mot · GV02A400 · 2007-10-02 00:00:00 — En modern politik för arbete Det går bra för . Men fortfarande märks inte de goda tiderna för alla. Långtidsarbetslösheten biter sig fast. Regeringen försitter de chanser som högkonjunkturen ger att ta tag i dessa problem och stötta dem som står längst från arbetsmarknaden tillbaka till arbete. I stället för att utveckla och höja kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna har antalet programplatser minskat. En tredjedel av det statliga anslaget, , till vuxenutbildning har tagits bort. Regeringen har också stoppat den fortsatta utbyggnaden av högskolan. Långtidsarbetslösheten är en direkt konsekvens av regeringens politik. Det egna arbetet är grunden för den egna försörjningen. Arbete ska alltid löna sig. Arbete är en rättighet men det är också en skyldighet att delta i arbetslivet efter förmåga. Med rätten till arbetslöshetsersättning följer plikten att söka jobb och delta i utbildning och praktik. Starka parter på arbetsmarknaden och kollektivavtal som det främsta instrumentet för att reglera löner och anställningsvillkor är grundpelaren i den svenska ekonomin. Detta skapar förutsättningar för produktivitetsutveckling och en flexibel arbetsmarknad. Svensk industri är världsledande inom många områden. Teknik, kvalitet och ingenjörskonst har gjort till ett starkt varumärke i världen. Alltfler väljer att bli egna företagare och många ungdomar vill prova på entreprenörskap. Vi socialdemokrater vill stimulera denna utveckling. Vi vill verka för ett ökat nyföretagande och för att fler företag ska kunna växa. Tjänstesektorns villkor ska förbättras. Det ska bli enklare att starta och driva företag. Småföretagare och entreprenörer ska i så stor utsträckning som möjligt omfattas av samma trygghet som anställda vid exempelvis sjukdom och föräldraskap. En nära samverkan mellan staten och arbetsmarknadens parter är en väg som bidrar till industriell och ekonomisk utveckling i vårt land. Det ger hög sysselsättning och stark tillväxt. Vi vill gå vidare i vårt arbete med att utveckla branschprogram. Vi vill börja med att ta fram en nationell strategi för besöksnäringen. Vi vill bygga vidare på den tidigare socialdemokratiska regeringens satsning för att stödja kommersialisering av forskningsresultat och innovationer genom bildandet av , med en stark nationell struktur och med regional närvaro på sju platser i landet. Vi föreslår att ett nytt innovationslån ska införas med en förenklad ansökningsprocess och låga krav på medfinansiering. Det är viktigt att småföretagens konkurrenskraft stärks genom satsningar på forskning och utvecklingsstöd. program Forska och väx, inriktat på forskning och utveckling inom små och medelstora företag, bör därför utvecklas vidare. Vi vill också starta ett forsknings- och investeringsprogram för att skynda på energiomställningen. Vårt mål är att alla företag ska ges tillgång till rådgivning för affärer på internationella marknader. Steget ut på den internationella marknaden ska förenklas. Vi vill ha fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län. Vi vill också genomföra en särskild satsning på exportfrämjande insatser inom tjänstesektorn. Vi vill måna om mångfalden i företagandet och främja kooperativa företag och andra verksamheter inom den sociala ekonomin. Fler och återkommande chanser till utbildning är en av grundstenarna i arbetslinjen. För oss socialdemokrater innebär det livslånga lärandet goda möjligheter för den enskilde att kunna växla mellan arbete, studier och lärande i arbetslivet och för svensk ekonomi att kunna hävda sig i konkurrensen. Kvaliteten och resultaten i gymnasieskolan måste bli bättre, inte minst på de yrkesinriktade utbildningarna. Det är viktigt att ungdomar ges möjligheter att slutföra gymnasieutbildning med fullständiga betyg utan att kunskapskraven sänks. Vi vill ha en generös och flexibel vuxenutbildning, där en mångfald av utbildningsanordnare erbjuder ett brett utbud, vilket gör det möjligt för var och en att välja den bästa formen. Övergången mellan studier och arbetsmarknaden måste förbättras. Många nyblivna akademiker får vänta på sitt första jobb. Vi vill medverka till att högskolan och arbetsmarknaden hittar fler kontaktytor och förutsättningar för samverkan, till exempel genom praktikplatser eller traineejobb. Genom skattelättnader har vi tidigare stimulerat till kollektivt pensionssparande. Det är nu dags att undersöka möjligheterna för att stärka arbetslinjen genom att stimulera till ökad kompetensutveckling. Syftet är bland annat att ge personer vars kompetens inte längre överensstämmer med företagets behov, möjlighet till vidareutbildning i bestående anställningar eller omställning till nytt jobb. Fördelen med försäkringslösning jämfört med individuellt sparande är att alla omfattas av möjligheten den dag behov uppstår, som utvecklingsinsatserna kan koncentreras till dem som faktiskt behöver dem. En möjlighet är att ha en kollektivavtalsbaserad lösning. Fördelarna med en sådan är att parterna får ansvara för tillämpningen, vilket minskar behovet av central regelstyrning och ökar möjligheterna till individuellt anpassade lösningar som i exempelvis omställningsavtalen. En viktig utgångspunkt är att modellen inte ska ersätta arbetsgivarnas ansvar för kontinuerlig personalutbildning och kompetensutveckling. Det är också viktigt att säkerställa att avtalen inte utformas så att de skapar inlåsning av arbetskraft i vissa branscher eller företag. Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden kommer att fortsätta. Fler kommer att behöva gå från ett jobb till ett annat. Omställning måste bli lättare för människor inte svårare. Vi är beredda att pröva om man genom en stimulans från samhällets sida kan utveckla modellerna för omställningsavtal i syfte att stärka stöd och rådgivning vid strukturomvandling för det stora flertalet anställda på svensk arbetsmarknad. Vi menar att det är avgörande att arbetsmarknadsutbildningen styrs av hela arbetsmarknadens behov. Mot bakgrund av att tjänstemän och akademiker utgör en växande andel av arbetskraften finns det skäl för att också dessa grupper ska ges bättre möjligheter till arbetsmarknadsutbildning. En god omställningsförsäkring vid arbetslöshet underlättar för människor att gå från det gamla till det nya. Därmed underlättas nödvändig strukturomvandling. Att en generös arbetslöshetsförsäkring bidrar till en högre produktivitet stöds av forskning. Vi vill att ska ligga i topp när det gäller kunskap, kompetens och produktivitet för att klara en väl utbyggd välfärd och höga löner i den öppna globaliserade ekonomin. Därför vill vi förbättra arbetslöshetsförsäkringen så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst. Regeringen vill att arbetslöshetsförsäkringen ska kosta mer för de yrkesgrupper där arbetslösheten är högre så att fackföreningarna tar ett större ansvar för lönebildningen. Vi menar att samordnade förhandlingar och kollektivavtal mellan starka parter är den bästa metoden för en ansvarsfull lönebildning. Differentieringen leder endast till att fackföreningarnas förmåga till ansvarstagande undergrävs. Därför vill vi att arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras solidariskt. Vi motsätter oss även regeringens planer på att göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk. Regeringens nystartsjobb är inte tillräckligt effektiva som stöd för dem som står längst från arbetsmarknaden. Vi vill därför införa förstärkta anställningsstöd för långtidsarbetslösa som ger arbetsgivaren av lönen i subvention plus den vanliga nystartssubventionen som motsvarar arbetsgivaravgifterna. Dessa förstärkta anställningsstöd ska riktas till dem som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen eller sjukskrivna . De ska även kunna ges till personer som får försörjningsstöd. Problemet är inte att ungdomar inte söker jobb, utan att de saknar adekvat utbildning eller tillräcklig arbetslivserfarenhet för att komma i fråga för lediga jobb. Särskilt besvärlig är situationen för dem som saknar gymnasieutbildning. Vi föreslår en ny form av kvalificerad arbetsmarknadsutbildning avstampsutbildningar som inte kräver några förkunskaper och som är öppna för arbetslösa ungdomar mellan . I samverkan med arbetsmarknadens parter vill vi utveckla lärlingsplatser och traineejobb, så kallade introjobb, som ger ungdomar möjligheter att färdigutbildas i ett yrke under kvalificerad handledning. Klyftorna på arbetsmarknaden mellan inrikes och utrikes födda är fortfarande stora. måste bli bättre på att välkomna nya svenskar och så snabbt som möjligt tillvarata deras resurser i arbetslivet. Därför föreslår vi ett fempunktsprogram för snabb introduktion. Ett funktionshinder får aldrig vara ett hinder för att få jobb. Vår utgångspunkt är att funktionshindrade i första hand ska få jobb utifrån sin kompetens och inte primärt genom lönebidrag. Därför måste arbetsförmedlingen erbjuda individuellt stöd i form av coachning och matchning parallellt med möjligheten att stödja en anställning genom lönebidrag. Stöd och hjälpmedel bör därför bättre marknadsföras bland arbetsgivare. Vi socialdemokrater har gjort kraftfulla insatser för att motverka diskriminering. Ombudsmännen mot diskriminering har fått en kraftig ökning av sina resurser för att följa upp lagstiftningen. Vi har stöttat antidiskrimineringsbyråer. Vi påbörjade ett försök med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekryteringsprocesser vid ett antal myndigheter. Men detta har inte varit tillräckligt. Diskriminering är fortfarande ett stort problem. Vi är därför oroade över att regeringen dragit ned ambitionerna för det viktiga antidiskrimineringsarbetet för dem som möts av beskedet att de är för gamla eller lite för unga, har ett namn som är svårt att uttala, som är homosexuella eller som inte är fysiskt perfekta, de som får höra att de har för många sjukdagar eller för lite utbildning. Dessa måste vi ha för ögonen när vi formulerar vår arbetsmarknadspolitik. Vi menar att lagstiftningen mot diskriminering ska vara kraftfull oavsett om diskrimineringen sker på grund av kön, etnicitet, funktionshinder eller sexuell läggning. Därför vill vi se en sammanhållen lagstiftning på området. Arbetslivet måste vara så utformat att människor klarar att arbeta ett helt arbetsliv. har utvecklingen vänt och sjukfrånvaron uppvisat en stadigt nedåtgående trend. Men fortfarande står alltför många människor utanför arbetslivet på grund av ohälsa. Vår slutsats är att ett större reformarbete bör genomföras. Vid sjukdom och ohälsa ska de individuella behoven sättas i centrum och tiden som sjukskriven ska vara så kort som möjligt. Samverkan mellan arbetsförmedlingen och bör utvecklas. Individen måste alltid sättas i centrum. Ingen ska behöva falla mellan stolarna. Vi vill bygga vidare på erfarenheterna från den finansiella samordningen mellan och arbetsförmedlingen, sjukvården och och ta till vara de norska erfarenheterna av en gemensam ingång för omställningsåtgärder. är det arbetet man är sjukskriven från, vilket gör att arbetsmarknadens parter har en roll att spela. Företagshälsovården är ett område som bör utvecklas. Ytterligare en metod kan vara att underlätta för parterna att nå ett omställningsavtal med rehabilitering för hela arbetsmarknaden. Vi har tidigare kanske inte räckt hela vägen fram när det gäller kvalitet i arbetsmarknadspolitiken. Vi vill därför utveckla former för systematisk uppföljning och utvärdering av arbetsmarknadspolitiken i sin helhet. Andelen arbetssökande med eftergymnasial utbildning har ökat, vilket ställer nya krav på att arbetsförmedlingen har kunskaper om nya branscher och yrken. Vi menar att de tjänster som arbetsförmedlingen erbjuder bättre bör anpassas till specifika branschers och yrkeskategoriers behov. Vi menar också att privata aktörer som utför coachnings- och vägledningsinsatser i vissa lägen kan vara ett komplement till den offentliga arbetsförmedlingen. De som känner att de inte trivs med sitt arbete, men inte ser någon väg vidare till andra arbetsuppgifter eller andra arbetsplatser upplever i större utsträckning än andra fysiska besvär, olust och trötthet. Arbetsförmedlingen bör i högre grad bistå ombytessökande. Det kan finnas skäl för att undersöka för- och nackdelar med att lagstiftningsvägen införa en generell rätt till tjänstledighet för att prova på nytt arbete. Trots att räknas som ett av världens mest jämställda länder värderas kvinnors arbete lägre än männens. har olika former av tidsbegränsade anställningar blivit allt vanligare. En majoritet av de tillfälligt anställda, , är kvinnor. Fler än 200000 arbetar ofrivillig deltid. Av dessa är 150000 kvinnor. Vi vill öka antalet fasta anställningar och lagstifta om rätt till heltid deltid en möjlighet. Vi välkomnar regeringens satsning på fler kvinnor som företagare, men menar att satsningen är otillräcklig. För att ta till vara den potential till nya och växande företag som finns bland kvinnor krävs ett brett arbete för att garantera att alla behandlas lika och erbjuds likvärdigt stöd i samband med till exempel start av företag eller expansion. Jämställdhetsperspektivet måste genomsyra alla myndigheters arbete och kvinnor måste i större utsträckning inkluderas i de allmänna satsningarna för att en tydlig förbättring ska kunna åstadkommas. Detta måste också tydligt framgå i regeringens instruktioner till , och . Stora framsteg har gjorts för att skapa säkrare och tryggare arbetsplatser, men arbetsmiljön har också förändrats och försämrats. Arbetsmiljöarbetet behöver därför intensifieras. Vi vill ta initiativ till en strategi i syfte att halvera antalet arbetsplatsolyckor fram . Stärk arbetslinjen: rätt och plikt13 Starka fackföreningar ger stabil grund för flexibel arbetsmarknad14 Fler och växande företag15 Likvärdiga och goda villkor för alla företag inte bara för några15 Regeringen tar från de små och ger till de stora16 Branschprogram för svenska nyckelbranscher17 Fler jobb i tjänstesektorn18 Fler jobb i besöksnäringen19 Bättre tillgång på riskkapital för ökad växtkraft19 Kunskap för snabbare växande företag20 Enklare att starta och driva företag20 Fler jobb genom trygga småföretagare och entreprenörer21 Stärk exporten och varumärket Socialt företagande och kooperativ23 Konkurrera med kunskap inte sänkta löner23 En satsning på kompetensförsäkring i arbetslivet26 Bygg vidare på omställningsavtalen27 En trygg arbetslöshetsförsäkring för tillväxtens skull29 Ett arbetsliv för alla30 Arbetsmarknaden för utrikes födda32 Bättre undervisning i svenska33 Kompletteringsutbildningar för utländska akademiker och yrkesutbildade34 En rättvis ersättning för flyktingmottagande34 Ett fritt från diskriminering35 Allas förmåga till arbete ska tas till vara35 Utveckla metoder för att garantera kvalitet i arbetsmarknadspolitiken40 En modern arbetsförmedling för alla41 Öka rörligheten på arbetsmarknaden42 Fler trygga jobb inte färre44 Heltid en rättighet deltid en möjlighet45 Fler kvinnor som företagare46 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om starka fackföreningar som stabil grund för en flexibel arbetsmarknad. avslår regeringens förslag om höjda arbetsgivaravgifter för småföretagen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt innovationslån.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nyföretagartorg.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om branschprogram för svenska nyckelbranscher.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler jobb i tjänstesektorn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler jobb i besöksnäringen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre tillgång på riskkapital för ökad tillväxt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskap för snabbare och växande företag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det enklare att starta och driva företag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betalningstider i näringslivet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad trygghet för småföretagare och entreprenörer.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka exporten och varumärket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om socialt företagande och kooperativ.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieutbildning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om universitets- och högskoleutbildning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på kompetensutveckling i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga vidare på omställningsavtalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om moderna arbetsmarknadsutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en trygg arbetslöshetsförsäkring för tillväxtens skull. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa förstärkta anställningsstöd för långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa avstampsutbildningar för ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa introjobb för ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett fempunktsprogram för snabb introduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmarknaden för funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett fempunktsprogram för snabb introduktion av nya svenskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan mellan arbetsförmedlingen och Försäkringskassan.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga vidare på erfarenheterna från den finansiella samordningen mellan , arbetsförmedlingen, sjukvården och socialtjänsten.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara de norska erfarenheterna av en gemensam ingång för omställningsåtgärder.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omställningsavtal för rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla metoder för att garantera kvalitet i arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern arbetsförmedling för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ombytessökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta se över förutsättningarna för en rätt till tjänstledighet för att prova nytt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler fasta anställningar inte färre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagstadgad rätt till heltid deltid en möjlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler kvinnor som företagare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för att halvera antalet arbetsplatsolyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett brett samtal om en framtida nationell arbetslivsstrategi. 1 Yrkande 2 hänvisat till FiU. 2 Yrkandena 310, 13, 14 och 39 hänvisade till NU. 3 Yrkande 11 hänvisat till SkU. 4 Yrkandena 12 och 2830 hänvisade till SfU. 5 Yrkandena hänvisade till UbU. välstånd bygger på ett stabilt makroekonomiskt ramverk, hög sysselsättning, välutbildad arbetskraft och avancerad produktion. Den svenska modellen bygger också på att arbetsmarknadens parter tar ansvar för lönebildningen och andra förhållanden på arbetsmarknaden. Samverkan mellan samhället och arbetsmarknadens parter har starkt bidragit till att de investeringar och andra insatser som behövts för att säkra att en långsiktigt uthållig och hållbar utveckling av den svenska ekonomin har kunnat ske. Samhället erbjuder den som aktivt söker jobb en trygg inkomst och möjligheter till utbildning och utveckling. Men för att styrkan i den svenska modellen ska bestå måste dess olika delar ständigt anpassas och vidareutvecklas utifrån förändringar i vår omvärld. välstånd bygger på att många arbetar. Sysselsättningsgraden är hög i förhållande till andra länder, vilket delvis hänger samman med att sysselsättningen bland kvinnor är högre i än i vår omvärld. Kvinnors höga arbetskraftsdeltagande i kan förklaras av den väl utbyggda och kraftigt subventionerade barnomsorgen. Men också av att tidigt avskaffade sambeskattningen av dem som lever i parförhållanden. Den höga sysselsättningen bygger också på arbetslinjen som kännetecknar de svenska trygghetslösningarna. Inkomsttryggheten i de svenska socialförsäkringarna bygger på att den enskilde är i arbete. Den enskilde ska söka arbete, vara beredd till omskolning och redo att flytta för att komma i fråga för den inkomstrelaterade tryggheten. I de skandinaviska länderna har ungefär en tredjedel av befolkningen i åldrarna eftergymnasial utbildning, vilket är högre än den fjärdedel som är genomsnittet inom . Endast en sjättedel saknar gymnasieutbildning, vilket kan jämföras med en tredjedel som är genomsnittet i . Inom gavs många möjlighet att komplettera sin utbildning till gymnasiekompetens. Vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning av god kvalitet ger på samma sätt många människor möjlighet att öka sin kompetens. Men vi kan inte slå oss till ro. Produktionen blir alltmer kunskapsintensiv. Behovet av välutbildad arbetskraft kommer sannolikt att öka. Fortsatta satsningar behövs. avsätter mest resurser i världen till forskning och utveckling, som andel av BNP. Den offentligt finansierade forskningen är endast en mindre del av de totala utgifterna. De stora svenska företagen bedriver omfattande produktutveckling. Ytterst bygger relativa rikedom på att svensk produktion värderas högt av vår omvärld. Det är naturligt att en högteknologisk produktion kräver en välutbildad arbetskraft. Men de nya produkter och tjänster som säljs på världsmarknaden är resultatet av företagens forskningsinsatser. För oss socialdemokrater är målet att ytterligare ska stärka sin ställning som kunskapsnation. Detta är en förutsättning för att vi i ska leva rikt. Därför är vårt mål att öka de offentliga forskningsinsatserna till av BNP. är en öppen ekonomi. Utrikeshandeln motsvarar cirka hälften av den totala produktionen. Globalisering innebär att världens produktion lokaliseras till de platser där den kan äga rum mest effektivt. Detta ger ökad ekonomisk effektivitet i världen, givet att den inte leder till exploatering av vare sig människor eller miljö. Men för den enskilde innebär denna omställning en risk att förlora jobbet. En god omställningsförsäkring och goda utbildningsmöjligheter minskar denna negativa effekt för den enskilde. är en välfärdsstat där de offentliga utgifterna och skatterna som andel av produktionen är höga i en internationell jämförelse. Genom breda offentliga åtaganden värnas den enskildes trygghet och förmåga att följa med i samhällsomvandlingen. Utbildningsinsatser av god kvalitet kräver stora resurser. De svenska arbetsmarknadspolitiska institutionerna var inte anpassade för att härbärgera den stora mängd arbetslösa som tillkom under nittiotalskrisen. Bristande resurser ledde till att kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska utbildningsinsatserna sjönk.