ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Sf340 · 2007-10-05 00:00:00 — Översyn av reglerna för eget boende för asylsökande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för eget boende för asylsökande för att underlätta integrationen. tog emot över 1000 flyktingar och utvecklingen pekar på en likadan utveckling. Ett exempel är Ronna i dit det kom över 25 flyktingar . Situationen har blivit så ansträngd att och har vädjat till regeringen om stöd för att hantera den ökande flyktinginströmningen. Den kommunala servicen saknar möjligheter att skapa ett värdigt mottagande. Bostadsförhållandena, skolan, förskolan och den kommunala organisationen klarar inte av att hantera situationen. Det är t.ex. svårt för mottagningshandläggaren att ha kontakt med alla som har eget boende, särskilt på de större orterna. Kontakten blir ofta anonym. På många platser vet heller inte handläggarna hur den asylsökande bor, om de asylsökande faktiskt bor på den adress de uppgivit, om de är välkomna hos värdfamiljen eller om de måste betala extra hyra. Regeringen är helt kallsinnig inför de stora problem som den ökande flyktingströmmen medför för flera enskilda kommuner. Trångboddhet är ett av de större problem och en vanlig konsekvens. Det leder ofta till sociala och psykologiska bekymmer när människor tränger ihop sig i små lägenheter, något som blir särskilt påfrestande för barnen. Många asylsökande tvingas också flytta runt och bo på en hos olika bekanta och släktingar. Andra effekter är att skolorna saknar förutsättningar att ta emot nya barn. Det finns ett akut behov av ökade ersättningar men framför allt behövs det ett större solidariskt ansvar från landets samtliga kommuner. I står ett fåtal kommuner för nästan hela mottagandet. Enligt har och tillsammans tagit emot 61 flyktingar medan och har tagit emot närmare 1900 personer. Det kommunala ansvarstagandet och den solidariska fördelningen av mottagandet har inte förändrats trots uppmärksamheten. Vi anser att det kommunala ansvarstagandet snabbt måste ses över. Den solidariska fördelningen mellan landets kommuner måste förbättras. EBO (eget boende) i dess nuvarande form behöver utvärderas och förändras som ett led i ett värdigt mottagande. En lösning kan vara att överväga lagstiftning om kommunernas skyldighet att ta emot flyktingar. I en tillväxtregion som och finns det lokala förutsättningar för de allra flesta kommuner. Det handlar snarare om viljan att ta ansvar. Med anledning av detta bör regeringen se över reglerna för att kunna avskaffa eget boende för att därmed också kunna underlätta integrationen.
mot · GV02Sf341 · 2007-10-02 00:00:00 — Alla barns rätt till sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn i oavsett legal status får tillgång till hälso- och sjukvård. har ett väl utbyggt system för sjukvård för barn. I finns dock ett antal barn som inte kan tillgodogöra sig denna vård på grund av att de vistas i som gömda eller papperslösa. Dessa barn har t ex kommit hit som en del av en asylsökande familj som sedan fått avslag eller så har de kommit in i landet utan att befatta sig med över huvud taget. I artikel 2 slås fast att konventionsstaterna ska tillförsäkra varje barn inom deras jurisdiktion de rättigheter som anges i konventionen. Här får ingen skillnad göras mellan barn, oavsett deras ställning. De rättigheter som anges i konventionen bör alltså säkerställas för alla barn som vistas i , oavsett legal status. I konventionens artikel 24 stadgas att konventionsstaterna ska sträva efter att säkerställa att inget barn berövas sin rätt till sådan hälso- och sjukvård att barnet kan åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa. Rätten till hälso- och sjukvård för asylsökande barn och barn som fått avslag på asylansökan är inte reglerad i lag, utan genom en överenskommelse mellan staten och dåvarande . Överenskommelsen omfattar dock inte barn som vistas i utan att ha ansökt om uppehållstillstånd, barn som vistas i och har ansökt om uppehållstillstånd grundat på anknytning eller barn som är födda i och för vilka uppehållstillstånd inte sökts. har ratificerat och i och med det förbundit sig att verka för tillgång till sjukvård för alla barn i . När man utarbetar bestämmelser på detta område bör denna rättighet vara en utgångspunkt. Vi förordar inte en uppräkning av specifika kriterier, eftersom det kan medföra att grupper av barn hamnar utanför. för barnets rättigheter har tidigare kritiserat för att principen om icke-diskriminering inte tillämpats fullt ut för barn till illegala invandrare, s.k. gömda barn, i fråga om social service utöver rätten till akut sjukvård. I en rapport konstaterade FN:s specielle rapportör för allas rätt till hälsa efter ett besök i att skillnader i rätten till sjukvård baserat på legal status är diskriminering. Han uppmanade att erbjuda sjukvård till alla på samma villkor. i (c)
mot · GV02Sf342 · 2007-10-02 00:00:00 — män till ensamkommande flyktingbarn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gode mäns arbete med ensamkommande flyktingbarn. har antalet asylsökande barn som kommer ensamma till ökat. pekar prognoserna på ungefär 1 200 barn. kom ca 400 barn . De flesta har flytt från krig och kaos i konflikthärdar som , och . Ett utländskt barn som kommer till utan vårdnadshavare eller annan person som trätt i vårdnadshavarens ställe ska enligt lagen om god man för ensamkommande barn, få en god man. En god man går in som förmyndare och vårdnadshavare i föräldrarnas ställe men ska inte ha den faktiska omvårdnaden om barnet och har inte heller någon försörjningsplikt gentemot barnet. Den gode mannen är en mycket viktig person för barnet. Han eller hon har stora möjligheter att påverka barnets situation samt att gripa in om barnet far illa. Uppdraget som god man för ett ensamkommande barn kan bli mycket omfattande och ställer höga krav på både kompetens och möjlighet att ställa upp tidsmässigt. På vissa håll i landet råder det stor brist på gode män och trycket på den kommunale överförmyndaren som ska rekrytera är stort. En del gode män har också alldeles för många uppdrag. Därför behöver en uppdragsbeskrivning med riktlinjer för de gode männens arbete tas fram, samt tydliga kriterier fastställas för hur de gode männens kompetens och lämplighet ska bedömas. I samband med detta bör behovet av lagstiftning eller andra riktlinjer ses över. Det är av vikt att kommunens överförmyndare får möjligheter att lägga tid och kraft på att rekrytera lämpliga gode män för ensamkommande barn samt möjligheter att regelbundet stödja dessa personer med utbildning och handledning. Landets länsstyrelser bör få ett särskilt uppdrag att vid sina framtida kontroller av överförmyndarnas verksamhet se över hur överförmyndarna sköter sitt uppdrag att rekrytera och utse gode män till de ensamkommande barnen. i (c)
mot · GV02Sf345 · 2007-10-03 00:00:00 — Bostadsbidragen är en av de mest träffsäkra stödformerna till hushåll med låga inkomster och förbättrar därmed förutsättningarna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att växa upp under goda boendeförhållanden. beslutade om ändrade regler för bostadsbidrag (prop. 2004/05:112). Lagen trädde i kraft och tillämpas på bostadsbidrag . Förändringarna innebär bland annat att den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljerna höjts. Vidare infördes ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Det genomfördes också förändringar i beräkning av den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget. Reglerna innebär att man vid beräkning av bostadsbidraget bortser från bostadskostnader som löper på bostadsytor över en viss gräns som varierar beroende på hushållets storlek. Dessa regler om bidragsgrundande bostadsyta kan bland annat få till följd att ett byte till en större lägenhet med samma eller lägre hyra kan leda till att bidraget minskar eller uteblir. Mot bakgrund av de senaste årens förändringar är det angeläget att en översyn av bostadsbidragen genomförs med utgångspunkt i såväl bostadsbidragens familjepolitiska betydelse som deras roll som bostadspolitiskt instrument. Regeringens aviserade översyn om bostadsbidragens fördelnings- och marginaleffekter ser dessvärre ut att ha ett väsentligt snävare, finansiellt perspektiv. Alla arbetsgivare betalar en ålderspensionsavgift på av lönesumman för sina anställda (som en del av arbetsgivaravgiften). Vid en månadslön på är således ålderspensionsavgiften . Därtill tillkommer eventuella avtalsbundna pensionsinbetalningar. Stortingsmelding nr43 (20002001) Evaluering av kontantstøtten. /26 Kontantstøttebruk hos barn med ikke-vestlig innvandrerbakgrunn, 19992004. SOU 2005:74, Reformerad föräldraförsäkring, Kärlek, omvårdnad, trygghet, s. 134. SOU 2005:74, Reformerad föräldraförsäkring, Kärlek, omvårdnad, trygghet, s. 321. SOU 2005:74, Reformerad föräldraförsäkring, Kärlek, omvårdnad, trygghet, s. 322.
mot · GV02Sf349 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen låter utreda ett system för införande av barnomsorgsbidrag. Många föräldrar skulle vilja vara hemma längre med sina barn när barnen är riktigt små, än vad föräldraförsäkringen medger. Detta är inte möjligt men skulle kunna bli det genom att lagstiftar om att föräldrar ska kunna få ett barnomsorgsbidrag av sin kommun. Summan skulle kunna motsvara vad en förskoleplats kostar kommunen. Barnomsorgsbidraget ska kunna ges till föräldrarna till dess barnen fyller . Summan ska vara lika för alla barn i kommunen oavsett föräldrarnas inkomst. Barnomsorgsbidraget bör kvoteras mellan föräldrarna.
mot · GV02Sf350 · 2007-10-05 00:00:00 — Allmän pension för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur lagar och regler kan ändras så att alla får en allmän statlig pension som är lika för alla. Vårt nuvarande pensionssystem ska ha en inriktning som stimulerar till arbete och tillväxt. Det paradoxala är dock att vårt pensionssystem är så tillkrånglat att det är helt omöjligt att beräkna vad man får i pension. Med anledning av detta har ett brandgult kuvert uppfunnits för att försöka beräkna hur mycket var och en får i pension. Siffrorna i det brandgula kuvertet är en prognos och förutsätter att din framtida arbetsmarknadsinsats blir ungefär likadan som den du har presterat . Sannolikheten för att ens framtida arbetsinsats ska bli ungefär som tidigare hade varit mycket större än vad den är . Allt färre arbetar som fast anställda, och alltfler arbetar flexiblare . Man går från projektarbete till frilans, från anställd till egen företagare, från jobb till a-kassa, till jobb igen, förhoppningsvis. Detta underlättar självklart inte heller överblicken över pensionernas storlek. Detta betyder också att dagens pensionssystem inte fungerar som avsett, som stimulans för arbete och tillväxt. Om man vill åstadkomma tydlighet så att människor klart och tydligt vet hur pensionen skulle se ut om man gick i pension så måste man förändra och förenkla pensionssystemet. Genom att ge alla en allmän statlig pension som är lika för alla kan man åstadkomma detta. Vi anser att statens roll när det gäller de sociala systemen ska vara att justera orättvisor, att föra över ekonomiska resurser från rika till fattiga när så anses befogat. På alltför många områden gör staten tvärtom, dvs. tar från de fattiga och ger till de rika. Att ge friska människor högre pension än sjuka är diskriminerande. Att ge heltidsarbetande högre pension än deltidsarbetande är diskriminerande. Att ge människor som bott i högre pension än de som bara bott här eller mindre är diskriminerande. Därför är det att ändra och förenkla pensionssystemet genom att ge alla en allmän och lika pension oavsett när och var man är född och oavsett hur mycket man kunnat arbeta och oavsett hur hög lön man fått för sitt arbete. På så sätt kan också alla de människor som har som daglig sysselsättning att räkna ut att alla människor i detta land ska ha olika pension lösgöras för andra för samhället betydelsefulla uträkningar.
mot · GV02Sk2 · 2007-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur konsekvenserna av den höjda diesel- respektive fordonsskatten slår för kollektivtrafiken och vid behov föreslå åtgärder för hur kollektivtrafiken ska kompenseras. Regeringen föreslår i sin proposition Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen en höjning av dieselskatten med /liter och att fordonsskatten för bussar höjs . Dessa förändringar kommer att slå hårt mot kollektivtrafiken. Klimathotet är en realitet som måste tas på djupaste allvar. Transporterna står för av koldioxidutsläppen. Antalet transporter måste därför minska och kollektivtrafiken göras till ett mer attraktivt resealternativ, inte mindre. De föreslagna skatteförändringarna kommer med all trolighet leda till att biljettpriserna för kollektivtrafik med buss höjs och att antalet turer eller busslinjer blir färre . Alternativet är att länstrafikbolagens ägare, dvs kommunerna och landstingen, skjuter till mer skattepengar på bekostnad av andra angelägna insatser. Enskilda människors transportbehov kommer inte att minska. Alla siffror pekar tvärtom mot att transporterna blir fler i takt med att arbetsmarknadsregionerna och universitetens upptagningsområden blir större. Om kollektivtrafiken blir dyrare och får sämre turtäthet bromsas människors möjlighet till studier och arbete på annan ort. En annan möjlig utveckling är att fler väljer att köra egen bil istället för att ta bussen. Bussföretagen som behöver satsa pengar för att utveckla nya lösningar för kollektivtrafiken och locka fler resenärer måste nu lägga dem på höjda skatter. På kort sikt är såväl bussföretag som resenärer förlorare. På lång sikt är den största förloraren miljön. Vi vill därför att regeringen ser över hur konsekvenserna av den höjda diesel- respektive fordonsskatten slår för kollektivtrafiken och vid behov föreslå åtgärder för hur kollektivtrafiken ska kompenseras.
mot · GV02Sk228 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av luftspaltsregeln. Luftspaltsregeln är en regel på mervärdesskattens område. Enligt regeln krävs att det finns en luftspalt mellan förarutrymme och lastutrymme för skåpbilar som används uteslutande i ett företags näringsverksamhet för att avdragsrätten ska gälla. Regeln är utformad uteslutande för att underlätta hantering och betyder att många fall avgör skåpbilens konstruktion och inte användningen om ett företag medges avdrag för mervärdesskatt vid inköp av arbetsfordon. Företagare som inte får göra avdrag eftersom deras bil konstruerats utan luftspalt mellan förarutrymme och lastutrymme upplever regeln som orättvis och utan verklighetsförankring. Det visar bland annat en utredning från vid tankesmedjan . Ett exempel i utredningen är en företagare i som inte bara nekades avdrag för mervärdesskatt utan också påfördes skattetillägg på grund av luftspaltsregeln. Fordonet som det gällde är upptagen i vägtrafikregistret som lastbil med plats för en passagerare. Lastutrymmet är inrättat med kylaggregat för förvaring och transport av charkuteriprodukter. Företagaren redovisade kylbilen som lastbil, men underkände detta på grund av luftspaltsregeln. Enligt är kylbilen en personbil eftersom den inte är konstruerad med en luftspalt mellan förarhytten och kylutrymmet. I betänkande 2006/07:SkU13 uttalade skatteutskottet bland annat följande: Enligt utskottets uppfattning är den nuvarande regleringen onödigt byråkratisk och krånglig, och det bör enligt utskottets mening finnas möjlighet att förändra reglerna på ett sätt som gör att företagen kan köpa eller hyra lätta lastbilar och bussar i sin verksamhet utan att behöva ta hänsyn till olika särregler om avdragsbegränsningar vid uttaget av mervärdesskatt. Enligt utskottets mening skulle en förändring av reglerna i den angivna riktningen innebära en välkommen förenkling för företagen, och utskottet utgår ifrån att regeringen kommer att uppmärksamma denna möjlighet och återkomma med ett förslag om slopade avdragsbegränsningar för företagens lastbilar och bussar. Det visar att utskottet är på rätt väg. Men ännu har inget förslag om slopade avdragsbegränsningar för företagens lastbilar och bussar presenterats av regeringen. Företagare i lever fortfarande med en reglering som av skatteutskottet beskrivs som både onödigt byråkratisk och krånglig och av företagarorganisationer kallas en orimlig, verklighetsfrämmande och högst företagarovänlig regel. Det finns inget EG-rättsligt hinder att förändra de svenska skattereglerna. Påverkan på statskassan bedöms som försumbar och inte heller skulle förändringen medföra något större arbete för staten. Men avskaffandet av luftspaltsregeln gynnar många småföretag. Det är bra för tillväxten och är en viktig signal om att vi i alliansen tar regelförenklingsarbetet på allvar. Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att luftspaltsregeln bör avskaffas .
mot · GV02Sk230 · 2007-10-01 00:00:00 — Skattefri motion och friskvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beloppsgräns för skattefri motion och friskvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda avdragsrätt för motion och friskvård för enskilda näringsidkare. Enklare slag av motion och annan friskvård ingår i sådana personalvårdsförmåner som är skattefria för den anställde. Det finns ingen fastställd beloppsgräns för hur mycket en skattefri förmån får kosta, utan har i sina rekommendationer tagit upp ett antal motionsformer som ska vara skattefria och ett antal andra motionsformer som normalt är för dyra för att anses vara enklare slag av motion och därför är skattepliktiga. Detta förfarande är dock något märkligt. Det är inte på något sätt märkligt att arbetsgivaren inte ska kunna bekosta hur dyr motion som helst utan att detta blir en skattepliktig förmån för den anställde, men däremot är det märkligt att vad som är dyr motion inte bestäms av den faktiska kostnaden, utan av vilka motionsformer som normalt är dyra. En rimligare ordning vore att satte upp en beloppsgräns för skattefri motion och friskvård och sedan i övrigt inte lade sig i vilken motionsform den anställde ägnade sig åt. Denna beloppsgräns bör lämpligtvis sättas på en sådan nivå att skatteintäkterna inte påverkas. En annan orättvisa med dagens system är att enskilda näringsidkare inte har samma möjligheter till skattefri motion och friskvård som anställda, i och med att motion och friskvård inte är avdragsgillt för näringsidkare. Denna skillnad motiveras främst med den svåra gränsdragningen mot privata levnadsomkostnader, varför det är svårt att på rak arm föreslå avdragsrätt för enskilda näringsidkares motion och friskvård. Däremot bör ett sådant system utredas.
mot · GV02Sk231 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för ett införande av en beskattning av djurförsök i . har antalet djurförsök i stigit . ligger siffran på över 500 000 djur, främst råttor, kaniner, möss och marsvin. Många av dessa djur utsätts för fruktansvärda angrepp. ökar det folkliga motståndet mot plågsamma djurförsök. överlämnades 500 000 namnunderskrifter till , med kravet att EU:s kemikalietester skulle genomföras genom alternativ till djurförsök. Det är dock inte bara av etiska skäl som många förkastar djurförsöken, utan fler och fler människor börjar inse att djurförsöken även har ett flertal vetenskapliga brister eftersom det finns fysiologiska och anatomiska skillnader mellan arterna. Exempelvis är penicillin dödligt för marsvin och aspirin dödligt för katter. Ett antal forskare och läkare har börjat organisera sig i nätverk, som 1 000 doctors against vivesection i , för att öka anslagen till alternativ till djurförsök och möjliggöra för en mer vetenskaplig försöksverksamhet. Alternativen som de ofta pekar på är tester på odlade celler och datormodeller, vars resultat inom många försöksområden stämmer överrens med verkligheten i av fallen. För att motverka ökningen av antalet djurförsök har den nederländska djurrättsorganisationen tillsammans med konsultföretaget tagit fram tre modeller för att beskatta djurförsök. Förslaget skulle innebära att de företag och universitet som använder sig av djurförsök måste satsa en viss procent av sin forskningsbudget på utveckling och införande av djurfria försöksmetoder. Ökad forskning kring alternativ till djurförsök kan göra till en ledande nation på området. Med framtidens teknologi kommer alternativen till djurförsök förmodligen att utgöra en betydligt vetenskapligare forskningsmetod än plågsamma djurförsök. Proefdiervrijs förslag innebär en skatteväxling som inte bara gynnar djuren, utan även den medicinska forskningen. motiverar i sitt utskottsbetänkande /05:SkU23 sitt avslag till förslaget om skatt på djurförsök med följande: Utskottet har hävdat att all statlig verksamhet bör underkastas normal budgetprövning, och utskottet har därför konsekvent motsatt sig förslag som innebär en specialdestinering av skattemedel. Utskottet ser ingen anledning att frångå denna princip i detta fall och avstyrker motion Sk305. Vi anser att utskottet alltför stelbent avslår förslaget. Faktum är ju att antalet djurförsök inte minskar med det regelverk vi har och att nya tag måste till för att uppnå målet. Vi vidhåller därför förslaget om skatt på djurförsök. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Sk232 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om oäkta bostadsrättsföreningar och ekonomisk fastighetsdelning. har ett antal bostadsrättsföreningar utan att de själva ändrat på något omklassificerats till oäkta bostadsrättsföreningar, vilket medför såväl ökad skatt som slopade uppskovsmöjligheter. Anledningen är att vissa av bostadsrätterna i dessa föreningar rymmer butiker och andra lokaler och att lokalhyrorna i området stigit kraftigt, vilket gör att de hyresintäkter beräknar är för höga för att föreningen ska anses huvudsakligen ägna sig åt bostadsuthyrning. Bakgrunden till indelningen i äkta och oäkta bostadsrättsföreningar och andra bostadsföretag är att de boende inte ska kunna få sina hyror subventionerade med intäkter från lokaluthyrning och åtnjuta bostadsrättsföreningens skattemässiga fördelar. Problemet i det här fallet är att lokalerna upplåts med bostadsrätt, och att bostadsrättsföreningen därför inte får någon del av de ökade marknadshyrorna i området. När marknadshyrorna stiger måste föreningen alltså för att fortsätta vara en bostadsrättsförening göra om lokaler till bostäder. Det är inte bara orimligt ur föreningens perspektiv, utan motverkar också alla ambitioner om levande stadsdelar som blandar bostäder och verksamheter. Ett annat alternativ är tredimensionell fastighetsbildning, där huset delas upp i två juridiska fastigheter en för bostäderna och en för lokalerna. På så sätt kan bostadsdelen fortsätta som äkta bostadsrättsförening oavsett vad som händer med lokalerna. Detta alternativ är dock inte heller utan komplikationer, då en uppdelning i två fastigheter ställer krav på omfattande brandskydd mellan fastigheterna, något som inte är motiverat i det här fallet. Ett tredje alternativ skulle vara en ekonomisk fastighetsdelning, där delarna beskattas separat, utan de krav på brandskydd m.m. som följer av en riktig fastighetsdelning. Detta är dock inget alternativ som existerar , men det kan vara värt att utreda om det skulle kunna vara en lösning för oäkta bostadsrättsföreningar.