ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ212 · 2007-09-27 00:00:00 — Kattens status i samhället tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av underlag för att skapa klarhet kring ägaransvar och obligatorisk märkning av katter. fylls platserna hos de ideella djurskyddsorganisationer som sysslar med omplacering av katter. Antalet förvildade katter tycks också öka i vårt samhälle. Bakom varje hemlös katt finns i princip ett djurskyddsbrott. Enligt lagstiftningen om tillsyn över hundar och katter är varje kattägare skyldig att utöva tillsyn i erforderlig omfattning. Kattens status är generellt sett mycket låg i vårt samhälle. Det finns inga krav på obligatorisk identitetsmärkning av katter, och inte alltför sällan kan man se annonser om att katter bortskänkes. Det är svårt att få fram någon exakt uppgift om antalet hemlösa katter i . Det har gjorts uppskattningar av antalet hemlösa katter i . Dessa uppskattningar är emellertid mycket osäkra. Enligt olika uppgifter rör det sig om mellan 20000 och 30000 hemlösa katter i . I proposition 2006/07:126 Tillsyn över hundar och katter föreslås en ny lag som ska ersätta lagen om tillsyn över hund och katt (1943:459). Utredningen som den nya lagen bygger på har inte behandlat frågan om övergivna eller förvildade katter. Flera remissinstanser har beklagat att problemet med katter inte har uppmärksammats i utredningen. Regeringen väljer att inte lägga fram några förslag om att införa bestämmelser om registrering av katter. Enligt vår mening är det angeläget att kattens status stärks i samhället. Förutom att de hemlösa katterna är ett djurskyddsproblem innebär hanteringen också ett stort slöseri med kompetens och tid. De personella och ekonomiska resurser som myndigheter och ideellt arbetande lägger ner på att omplacera, besvara frågor och utreda är begränsade och borde kunna användas på ett bättre och mer effektivt sätt. För att komma tillrätta med många av dessa problem föreslår vi att man skyndsamt utreder den lagstiftning som rör katter och vad man kan göra för att höja kattens status. Utredningen ska särskilt se över ägaransvaret och obligatorisk märkning av katter. Frågan om vem som ska ha hand om ett eventuellt register bör naturligtvis också belysas. Vi vet att Djurskyddet kan medverka för att få till stånd den databas som behövs för att hantera registreringen av katter.
mot · GV02MJ213 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. Storskarven som varit utrotningshotad har ökat mycket kraftigt i antal. Den tidigare utrotningshotade fågelarten förekommer i så stort antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser känt sig tvingade att införa mycket omfattande skyddsjakt på arten. Trots att storskarven numera inte på något sätt är utrotningshotad är den fortfarande skyddad enligt EU:s fågeldirektiv. Eftersom EU:s fågeldirektiv fyller en mycket viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning är det djupt olyckligt att det också omfattar arter som inte på något sätt är hotade. En förutsättning för att medborgarna ska känna respekt för regelverket är att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar arter som verkligen är hotade. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GV02MJ214 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förvaltning av lodjursstammen. Målet när det gäller lodjursstammens storlek sattes i när vi hade en onormalt stor rådjursstam i . När sedan lodjursstammen växte till kollapsade rådjursstammen på flera håll, vilket i sin tur ledde till en kraftig minskning också av lodjuren i de områdena. tids forskning har visat att det inte går att uppnå målet för lodjursstammen utan att de i princip sprider sig över hela landet. Den långsiktiga bytestillgången i de områden där lodjuren är etablerade är helt enkelt inte tillräckligt stor för att hålla en så stor lodjursstam. Forskningen visar att det därför vore bättre att dela in landet i tre förvaltningsområden i stället för två som vi har . Förvaltningen av lodjuren skulle då delas upp i renbetesområdet, och . Inom renbetesområdet måste naturligtvis särskild hänsyn tas till rennäringens intressen. Genom att med hjälp av en viss skyddsjakt i de två övriga områdena balansera stammen av lodjur på en nivå som inte gör att rådjursstammen kollapsar blir det möjligt att långsiktigt och stabilt hysa en större lodjursstam som möjligheten till rådjursjakt kan upprätthållas. Därmed skulle också konflikten om rovdjurspolitiken mellan olika grupper i samhället minska.
mot · GV02MJ215 · 2007-09-27 00:00:00 — Förbud mot sexuella övergrepp på djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur. Varken djurskyddslagen eller innehåller något rakt förbud mot sexuella övergrepp mot djur. För att sådana övergrepp ska vara straffbara krävs att man ska kunna visa att innehållet i dem varit av sådan art att det är lagstridigt. Det räcker inte med att visa att sådant övergrepp har ägt rum. I har förbundet , , och Djurskyddet gemensamt uttalat att de vill att ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur införs. Flera enskilda veterinärer, bl.a. chefen för veterinärkliniken i , har uttalat detsamma. Även ledande djurskyddsjurister har instämt i uppfattningen. har ett uppdrag att följa utvecklingen på området och ifall de anser det motiverat föreslå lagstiftning. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt min mening bör djur skyddas mot sexuella övergrepp. Det borde vidare enligt min mening vara tillräckligt att man kan påvisa att ett djur har varit utsatt för ett sådant övergrepp för att det ska vara straffbart. I enlighet med ovan nämnda organisationer och enskilda personer anser jag att ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur bör införas. I en fråga till får jag bland annat veta följande: Därutöver har det kommit en rapport till följd av ett nytt regeringsuppdrag till dåvarande . Uppdraget avsåg begreppet sexuellt utnyttjande av djur. Begreppet betecknas i rapporten som vitt och får anses innefatta alla handlingar i sexuellt syfte som en människa företar mot ett djur, eller förmår eller tvingar ett djur att göra med en människa. I rapporten föreslås att sexuellt umgänge med djur samt andra handlingar där djur används av människor för sexuella ändamål ska förbjudas. föreslår att ett sådant förbud införs genom en särskild bestämmelse i djurskyddslagen. Härutöver föreslås en ändring i när det gäller olaga våldsskildring så att även sexuellt våld och tvång omfattas av regleringen när det gäller djur. I rapporten redovisas också antalet polisanmälda ärenden som hade koppling till sexuellt utnyttjande av djur . Vidare jämförs lagstiftningen i olika länder. Rapporten heter Sexuellt utnyttjande av djur. Rapport och är skriven av och . Jag vet att ärendet bereds på , och min förhoppning är att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till om förbud mot sexuella övergrepp på djur.
mot · GV02MJ216 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en handlingsplan för att göra kastreringen av smågrisar överflödig inom exempelvis . kastreras i stort sett alla hangrisar som föds upp inom livsmedelsproduktionen i . Anledningen är att man vill undvika att grisköttet får den s.k. galtlukten som gör köttet mindre attraktivt hos konsumenterna. Om grisarna är yngre än får kastrering ske utan bedövning och ingreppet får då utföras av outbildade personer. Grisar och renar är de enda djur i som får kastreras utan bedövning och utan att veterinär anlitas. 2002 tog i beslut om att rutinmässig kastrering av smågrisar ska upphöra innan . Till dess ska all kastrering av grisar utföras av veterinär och under bedövning. Beslutet fattades mot bakgrund av att kastreringen är mycket plågsam för grisarna. Den utvärdering Fagsenteret for køtt i gjort visade att två tredjedelar av veterinärerna ansåg att det nya sättet att kastrera innebär ökad välfärd för grisarna, medan bara en femtedel av grisfarmarna ansåg det. Huvudparagrafen i den svenska djurskyddslagen säger att djur skall behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Det är enligt min mening angeläget att skyndar på utvecklingen från att man på griskultingar ska få skära upp pung, dra ut testiklar och klippa av sädesledare på djur helt utan bedövning. har som redan nämnts förbjudit den hanteringen. presenterade en rapport om kastreringen av smågrisar. I rapporten slog myndigheten fast att kastreringen av obedövade smågrisar är ett mångfasetterat problem, främst för att ingreppet är plågsamt för smågrisarna. Rapporten landar i att det inte finns någon klar handlingsväg för hur kastrering utan bedövning ska göras överflödig, men att det ändå finns två huvudvägar som man bör slå in på. Den ena handlar om könssortering av sperma och den andra tidig immunokastrering (vaccinering som styr hormonproduktionen och könsmognaden). Bland rapportens slutsatser märks också förslag om att möjligheter bör öppnas för att smågrisar ska bedövas under kastrering, fram tills att man funnit en slutlig lösning på problemet. Jag anser att bör överväga att slå in på samma väg som har gjort. Det är viktigt att de slutsatser som redovisas i rapporten ges hög prioritet. Enligt min mening bör det övervägas om inte en handlingsplan bör tas fram som siktar in sig på att kastreringen av smågrisar ska vara överflödig .
mot · GV02MJ217 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verksamheter där förtäring av livsmedel med en klassificering enligt vägledning kan bedömas som Låg risk eller Mycket låg risk bör undantas från avgiftsbeläggning. måste den som ansöker om godkännande av en anläggning för att bedriva livsmedelsverksamhet betala en avgift till . Denna avgift motsvarar en årlig kontrollavgift som bestäms utifrån en riskklassificering av anläggningen. Enligt 3 § förordningen om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel, SFS 2006:1166 (avgiftsförordningen), är kommunerna skyldiga att ta ut en årlig avgift som täcker kostnaderna för den offentliga kontrollen. När det gäller principen att kommunen inte får finansiera denna kontroll med annat än avgifter stödjer sig lagstiftningen mot artikel 26 i förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll. Som anläggning räknas den plats där livsmedelsföretagaren bedriver sin verksamhet. Som livsmedelsföretagare räknas inte enbart den som är registrerad hos eller för att bedriva livsmedelsverksamhet kriterierna som beaktas är viss kontinuitet och organisation (beaktandesats 9 i förordning (EG) nr 852/2004). Inom begreppet organisation ryms en definition av ordnad verksamhet såsom samordning av personal eller frivilliga som bistår med hanteringen av livsmedel. Begreppet kontinuitet avser en viss regelbundenhet och utesluter den enstaka bröllopshögtiden som den innefattar det återkommande kyrkkaffet efter en gudstjänst. I definitionen av livsmedelsföretag ingår inte med nödvändighet vinstsyfte, begreppet som används är utsläppande på marknaden och inkluderar smakprovningar och utskänkning av mat. Konsekvensen av denna tillämpning innebär att förutom näringsidkande livsmedelsföretagare även den ideella sektorn är skyldig att erlägga avgifter för den offentliga kontrollen. Eftersom det är kommunerna som med hjälp av riskklassificeringsmodellen sätter avgifterna kan denna variera mellan olika kommuner. En servering av kyrkkaffe i en kyrka i till exempel kommun med klassificering som mycket låg risk innebär för aktören en årlig avgift på . vänder sig emot att myndighetsutövningen finansieras med avgifter och vill istället förorda principen om att all myndighetsutövning skall vara skattefinansierad. En finansiering av myndighetsutövning som åläggs den som kontrolleras, saknar incitament till att begränsas och minska . Småskalig verksamhet inom den ideella sektorn där gemensam förtäring är ett återkommande inslag bör enligt lagstiftningen beläggas med inspektion och påföljande avgift. Den fasta avgift som inspektionen medför, innebär ett betydande inslag i små verksamheters omsättning. Frivilliginsatserna med sin oerhörda betydelse för värdeskapande i samhället riskerar begränsas genom avgiftsbeläggandet. Verksamheter där förtäring av livsmedel med en klassificering som Låg risk eller Mycket låg risk bör undantas från avgiftsbeläggning. Den administrativa börda som dessa små aktörer orsakar för kommuners livsmedelsinspektörer sträcker sig ytterst sällan bortom ett ifyllt papper.
mot · GV02MJ219 · 2007-09-26 00:00:00 — Växtförädlingens framtid i och i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om växtförädlingens framtid i och i . har växtförädlingen i landet minskat i omfattning. Det gäller både inom växtodling och inom skogsbruk. Bland de större aktörerna återstår i stort sett enbart och Skogforsk. Framtiden för dessa känns osäker. Därutöver finns bl.a. . Svenskt och internationellt jord- och skogsbruk står inför stora förändringar. Det kommer framöver att bli konkurrens mellan råvaror till mat, övrig energi och industri. En övervägande del av resurserna till växtförädlingen har historiskt satsats på högre avkastning och högre kvalitet från livsmedelssynpunkt. För att få fram råvaror med egenskaper som är mer lämpade för nya användningsområden krävs ny forskning och förädling. Alla vet att just växtförädling och utveckling av skogen tar . Det finns därför skäl att utreda förutsättningarna och behovet av hur vi i genom fortsatt förädlingsverksamhet kan bidra till dels att jord- och skogsbruket utvecklas, dels den globala utvecklingen inom berörda områden. Det finns en del forskningsresurser men det är oklart om de används på bästa sätt. Det skulle också vara av värde att se på övriga och vilka resurser som står till förfogande i de andra länderna. Med i stort sett samma klimat är forskningsresultaten användbara över våra nationsgränser och det kan finnas positiva effekter av ett nordiskt samarbete.
mot · GV02MJ220 · 2007-09-27 00:00:00 — En nationell strategi för ökad hållbar tillväxt i våra skogar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nationell strategi för ökad hållbar tillväxt i våra skogar. I finns omfattande skogstillgångar av hög kvalitet. Skogen och skogsnäringen har haft en avgörande betydelse för utveckling och välstånd. och är goda exempel på starka skogslän med en omfattande skogsindustri och många aktiva skogsbrukare. Från pappers- och massaindustrin, det enskilda skogsbruket, sågverken, trä- och skivindustrin och vidareförädlingen har en betydande del av befolkningen haft och har sin utkomst. Intäkterna från exporten räknas i mångmiljardbelopp och kan jämföras med oljetillgångar. Produktionsvärdet inom skogsnäringen i är nära . har värdet av nettoexporten för svensk skogsindustri uppgått till . Men skogen kan ge mera. Våra skogstillgångar i har vuxit . Men märks en tydligt ökad efterfrågan och konkurrensen om träråvaran hårdnar. Skogsindustrin och sågverken går bra och behöver tryggad tillförsel av virke. ökar efterfrågan på biobränslen. Detta är positivt för miljön och minskar klimathotet. Genom en ökad användning av träråvara, främst klenare virke samt toppar och grenar, för framställning av värme, el och bränslen kan beroendet av fossila bränslen minskas. Efter många motioner i , bl.a. från undertecknade, har också regering och riksdag beslutat om en strategi för ökat byggande i trä. Detta är mycket välkommet och kan förhoppningsvis innebära ett bättre tillvaratagande av trä med särskilt god kvalitet som det både tar tillvara beprövad byggnadskonst och kunskaper samt stimulerar nyskapande arkitektur och design. Ett ökat byggande i trä ger också fler arbetstillfällen och regional utveckling. Men detta ökande tryck på träråvaran aktualiserar också frågan om att söka optimera en långsiktigt hållbar tillväxt i skogen. Det är av största betydelse att skogen vårdas, värnas och brukas klokt om den uthålligt ska fortsätta att bidra till välstånd och arbete i landet. Den stora utmaningen bör nu vara att utveckla skogsnäringen ytterligare genom att forma en nationell strategi för hållbar tillväxt i skogen och därmed förutsättningar för ökad användning av skogsråvara . Vi borde enligt studier av Skogforsk och SLU kunna öka tillväxten i skogen med uppåt . Hur mycket det växer i våra skogar hänger samman med markens näringsbalans, hur föryngringar sker, vilka plantor som används och hur skogen sköts under en omloppstid. Med ökad lönsamhet får skogsägarna möjlighet att röja, gallra och sköta skogen optimalt så att tillväxten ökar. På samma sätt som vi format miljömål för att skydda värdefulla skogar, måste vi nu enligt vår mening ta fram en strategi för att öka tillväxten i de skogar som ska brukas uthålligt. Det skulle också ge en betydelsefull ökad lönsamhet för skogsbrukare landet runt som därmed också stimuleras till en ännu bättre skogsskötsel och tillväxt.
mot · GV02MJ221 · 2007-09-26 00:00:00 — Avsättning av skog till naturreservat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avsättning av skog till naturreservat. Enligt ett riksdagsbeslut skall skogsmark avsättas som skyddad skog till förmån för naturreservat i statlig regi. , innan fristen går ut, kan vi konstatera två saker: tidsplanen som satts upp kommer inte att bli genomförbar och den skogsmark som redan avsatts sköts inte på tillfredsställande vis. förvaltar statliga skogsföretag skogsmark vilket motsvarar av den svenska skogen. Avsättningar till naturreservat sker oftast på tveksam grund och utan att den enskilde markägaren har möjlighet att påverka beslutet. Utgångspunkten vid skyddande av natur bör vara kvalitativa värden. Tyvärr får man ofta uppfattningen att det är kvantiteten som är överordnad kvaliteten på de områden som förklaras skyddsvärda. Någon miljöprövning som bör ligga till grund för beslutet sker inte heller alltid. Det som sker är i stället en tvångsinlösen av privat mark utan hänsyn till de naturliga förändringar som ständigt äger rum i skogsmarker. För oss känns det självklart att för att skapa en hållbar samhällsutveckling måste våra förnybara resurser användas, och skogen i kan ge mycket men då måste den få brukas. Att bruka de förnybara resurserna (skog) är bättre miljönytta för att skapa ett hållbart samhälle än att lägga död hand över skog. Egentligen borde vi ha brukningsplikt på förnybara resurser och helt ta bort dem från listan på miljöfarlig verksamhet PPP. Ett sådant handlingssätt skulle på intet sätt kollidera med viljan att värna skyddsvärda miljöer. I har staten också avsatt skog till naturreservat men man har valt den frivilliga vägen i stället för tvångsinlösen. Den finska modellen bygger på dialog, respekt för den enskilde skogsägaren och frivillighet. Den ansvariga myndigheten informerar skogsägarna om vilka naturmiljöer man främst vill skydda och redovisar vilken form av kompensation som kan utgå. Skogsägaren kommer därefter frivilligt överens med staten om avsättning, ett avtal tecknas och kompensation utgår på hektarbasis. En tidsbegränsning av avtalet ger möjlighet till omprövning, vilket är bra då naturen är i ständig förändring. Någon statlig tvångsinlösen av skogsmark förekommer inte. Modellen har rönt stor uppskattning i av både skogsägare och myndigheter. Naturreservaten sköts bra och den enskilde skogsägarens äganderätt har stärkts. Den enskilde skogsägarens rättigheter måste nu stärkas också i . Äganderätten riskerar annars att sättas ur spel. Därför föreslår vi att regeringen tar efter den finska modellen som bygger på frivillig avsättning av skog samt att det sker en kontinuerlig kontroll av hur skogsmarken sköts och utvecklas i statlig regi.
mot · GV02MJ222 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda pälsproduktion i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett förbud mot pälsproduktion i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett importförbud mot pälsprodukter i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU-förbudet mot hund- och kattskinn även ska inkludera sälskinn och produkter från får som utsatts för mulesing. förbjöds all försäljning, import, export och marknadsföring av hund- och kattpäls på EU:s inre marknad. ville även inkludera ett förbud mot sälskinn, men så blev det alltså inte. Detta är mycket olyckligt, då den jakt på sälungar som främst bedrivs i mycket väl kan jämföras med produktionen av hund- och kattpäls i grymhet. De försvarslösa kutarna klubbas och flås, ibland medan de är vid medvetande, och många lämnas att förblöda av sina sår. En internationell veterinärgrupp har konstaterat att nästan hälften av de slaktade sälarna som veterinärerna undersökte kan ha flåtts medan de fortfarande var vid medvetande. Ett annat skinnslag som borde ha inkluderats är fårskinn och fårull från får som utsatts för mulesing. Mulesing är ett ingrepp som många australiska merinofår utsätts för. Bakgrunden är att fåren avlats fram för att ha så veckad hud som möjligt, för att därmed ge maximalt med ull per får. I dessa veck samlas dock lätt urin och fekalier, vilket gör vecken till en utmärkt plats för spyflugor att lägga sina ägg. När dessa kläcks kan fluglarverna bokstavligen äta upp värdfåret . I stället för att använda sig av får utan dessa fluglarvsvänliga hudveck, tvätta fårens bakdelar eller bekämpa flugorna på annat sätt väljer många fåruppfödare den billigaste lösningen: att helt brutalt skära av en rejäl bit av lammens bak, för att på så sätt bli av med de hudveck som samlar på sig urin och fekalier. Detta sker helt utan bedövning, och lammen lämnas sen med stora köttiga sår. Grymheter i produktionen av skinn och päls är dock ingenting som är begränsat till avlägsna platser som , eller , utan förekommer även i . tillbringar över en miljon svenska minkar sitt korta liv i burar stora som en uppslagen kvällstidning, där de inte har någon möjlighet att bete sig naturligt och där stereotypier är vanliga. För chinchillorna är situationen likartad, trots att jordbruksverket slog fast att chinchillahållningen inte ens lever upp till de internationella åtaganden som gjort gentemot , än mindre lever den upp till djurskyddslagens krav på naturligt beteende. Det är orimligt att djurhållning som bryter mot lagen är tillåten, och därför bör uppfödning av djur enbart för pälsens skull förbjudas. bör även verka för ett motsvarande förbud mot pälsproduktion och pälsimport i EU.
mot · GV02MJ224 · 2007-09-28 00:00:00 — Utökad jakt på lodjur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad avskjutning av lodjursstammen. Lodjursstammen har ökat markant runt om i . Denna ökning har dock inte följts av samma ökning av antalet avskjutna djur. Syftet med rovdjurspolitiken ska inte vara att öka antalet lodjur utan borde istället inriktas på att hålla stammen på en rimlig nivå. Med anledning av detta borde avskjutningen av lodjur ligga på samma nivå som antalet födda lodjur . På detta sätt hålls lodjursstammen på en godtagbar nivå och risken med ett ökat antal lodjur minimeras.