ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02K344 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag till lagstiftning som möjliggör juridisk prövning av kommunala bolags brott mot lokaliseringsprincipen. De kommunalt ägda bolagens engagemang i affärsverksamhet som står i strid med kommunallagens lokaliseringsprincip ökar och skapar osund konkurrens med privata företag. Istället för att tillvarata medborgarnas nytta och gemensamma angelägenheter i en kommun i enlighet med kommunallagens intention och anda söker man sig med kommunala bolag långt utanför det egna området. Genom att bedriva verksamheter i aktiebolagsform regleras bolagets förehavanden efter aktiebolagslagen, vilket inte möjliggör förvaltningsrättslig prövning av styrelsebeslut eller ingångna avtal. Denna typ av prövningar kan göras och görs då verksamheten bedrivs som alternativt kommunalförbund. Det senare ökar den enskilde medborgarens möjligheter till granskning och uppföljning. Beträffande offentliga handlingar i kommunalt ägda eller landstingsägda aktiebolag har lagstiftningen i sekretesslagen 1 kap. 9§ anpassats att avse även handlingar i dessa bolag. Regeringen bör överväga en kompletterande lagstiftning som möjliggör prövning av beslut och ingångna avtal i aktiebolag där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande.
mot · GV02K349 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala nyval. Efter det senaste valet har vi upplevt att det i flera kommuner blivit väldigt oklara majoritetsförhållanden. Bland annat har framväxten av små partier som fått en mycket oklar roll som vågmästare gett upphov till dessa lägen. Vi har också sett att ledamöter som efter valet bytt parti förändrat majoritetsförhållanden. Dessa exempel och andra ger emellanåt upphov till problem i kommuner och landsting med att styra på ett bra sätt. Jag menar att en möjlighet till att utlysa kommunala nyval skulle vara bra och att det vore en möjlighet till ett bättre kommunalt styre att kunna välja en ny majoritet. En översyn av kommunallagen som syftar till att pröva frågan om kommunala nyval bör genomföras.
mot · GV02K351 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra kommunallagen så att kommuner och landsting inte kan bedriva näringsverksamhet. Enligt kommunallagens 2 kap. 7 § har kommunerna rätt att bedriva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen eller . När det gäller formuleringen till allmän nytta gör kommunerna i vissa fall rätt vidlyftiga tolkningar. Det finns allt för många exempel på kommuner som driver vandrarhem, solarier, båthamnar etc. Som ett exempel kan nämnas en medelstor svensk kommun som i sin växthusverksamhet drivit upp inte bara växter som har använts för utplantering i kommunens parker, utan även växter som sålts externt t o m utanför den egna kommunen. För det första måste man fråga sig om det är riktigt att en kommun kan producera varor och tjänster för extern försäljning, utan vinstsyfte. På det viset kan priserna på det producerade hållas nere, vilket snedvrider konkurrensen. För det andra kan det starkt ifrågasättas om skattemedel ska användas på det sättet. Det kan knappast anses rimligt att kommuner och landsting ges möjlighet att ägna sig åt verksamhet som hotar det privata näringslivet.
mot · GV02K352 · 2007-10-03 00:00:00 — Utökat ansvar för statschefen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökat ansvar för statschefen. Sedan regeringsformen (baserad på den så kallade Torekovskompromissen) har , som en av få konstitutionella monarkier, en ordning där det inte är statschefen utan talman som föreslår regeringsbildare efter varje val. Det är en modell med synbara svagheter. När ett riksdagsval har lett till en ny riksdagsmajoritet och därmed ofta ett nytt regeringsunderlag så är det med dagens system likväl den av den avgående utsedde talmannen som ska sondera terrängen för vem som ska få förtroendet att bli föreslagen som statsminister och regeringsbildare. Så skedde exempelvis efter Allians för valseger 2006, en situation som ändå kom att hanteras med stor värdighet och skicklighet tack vare talmannen () person. I har det utvecklats en praxis kring att talmannen hämtas från det politiska block som har majoritet i . I praktiken har detta inneburit att talman tvingats föreslå en av sina politiska motståndare som regeringsbildare. Talmannen får i detta fall dubbla roller, dels utsedd av en tidigare riksdagsmajoritet, dels i opposition mot den nuvarande. En alternativ modell kan vara den som tillämpas såväl i de flesta republiker som i de flesta av de europeiska konstitutionella monarkierna, där det är statschefen som föreslår regeringsbildare. Fördelarna med detta är flera. Innehavaren av statschefsämbetet skiftar aldrig direkt med en ny parlamentarisk majoritet utan har sin ställning garanterad antingen genom direkta eller indirekta val eller som i fall genom vår monarki. Statschefen är aldrig därför direkt inblandad i de parlamentariska striderna utan kan stå över dessa. När den parlamentariska majoriteten förändras kan statschefen fungera som en opartisk samtalsledare utan att behöva bli misstänkt för att sätta sitt eget partis vilja framför riksdags- och därmed folkmajoritetens. Att frigöra talmannen från ansvaret att föreslå regeringsbildare kan stärka talmansämbetet i dess funktion att i sin ledning av riksdagsarbetet inte behöva känna sig som partipolitiker i första hand och som hela representant först i andra hand. På samma sätt som talmannen naturligt avstår från att delta i voteringar kan hon eller han slippa ansvaret att som partipolitiker behöva föreslå regeringsbildare. En förändrad ordning kring talmannens respektive statschefens roll vid regeringsbildande kräver självfallet en ordentlig utredning innan det kan bli verklighet. Det är en process som kan ta tid men som skulle vara bra för såväl statschefsämbetet som för regeringen och .
mot · GV02K353 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela län bör bli en riksdagsvalkrets. Hela landskapet enades då. Det generalguvernement som skapades för en lika snabb som hård försvenskning av den nya provinsen efter freden ersattes av två län. Den konstlade och skapade gräns som drogs i gick i öst-västlig riktning. Med län helades något som varit delat. Med ett gemensamt län finns en helt annan vilja än tidigare att lösa gemensamma problem och utmaningar. Kommun- och länsgränser som fungerat som barriärer är på väg att försvinna. Människor kan bo i en kommun, arbeta i en annan, shoppa i en tredje, plugga i en fjärde och ta del av kulturutbudet i en femte. är också närvarande med många arbetstillfällen samt möjligheter till kultur och bildning. Att samverkan leder till framgång märks exempelvis ifråga om tillväxten i och en ständigt växande befolkning. I finns mycket som förenar. kvarstår en del gränser. Valkretsindelningen är prov på sådant. är indelat i fyra olika valkretsar till . Även mellan riksdagsvalkretsarna och valkretsarna till finns skillnader istället för en logisk överlappning. Ett effektivt sätt att manifestera enigheten i och fortsätta rivandet av gränser vore skapandet av en enda gemensam riksdagsvalkrets. Därmed skulle det naturliga intresse som finns för hela området avspegla sig i den politiska ordningen. täcker media som tidningar och lokalradio i många fall fler än en riksdagsvalkrets. De flesta partier har organiserat sin verksamhet i ett enda . Det är inte heller ovanligt att ledamöter för en valkrets driver kampanj och medborgardialog utanför det egna området. För mindre partier med kanske bara en eller två ledamöter från hela är det naturligt att företräda ett väsentligen större område än dagens egna valkrets. Nackdelen med en gemensam valkrets är risken att enskilda ledamöter kan uppfatta sig bli anonyma i en grupp på cirka 40. skulle det kanske tvinga fram en önskad utveckling mot totalt sett färre ledamöter i (förslagsvis 249 istället för dagens 349). Fördelarna, som klart överväger, är att blir den naturliga enhet det redan är samt att politiska problem och utmaningar hanteras gemensamt istället för uppdelat. Som exempel kan nämnas att består av två riksdagsvalkretsar. har 27 fasta mandat och länet har 36 fasta mandat. län skulle med dagens befolkningsunderlag få 39 fasta mandat. Det har sannolikt varit till huvudstadsområdets fördel och ökat möjligheterna till inflytande att inte splittrats upp i en handfull riksdagsvalkretsar utan att två stora bibehållits. Samma möjligheter bör nu ges .
mot · GV02K354 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska åka i svenska bilar. Statsministern togs emot av en leende Volvochef . Så inleddes tidningsartiklarna efter besök på i . Det som inledningsvis var så positivt, blev mindre glädjande när statsministern på besök hos ledande biltillverkare kommer åkande i en tysktillverkad bil av märket . Motsvarande situation i exempelvis , att förbundskanslern kom åkande i en till en träff med ledningen på BMW, vore otänkbar. Motivet till valet av bil är enligt att och inte tillverkar säkerhetsbilar. tycker självklart att det är lite av en prestigeförlust att statsminister inte åker svenskt. Påståendet av visar sig vara felaktigt. bygger inte några bepansrade bilar själva. Men de levererar vanliga bilar till speciella fabriker i och , som sedan bepansrar dem. säljer ett par hundra bepansrade bilar , främst till företag och privatpersoner på en växande marknad. informationschef, , påstår att Volvos säkerhetsbilar är precis lika säkra som de tyska. har en framstående bilindustri som vi tycker skall ge avstamp också i det svenska offentliga samhället. Därför vill vi att skall åka svensktillverkade bilar i sin tjänsteutövning.
mot · GV02K358 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen i sin utnämning av styrelser ger ökad tyngd åt att hela ska vara representerat i statliga verk och styrelser samt statliga bolag. består av och med som stark ekonomisk motor. genererar egen ekonomisk tillväxt genom stor industriproduktion och handel med varor. Huvuddelen av svensk export transporteras på järnväg och vägar till hamn. av 9 miljoner invånare bor i . Var femte person som är sysselsatt finns i och vår andel inom högskolan är densamma. Det är däremot ett känt faktum att är dåligt representerat i statliga styrelser inom verk, myndigheter och bolag liksom inom det privata näringslivet. På inget sätt motsvarar det en femtedel av befolkningen. Den enda motkraft till detta faktum är sammansättning som är jämt fördelad över landet i förhållande till hur mandaten faller ut efter allmänna val. har det blivit ännu sämre och vi kan nu notera att inte har någon representant i styrelsen för , , och . Sammantaget har representationen nu gått ner till . Enligt är representationen inom näringslivet långt ifrån representativ utifrån ett västsvenskt perspektiv. Även här är det en påfallande Stockholmskoncentration. I samband med statens utförsäljning av statliga företag kommer det med sannolikhet innebära stort inslag av utländskt ägande och en ökad maktkoncentration där i än mindre grad blir representerat, eftersom det bland kapitalägare finns ett litet intresse av att ha med människor som kan produktion och har närhet till produktionsanläggningar. Sammantaget leder ovanstående resonemang till ökad maktkoncentration inom såväl stat som näringsliv. Vi hemställer därför om att regeringen i sin utnämningspolitik av styrelser ger ökad tyngd åt att hela skall vara representerat i statliga verk och styrelser samt statliga bolag.
mot · GV02K359 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till avskaffas. I det svenska politiska systemet finns spärrar i personvalet. För att kunna bli invald i på personröster måste kandidaten få av partiets röster i valkretsen. Motsvarande spärr för inval till kommunfullmäktige, och är något lägre, det vill säga . gäller dessutom att kandidaten skall ha erhållit minst 50 röster och för minst 100 röster. I valet till 2006 blev endast sex stycken riksdagsledamöter invalda via personvalskryss och ändrade därmed partiernas förslag till listor. För varje val som gått sedan personvalsreformen introducerades tycks andelen personvalskryssade minska. Även på kommun- och landstingsnivå är det tämligen få enskilda politiker som lyckas med detta. Partiernas makt är fortfarande alltför omfattande och systemet bör ses över. För att ge mer makt direkt åt folket och uppmuntra till fler självständigt tänkande och friare riksdagsledamöter som sitter på starkare personligt mandat bör spärrarna avskaffas på samtliga politiska nivåer såsom riksdag, kommun och landsting.
mot · GV02K361 · 2007-10-04 00:00:00 — Vegetarisk mat i offentliga inrättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentliga inrättningar i ska vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas. Att äta vegansk eller vegetarisk kost av djuretiska skäl har sina rötter tillbaka ända till antiken. Föreningar och sällskap för denna kost har funnits . Intresset för djurfri kost har dock ökat markant och alltfler, inte minst yngre personer, väljer att bli vegetarianer eller veganer. Många gör valet av etiska skäl för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning. Eftersom många kommuner vägrar att servera djurfri kost innebär det att exempelvis många ungdomar inte får någon fullvärdig skolmat. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig, trots att slagit fast att så är fallet. Ett annat skäl som förekommer är att det blir för dyrt för kommunen att erbjuda veganmat. Detta leder ofrånkomligen till att dessa elever riskerar att inte få i sig den näring de behöver. Genom hela den moderna historien har det offentliga motarbetat och negativt särbehandlat just individer som valt djurfri kost. Denna form av etisk diskriminering ska inte accepteras i ett samhälle som bör stå neutralt inför människors olika livsval. De matkrav vi har som individer, oavsett om de är etiskt, hälsomässigt eller religiöst grundade, bör respekteras så länge de rör sig inom svensk lagstiftning. Det är inte statens sak att avgöra vilka etiska val vi gör som individer. Offentliga inrättningar i såsom exempelvis förskolor, grund- och gymnasieskolor, äldreomsorg, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter ska vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas.
mot · GV02K362 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begravningsmonopol bör avskaffas. åtskildes och staten. Denna relation som varat kapades dock inte helt och fullt på alla punkter. har på entreprenad uppdraget att begrava våra döda. har inte monopol på själva begravningsceremonin eller gudstjänsten men däremot på att tillhandahålla begravningsplats eller byggnad vid själva begravningen. En begravningsavgift tas ut av alla svenskar för detta ändamål, vilket framgår på deklarationsblanketten. samlas på detta sätt in via skatt under en svensk skattepliktig individs livstid. är begravningsgudstjänster i regi vanligen enbart tillgängliga för själva kyrkans medlemmar. Detta system bör ändras och monopolliknande situation avskaffas.
mot · GV02K365 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet riksdagsledamöter till 249. Jämför man med andra länder har vi relativt sätt väldigt många ledamöter i valda beslutande organ på nationell nivå. I går det en riksdagsledamot på 25 787 svenskar. I våra grannländer , och representerar till exempel varje parlamentsledamot fler medborgare än i . Även om man ser till antalet länder som och har betydligt fler väljare per ledamot. En invändning som brukar dyka upp vid diskussionen om att minska antalet riksdagsledamöter är att Norrlandsregionerna skulle riskera att bli utan representation. Det finns dock åtgärder för att lösa frågan om en rättvisande geografisk spridning av riksdagsledamöterna. Till exempel kan man garantera att det alltid finns representation från genom att inte minska antalet utjämningsmandat. Effekterna av en minskning av antalet riksdagsledamöter skulle inte bara innebära positiva effekter i form av minskade kostnader för skattebetalarna. Även från ett demokratiskt perspektiv skulle en minskning troligtvis vara gynnsam. Färre ledamöter kommer att bidra till en situation där fler väljare har kunskap om sina förtroendevalda samt att det kommer att ställa krav på ledamöternas insatser. En utredning om att minska antalet ledamöter bör därför initieras. När uppdraget tydliggörs för väljarna ökar också ansvaret. Färre riksdagsledamöter kommer i praktiken att leda till en mer vital, öppen och närvarande demokrati.
mot · GV02K366 · 2007-10-04 00:00:00 — Inkomstgaranti för tidigare statsråd och riksdagsledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera en förändring av reglerna för inkomstgaranti för riksdagsledamöter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera en förändring av reglerna för inkomstgaranti för statsråd. är det möjligt för tidigare statsråd och riksdagsledamöter att få inkomstgaranti efter avslutat uppdrag. Syftet med denna inkomstgaranti är att ge en inkomsttrygghet för personen till dess att man hittat annat sätt att få en inkomst. Nuvarande regelverk gör det dock möjligt att genom bildande av eget bolag kunna skaffa sig inkomster som inte påverkar inkomstgarantin, vilket inte kan ha varit utgångspunkten när systemet med inkomstgarantin infördes. Dubbla inkomster för politiker riskerar att skapa ett misstroende mot de folkvalda med ett ökat politikerförakt som följd. Därför borde det vara självklart att alla inkomster som ett tidigare statsråd eller en tidigare riksdagsledamot har haft behandlas lika, oavsett om inkomsterna betalas ut till ett bolag som ägs av personen eller genom vanlig lön. En förändring i nuvarande regelverk bör därför göras så att alla inkomster kopplade till den som uppbär aktuell inkomstgaranti räknas av från detta.
mot · GV02K367 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra mer för att initiera ett gediget jämställdhetsarbete i kommuner. Ingen ska diskrimineras på grund av kön i vårt land. Ändå sker det i det tysta. Skillnader mellan mäns och kvinnors löner har uppmärksammats länge och vi kan också konstatera att kvinnor i högre grad än män arbetar ofrivilligt deltid. Många av dessa kvinnor arbetar i den kommunala sektorn. Det är därför angeläget att kommunerna uppmärksammar jämställdhetsarbetet mer och arbetar offensivt med frågor om jämställdhet. I har kommun arbetat med projektet . I har de som arbetar med projektet slagit fast att oavsett om du är kvinna eller man ska du kunna förvänta dig ett likvärdigt bemötande när du använder dig av kommunens tjänster och service. De har gått igenom kommunens information och konstaterat att det är skillnader på hur kommunen speglar män och kvinnor. Exempelvis förekommer män oftare ensamma på bild medan kvinnor i regel finns på gruppbilder. De har även gått igenom kommunens arbetsmarknadsavdelning och undersökt hur handläggarna remitterar kvinnor och män till olika arbetsmarknadsinsatser. Här är inställningen mycket viktig både från handläggarens sida och från den som ska få en insats. Även om alla insatser erbjuds till alla sökande kan de presenteras på olika sätt. Presentationerna färgas ofta av de egna föreställningarna om vad som skulle passar och inte utifrån individen. Därför är det viktigt att diskutera hur arbetsmarknadsinsatserna ska presenteras för att fler ska välja och få chans till ett nytt arbete. Vi kan konstatera att även om har börjat titta på sina verksamheter med genusglasögon så måste fler kommuner följa efter. Alla kommuner måste öka medvetandet kring genusfrågor för att på så sätt kunna erbjuda medborgarna tjänster som tar sin utgångspunkt från individen, och inte könet. Kommunerna måste också bli bättre på att behandla sina anställda på ett jämställt sätt och se möjligheter till mönsterbrytare. Regeringen bör därför göra mer för att initiera ett gediget jämställdhetsarbete i alla kommuner.
mot · GV02K368 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning angående karantänsregler för ministrar. I många länder finns karantänsregler för ministrar som lämnar regeringen för att gå direkt till arbete inom näringslivet i en bransch han eller hon haft tillsyn över. Den ansedda antikorruptionsorganisationen har påpekat att har för otydliga regler på detta område. anför i betänkande 2006/07:KU11: Som utskottet har konstaterat kan det emellertid inte bortse från att ett statsrådsuppdrag kan lämnas för en tjänst eller ett uppdrag som skulle kunna rubba allmänhetens förtroende för att ett f.d. statsråd utövat sitt statsrådsuppdrag helt utan hänsyn till kommande anställnings- eller uppdragsmöjligheter eller för att det f.d. statsrådet i sin nya anställning eller i sitt nya uppdrag inte får särskilda fördelar i kontakterna med företrädare för staten. Utskottet vill därför på nytt markera att det finns anledning för regeringen att pröva möjligheterna att vidta lämpliga åtgärder i sammanhanget, t.ex. införandet av en tidskarantän. I samma betänkande konstaterar utskottet: Enligt uppgift från Statsrådsberedningen har det inte inom utarbetats några regler eller rutiner rörande tidskarantän för statsråd. Vidare har inhämtats att det, såvitt känt, inte heller pågår något arbete av det slaget inom . I utskottets ställningstagande i samma betänkande understryker man än en gång behovet: Utskottet vill vidare återigen markera att det kan finnas anledning för regeringen att pröva möjligheterna att införa regler om tidskarantän för statsråd. Det är anmärkningsvärt att bortser från tidigare påpekanden. Det är ur demokratisynpunkt angeläget att stärka allmänhetens förtroende för ledande beslutsfattare. Jag finner det därför angeläget att karantänsregler införs. Det handlar inte om ett yrkesförbud för tidigare ministrar utan om att införa någon form av regelverk för de gränsfall där den subjektiva uppfattningen hos en enskild minister kan behöva stöd och korrektiv. Regeringen bör utreda behovet av någon form av karantänsregler för ministrar som lämnar regeringen för att gå direkt till arbete inom näringslivet i en bransch han eller hon haft tillsyn över.