mot · GV02Fi277 · 2007-10-05 00:00:00 — Utsläppen av växthusgaser har dessvärre redan lett till en varmare jord; temperaturökningen är , vi har fått varmare havsvatten, högre havsyta, smältande snö och isar. IPCC konstaterar också att det är mycket troligt att det är utsläppen av växthusgaser som ligger bakom jordens uppvärmning och de allt häftigare regnväder som jorden drabbas av. Rapporten är en svidande vidräkning med den oförmåga världssamfundet har visat när det gäller att hantera klimathotet och på allvar minska utsläppen av växthusgaser. De fattiga drabbas mest av klimatförändringarna Oavsett omfattningen av de pågående klimatförändringarna är det jordens fattiga människor som drabbas hårdast av extrem torka, jorderosioner, översvämningar och orkaner. mark omvandlas till öken i , var femte invånare i nordöstra delar tvingas flytta på grund av vattenbrist och i har redan slukat tre provinser. faller ansvaret för att agera tungt på världens industriländer. I är till exempel koldioxidutsläppen per person och år tio gånger högre än i utvecklingsländerna. I är de högre. Läget är synnerligen allvarligt, men omställningen till ett hållbart samhälle rymmer, rätt hanterad, en stor potential i tillväxt, arbetstillfällen och livskvalitet. Vi vill driva en hållbar politik för jobb, tillväxt, framtidstro och konkurrenskraft. Det handlar om att minimera de skadliga verkningarna på miljö, hälsa och klimat som vi garanterar en fortsatt säker energiförsörjning och god tillgång på el till konkurrenskraftiga priser för industrin. är det som myntade uttrycket hållbar utveckling och definierade det på följande sätt: En utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Det finns anledning att påminna om den definitionen, nu när regeringen, genom sin oförmåga att agera skyndsamt och långsiktigt, inte bara riskerar position som ledande i omställningen mot ett hållbart samhälle, utan på lång sikt den hållbara utvecklingen i sig. Regeringen har använt sitt första år till att tillsätta en kommission för hållbar utveckling, ett vetenskapligt råd för klimatfrågor och en parlamentarisk beredning för översyn av klimatpolitiken. Ännu lyser resultaten av allt detta utredande och analyserande med sin frånvaro i regeringens politik. Det som presenterats i budgeten är nya namn på tidigare insatser och neddragningar på ett område för att finansiera ett annat. Ingen av regeringens satsningar får den kraft, tyngd och långsiktighet som behövs. Detta trots att regeringens eget vetenskapliga råd har kommit till samma slutsats som IPCC: Jordens klimat har blivit varmare och det är ett verk av människan. Rådet anser att EU:s tvågradersmål, dvs. en högsta global långsiktig temperaturökning på , är en rimlig utgångspunkt för utsläppsminskande åtgärder, men att det inte går att utesluta att lägre temperaturökningar ger allvarliga effekter. Det innebär att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären behöver stabiliseras på en nivå som är betydligt lägre än den nivå som ligger till grund för den nuvarande klimatpolitiken. Rådet landar i en rekommendation som innebär att om ska ta sin del av det globala ansvaret för att nå tvågradersmålet bör våra utsläpp minska (jämfört med utsläpp). Vi socialdemokrater vill att ska gå före, nu liksom vi har gjort tidigare, och menar att möjligheterna till en högre svensk ambitionsnivå bör utredas och utsläppsminskningar på till 2020 övervägas. Om vi ska klara det viktiga slutmålet finns det anledning att ha en hög ambitionsnivå redan från början. pågår en ohållbar utveckling. Den går att vända. Men det kräver ambitioner och långsiktigt ansvar. Vi socialdemokrater formulerade målet att oljeberoende ska brytas till 2020. Då ska olja inte behövas för att värma våra hus och ingen bil ska vara ensidigt hänvisad till bensin eller diesel. Då ska vi kraftigt ha ökat vår förnybara energiproduktion och förbättrat vår förmåga att effektivt använda vår energi. För att nå målet vill vi investera i forskning, kunskapsutveckling och effektivisering inom såväl transport- som bostads- och industrisektorn. ska fortsätta ha en ledande roll inom klimatpolitiken, inte minst för att skapa globala åtgärder i samverkan. Det kräver att vi går före med skarpa åtgärder på hemmaplan för att visa att klimatarbetet lönar sig. Det internationella samarbetet får aldrig bli en ursäkt för att inte agera nationellt. Vi vill bryta vägtrafiksektorns beroende av olja genom ett brett arbete för effektivare transporter, ökad produktion av förnybara drivmedel och genom en övergång till en fordonspark som inte enbart är hänvisad till fossila bränslen framförallt genom att det ska vara ekonomiskt fördelaktigt och förmånligt att välja miljövänliga alternativ. Men det handlar också om samhällsplanering och att samspelet mellan de olika transportslagen ska förbättras. En ökad låginblandning av biodrivmedel i fossila bränslen från måste genomföras . Kollektivtrafiken behöver byggas ut och moderniseras. Restiderna med tåg, framförallt mellan stora befolkningscentrum, måste minska. Det svenska näringslivet är beroende av snabba och leveranssäkra transporter. För att minska transporternas negativa miljöpåverkan måste transportsektorns beroende av olja brytas och detta på ett sätt som inte skadar svenska företag och svensk ekonomi. Drivmedelscertifikat ska införas för att stimulera produktionen av biodrivmedel. Godslogistiken måste effektiviseras och stora mängder bensin och diesel ersättas med biodrivmedel från skog och jordbruksgrödor. En enhetlig miljöbilsdefinition som även tar hänsyn till motorns energieffektivitet måste införas . Miljöbilspremien måste kompletteras av en skattestimulans åt dem som konverterar sin gamla bil till en miljöbil. Skattenedsättningen för biodrivmedel ska förlängas till 2013. Ett handslag med svensk fordonsindustri ska skynda på omställningen och säkerställa företagens framtida konkurrenskraft. Forskning och investeringar för minskad energianvändning är ett föregångsland i energiomställningen. Vi har som ett av få länder i världen redan lyckats minska våra utsläpp av växthusgaser. Vi får en förhållandevis stor del av vår energi från förnybara energikällor, och miljöteknikbranschen skördar stora framgångar, som ett resultat av en målinriktad och långsiktig politik. Stöd till vindkraft, solenergi samt biobränslen och därmed landsbygdsutveckling och alternativ användning av har ökat den förnybara energin markant. Industrin använder energi på ett alltmer effektivt sätt, vilket stärker konkurrenskraften och minskar sårbarheten som det ger nödvändiga förutsättningar för ett hållbart energisystem. Oljeanvändningen i industrin ligger i stort sett på oförändrad nivå, trots att industriproduktionen ökat . har sammanfattningsvis ett gott utgångsläge. Det finns en stark efterfrågan runt om i världen på svensk miljöteknik. ska följas upp med avseende på energiforskning. Forskningsprogrammet mot oljeberoende syftar till att förstärka dagens energiforskning och skynda på framtagandet av förnybara och energieffektivare lösningar. Med anledning av bör även ett omfattande investeringsprogram inrättas för att stödja investeringar som bidrar till att minska oljeberoendet. En förebild för arbetsmetoden är klimatinvesteringsprogrammen, där kommuner, näringsliv och organisationer tillsammans kan få statligt stöd till investeringar som minskar oljeberoende. Programmet bör fokusera på transportsektorn som är den sektor vars oljeberoende är störst, men utrymme ska även finnas för att fortsätta vidareutveckla arbetet inom industrin och bostadssektorn. Av särskild vikt är steget från idé till produkt och att förbättra möjligheterna för att omsätta svensk energiforskning i fullskalig produktion. Bättre teknik och byggnadsmaterial för lägre energiförbrukning Socialdemokraterna tog i regeringsställning viktiga steg för att stimulera alla samhällssektorer att arbeta med lönsam energieffektivisering. De elintensiva företagen fick skattenedsättning, offentlig sektor fick investeringsstöd när sjukhus, skolor och simhallar byggs om mer energismart och hushållen fick konverteringsstöd till slopade oljepannor och dyr eluppvärmning. Utöver att energieffektivisering är bra för miljön är den också bra för ekonomin. Först när vi på allvar fokuserar på effektivare användning vid sidan av tillförsel av el uppstår bättre balans på elmarknaden mellan kunder och kraftproducenter. Fokus på effektivare användning vid sidan av tillförsel på elmarknaden ger bättre miljö, lägre elkostnader och bättre familjeekonomi. Därför vill vi nu öka takten i energieffektiviseringen av . Vi vill satsa på en rad åtgärder som till exempel rådgivning, information och utbildning inom området. Vi vill inrätta ett råd för energieffektivisering och stimulera bästa teknik och byggnadsmaterial vid nybyggnationer för att kunna kombinera energieffektivitet med attraktivt boende. Vita certifikat för ett energieffektivt samhälle De gröna certifikaten har redan kraftigt ökat tillförseln av miljövänlig el nu är det för de vita certifikaten som gör samhället mer energieffektivt. Tanken med vita certifikat är att elleverantörer åläggs att effektivisera motsvarande en viss procent av den mängd el de säljer. Företaget kan antingen genomföra åtgärderna själva eller köpa intyg, vita certifikat, av någon annan, till exempel ett bostadsbolag som har minskat elanvändningen i motsvarande grad. Priset på vita certifikat sätts på marknaden. Om kravet på elleverantörerna exempelvis skulle sättas till en procent av den el de säljer skulle detta innebära ca el . På en blir det hela . De vita certifikaten bör införas i samband med att avläsning införs . Klimatinvesteringsprogrammen ska utvecklas inte avvecklas Klimatinvesteringsprogrammen läggs ner av regeringen trots att de är ett framgångsrikt instrument för kommuner, näringsliv och organisationer som vill göra långsiktiga investeringar som minskar miljöbelastningen. uppmuntrar programmen till lokalt engagemang och lokala initiativ. Programmen har haft stor betydelse för det breda klimatarbete som pågår över hela landet och som gett hög trovärdighet i de internationella förhandlingarna. Enligt redovisning så minskar de åtgärder som vidtagits inom ramen för det tidigare programmet LIP och nuvarande Klimp utsläppen av växthusgaser med närmare . Det motsvarar cirka två tredjedelar av det svenska klimatmålet. Årets bidrag till klimatinvesteringar beräknas ge dubbelt så stor klimatnytta per bidragskrona, jämfört med när systemet infördes . Trots detta väljer regeringen att strypa programmet, något vi socialdemokrater avvisar. Nedskärningar och minskade ambitioner är fel väg att gå. I stället krävs nya och kraftfulla åtgärder för att energiomställningen till ett mer hållbart samhälle inte ska tappa fart. har allt att vinna på att fortsätta gå före i energiomställningen. Det är inte det land som sist tar steget ut ur fossilsamhället som vinner tvärtom. Klimatmärkning för klimatsmarta val Vi vill utarbeta en ny enhetlig klimatmärkning som ger konsumenterna en chans att välja klimatsmart. Vi vill att staten, i samarbete med livsmedelsbranschen, energibranschen och företrädare för transportsektorn och bostadssektorn, ska ta fram en enhetlig klimatmärkning. Moderna lösningar för lägre utsläpp Den gröna skatteväxlingen och marknadsekonomiska styrmedel i form av certifikatsystem har varit viktiga beståndsdelar i en framgångsrik politik för ett hållbart samhälle. Vi socialdemokrater vill fortsätta på den inslagna vägen med att utveckla och förfina verkningsfulla ekonomiska styrmedel i miljö- och klimatpolitiken. Regeringen saknar helhetssyn på området; det finns inga tydliga samband mellan höjda skatter på miljöstörande verksamhet och satsningar inom området. Regeringens föreslagna skattehöjningar verkar vara fiskalt betingade. Trafiksektorns negativa klimateffekter måste begränsas. Inom elsektorn har det visat sig verkningsfullt att arbeta med certifikatsystem. är det att gå vidare inom transportsektorn och införa drivmedelscertifikat, ett modernt och effektivt sätt att åstadkomma utsläppsminskningar. Vi socialdemokrater motsätter oss inte bensinskattehöjningar i varje givet läge, det kan vara en viktig ingrediens i hållbarhetspolitiken när det kombineras med andra klimatförbättrande åtgärder. Men att som regeringen höja bensinskatten för att sänka andra skatter för gynnade grupper är inte klimateffektivt. Vi vill använda alla tillgängliga medel för att så effektivt och smart som möjligt kombinera olika åtgärder som ger ett mer uthålligt samhälle. Vi presenterar en heltäckande miljö- och klimatpolitik. En välfärd av hög kvalitet De borgerliga partierna gick till val på en politik där de förespeglade väljarna att deras politik inte skulle skilja sig från Socialdemokraternas när det gällde välfärden. De gick till och med så långt att ledande moderata företrädare sa att de skulle matcha varje kommande socialdemokratiskt välfärdsförslag. Så blev det inte. Den borgerliga regeringens agenda är tydlig. Viktigast är skattesänkningarna. Alla andra frågor kommer i andra hand. I höstens budgetproposition finns inte någon större välfärdsreform. Tvärtom skjuts även det som tidigare är utlovat , som till exempel tandvårdsreformen. Vi socialdemokrater har en annan agenda. Vi är inte nöjda med den välfärd vi har . Visst fungerar mycket bra och visst gör alla de som arbetar inom vård- och omsorgssektorn fantastiska insatser. Men det finns många brister. Ofta handlar det om service och tillgänglighet. handlar det om kostnader, till exempel i tandvården, eller att människor faller mellan stolarna, till exempel mellan kommunen och i psykiatrin. Vi ser därför stora behov som behöver åtgärdas för att man ska våga lita på att välfärden håller hög kvalitet den dag som man behöver den. Det går före stora skattesänkningar. Alla ska ha rätt till en god sjukvård på lika villkor Vi socialdemokrater vill att det ska vara människors behov som ska styra prioriteringarna i hälso- och sjukvården. Den med störst behov ska behandlas först. Vi kan aldrig acceptera att det är plånbokens tjocklek som ska avgöra tillgång och kvalitet i vården. Undersökningar visar att även om svensk sjukvård i internationell jämförelse är unikt jämlik så finns det oacceptabla skillnader i tillgänglighet mellan kvinnor och män, mellan infödda svenskar och nya svenskar samt mellan ung och gammal. Det gäller även skillnader mellan olika landsting/regioner. I införs nu en ersättningsmodell för primärvården som innebär en kraftig omfördelning av resurser. Människor som bor i områden där de allra flesta är välbärgade och friska kommer att få en hälso- och sjukvård med bättre tillgänglighet och fler läkare medan människor som bor i andra områden med ohälsa, arbetslöshet och sociala problem förlorar nästan hälften av primärvårdens resurser. Vi socialdemokrater menar att detta strider mot hälso- och sjukvårdslagens intentioner. För att säkra en nationellt likvärdig vård är det nödvändigt att utveckla de nationella kvalitetsregistren inom vården, liksom nationella riktlinjer och öppna jämförelser. Men frågan är om det räcker. Vi vill även utreda andra sätt att säkra lika vård för medborgarna. Det kan handla om vårdutbildningarnas utformning och dimensionering, likvärdiga ekonomiska villkor i olika landsting/regioner, samordning av de olika statliga myndigheternas arbete inom vården, tillsynens utformning och omfattning, finansieringen av läkemedelsförmånen, klinisk forskning och erfarenheterna av den införda rikssjukvården. Men det kan också handla om att förtydliga hälso- och sjukvårdslagen för att förhindra att ett landsting fördelar resurserna uppenbart ojämlikt. I en sådan utredning bör arbete vara en viktig utgångspunkt. Den borgerliga regeringen går i motsatt riktning. Efter stopplagstiftningens avskaffande är det fritt fram att sälja ut även universitetssjukhus eller göra vårdgallerior av högspecialiserade forsknings- och utbildningssjukhus. har det blivit tillåtet för sjukhus som drivs på entreprenad åt landstingen att ta emot privatbetalande patienter och ge dem förtur. Vi socialdemokrater motsätter oss detta systemskifte. Vi vill i lag reglera att universitetssjukhus inte får läggas ut på entreprenad, att inget landsting får lägga ut alla sina sjukhus på entreprenad, att entreprenaddrivna sjukhus som har sin finansiering från skattemedel inte får ta emot privatbetalande patienter och att ett privat sjukhus som finansieras av skattemedel inte ska kunna betala ut en alltför stor vinst till sina ägare. Ja till strategisk läkemedelsanvändning nej till slopat apoteksmonopol Tack vare framgångsrik forskning och utveckling blir det möjligt att bota och behandla allt fler sjukdomar och skador. Det är en fantastisk framgång som räddar liv och höjer livskvaliteten för många människor. En viktig orsak är de många nya läkemedel som utvecklas. är läkemedel den i särklass vanligaste behandlingsmetoden inom sjukvården. är problemen med felaktig läkemedelsanvändning stora. Många, inte minst äldre, har för många läkemedel eller läkemedel som inte passar ihop med varandra. Mot bakgrund av att läkemedel både står för en stor och växande del av sjukvårdens kostnader och för en stor och tyvärr växande del av sjukvårdens skador är det viktigt att läkemedelsförsörjningen i landet är kostnadseffektiv och säker. ska den vara lättillgänglig och lika för alla. Regeringens ideologiskt motiverade planer på att avreglera apoteksmonopolet riskerar att leda utvecklingen i fel riktning. Öppnas distributionen av läkemedel för kommersiella intressen kommer apotekens roll att förändras. är apoteken en extra instans som kan föreslå billigare likvärdiga alternativ och göra en extra kontroll av eventuella risker för att läkemedel motverkar varandra. Kommersialiseras apoteken får vi apotek som snarare driver fram en dyrare läkemedelskonsumtion som vare sig är önskvärd för patienterna eller skattebetalarna. Däremot är vi öppna för att låta fler än apoteken sälja vissa enklare receptfria läkemedel, till exempel nässpray och allergimedel. Alla ska ha råd med tandvård Alla ska ha rätt till en god tandhälsa. senaste enkätundersökning visar att så många som var fjärde person uppger att de avstår från tandvård av ekonomiska skäl2. Bland ungdomar uppger att de inte besöker tandvården på grund av att det är för dyrt. Vi socialdemokrater beklagar att regeringen har dragit frågan om en tandvårdsreform i långbänk. I de borgerliga partiernas valmanifest utlovades reformen från . I budgetpropositionen sköts reformen upp till . ekonomiska vårproposition sköts reformen fram ytterligare en gång nu skulle ett förslag om reformen lämnas först . I årets budgetproposition finns inget datum för genomförandet preciserat. Det visar på bristande engagemang från regeringens sida. Utöver regeringens satsning på skydd mot höga kostnader och en tandvårdscheck för att sänka kostnaderna för den förebyggande tandvården vill vi socialdemokrater särskilt stärka tandvården för unga. Vi vill förlänga den tid då tandvården är avgiftsfri till . Dessutom vill vi satsa mer på förebyggande tandvård. En nationell handlingsplan för psykiatrin Vården och omsorgen av personer med psykisk sjukdom behöver utvecklas och förstärkas. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en stor psykiatriutredning som fick uppdraget att brett se över organisation och resursbehov. Denna utredning blev klar , men fortfarande har regeringen inte lämnat några besked, tillskjutit några resurser eller aviserat någon proposition. Det finns stora brister när det gäller de psykiskt sjukas och funktionshindrades möjlighet till vård, omsorg, boende, rehabilitering och sysselsättning. Såväl verksamheten inom den slutna som öppna psykiatrin behöver förstärkas. Det behövs ett brett program för kompetensutveckling för personalen, fler vårdplatser, särskilda insatser för psykiskt sjuka/störda ungdomar i åldern , bättre möjligheter till rehabilitering och sysselsättning, en prioritering av barn- och ungdomspsykiatrin och en särskild vårdgaranti för psykiska sjukdomar som tryggar sambandet mellan utredning och påbörjandet av behandling. Vi socialdemokrater kräver en nationell handlingsplan för psykiatrin och satsar 2,4 miljarder på psykiatrin 20082010. En bättre vård och omsorg om de äldre Vi socialdemokrater lanserade en utvecklingsplan för vården och omsorgen om de äldre. Den innehöll ett flertal initiativ, till exempel riktade satsningar till kommuner och landsting för att förbättra vården om de svårast sjuka och demenssjukvården, mer resurser till forskning om äldre och teknikutveckling, stöd till anhöriga, kompetensutveckling till personalen och ett investeringsstöd för byggande av särskilda boenden. Totalt omfattar denna utvecklingsplan 2008. Den borgerliga regeringen föreslår nu att av dessa resurser ska användas för att stimulera kommunerna att lägga ut sin äldreomsorg på entreprenad. Vi motsätter oss att staten av ideologiska skäl prioriterar äldreomsorg på entreprenad. Det bör vara varje kommuns egen sak att avgöra lämpliga driftformer. Vi vill istället fullfölja satsningen på kompetensutvecklingen för personalen i äldreomsorgen och föreslår att Kompetensstegen i äldreomsorgen ska få fortsätta . I årets budgetproposition föreslår regeringen ett nytt mål för äldrepolitiken. Vi vill skärpa detta mål så att alla äldre i garanteras en likvärdig vård när det gäller både tillgänglighet och kvalitet. All offentligt finansierad vård och omsorg ska hålla hög kvalitet. Vem som helst kan bli sjuk, råka ut för en arbetsolycka eller förlora sitt arbete. Därför behövs socialförsäkringar och arbetslöshetsförsäkringar som ger alla ett gott försäkringsskydd. Den borgerliga regeringen inledde mandatperioden med besparingar i trygghetsförsäkringarna för att finansiera sina skattesänkningar. Trots kritik har de inte ändrat inriktning. Även i budgetpropositionen föreslås nya försämringar i arbetslöshetsförsäkringen, föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen. sänktes ersättningen i sjukpenningen från (80x0,). föreslås en ytterligare sänkning till (80 x ). Därtill ska ersättningen sänkas till (75 x ) sjukskrivning. Fortsätter regeringen på samma sätt kommer ersättningsnivåerna att bli en procentenhet lägre som passerar. Vi socialdemokrater säger nej till dessa nya förändringar och vill höja ersättningsnivån till . Vi vill också höja taket i sjukpenningen till 10 prisbasbelopp . Regeringen föreslår därutöver att den som har varit sjukskriven maximalt ska kunna få av sin inkomst i ersättning oavsett om den har kompletterande avtalsförsäkringar eller inte. Hade en sådan lagändring införts för framtida avtal hade det varit ett brott mot arbetsmarknadens parters fria avtalsrätt. drabbar det därtill de som har avstått löneutrymme till förmån för avtalsförsäkringar som fryser inne. Regeringen föreslår också ytterligare förändringar i föräldrapenningen. Vi menar att en generös föräldrapenning är en grundbult för familjers trygghet och för såväl mammors som pappors möjlighet att ta hand om sina barn när de är små. Därför säger vi nej till regeringens sänkning av ersättningsnivån och föreslår att ersättningen ska höjas till . Vi vill också höja taket i havandeskapspenningen och den tillfälliga föräldrapenningen (de så kallade VAB-dagarna) till 10 prisbasbelopp 2008. Bättre stöd tillbaka i arbete Det är glädjande att sjukfrånvaron fortsätter att sjunka. Men många människor går fortfarande sjukskrivna alldeles för länge i väntan på vård och rehabilitering. Dessutom är det alldeles för många som får sjuk- och aktivitetsersättning, det som i dagligt tal kallas förtidspension. Särskilt allvarligt är det att antalet unga som beviljas aktivitetsersättning har ökat . Under förra mandatperioden vidtogs en rad åtgärder för att få fler sjukskrivna tillbaka i arbete.