktivt missbruk om man passerar gator, parker, busstationer och torg. Även om vårdcentral, socialtjänst, polis och systembolag ligger nära varandra och torget verkar missbrukare som har ett fortgående missbruk kunna få fortsätta att missbruka alkohol och droger utan att någon aktör ingriper. Det är först då situationen blivit mycket akut som lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) tillgrips. Om man vill ge missbrukare det stöd de behöver för att de ska komma ifrån sitt missbruk är fältarbetet viktigt. Att regelbundet söka upp personer som har missbruksproblem på fältet och erbjuda adekvat vård och behandling är därför en förutsättning. Det sker knappast vid enstaka samtal i . Socialt arbete kräver ibland nya metoder och arbetssätt. Genom strukturerat och fördjupat samarbete mellan socialtjänst och andra aktörer kan vi nå fler personer med missbruksproblematik. Det är viktigt att arbetar utifrån socialtjänstlagens skrivningar och intentioner. För att lagtexten skall få ett reellt innehåll i det praktiska arbetet med missbrukare bör och andra aktörers ansvar vad gäller uppsökande verksamhet understrykas i lagstiftningen.