mot · GV02Fi277 · 2007-10-05 00:00:00 — Den globala ekonomiska utvecklingen ser ut att bli relativt stark också , även om den mattas något. Det stora orosmolnet är utvecklingen på den amerikanska bostadsmarknaden och dess konsekvenser på de internationella finansmarknaderna. I likhet med 1998 har riskpremierna stigit och räntespreadar ökat. Det är svårt att bedöma vart utvecklingen är på väg, och om utvecklingen kommer att ha några större effekter på världsekonomin. Det finns en utbredd oro som i sig påverkar aktiviteterna i ekonomin. Den amerikanska beslutade att sänka räntan med 50 punkter. Den har intervenerat för att hålla uppe likviditeten på de finansiella marknaderna. I har regeringen agerat för att understödja bankväsendet. starka ekonomi, som byggs upp , är relativt väl för att klara en ökad turbulens på finansmarknaderna. är ett litet land, som är beroende av omvärlden. Därför är det viktigt att kunna agera, om det behövs. Vi socialdemokrater är beredda att ta vårt ansvar vid en krissituation. För att det ska vara möjligt måste regeringen framöver kontinuerligt informera oppositionspartierna om förhållandena i den finansiella sektorn. beräknas tillväxten uppgå till . Det är en hög tillväxtsiffra, även om den inte beräknas nå upp till tillväxt på . Den svenska ekonomin har framförallt drivits av en stark inhemsk efterfrågan. I budgetpropositionen redovisar en prognos över den ekonomiska tillväxten på 2008, 2010. Källa: , budgetpropositionen . var ett starkt år för svensk ekonomi som helhet, inte minst när det gäller arbetsmarknaden. Mellan ökade sysselsättningen med 93000 personer. Det skedde utan att ersättningen i a-kassan behövde försämras eller att skatterna för höginkomsttagare eller förmögna sänktes. Enligt prognoser kommer arbetsmarknaden att fortsätta att utvecklas positivt framöver. Detta är främst en följd av en stark konjunktur. Många företag har dock brist på arbetskraft. Därför måste arbetsmarknadspolitiken i större utsträckning vara inriktad på att ge arbetslösa utbildning inom bristyrken. Allt fler företag har brist på arbetskraft , uppdelat i sektorer, som rapporterar brist på arbetskraft Företrädare för regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att en tredjedel av de nya jobben är deras förtjänst och hänvisat till . Det påståendet stämmer inte. har självt lagt ut ett särskilt förtydligande, där man påpekar att det inte går att uttala sig om effekterna av regeringens politik på de nya arbeten som har skapats . Det är också oroväckande att arbetslösheten biter sig fast bland ungdomar och att långtidsarbetslösa inte kommer in på arbetsmarknaden. Arbetslösheten biter sig fast bland ungdomar och långtidsarbetslösa Långsiktiga ekonomiska konsekvenser av regeringens politik I debatten om arbetslöshetsförsäkringens effekter på sysselsättningen har regeringen hävdat att en sänkning av ersättningsnivån skulle vara ensidigt positiv för svensk ekonomi och sysselsättning. Detta påstående ifrågasätts av allt fler forskare. I årets upplaga av Employment Outlook (2007) pekar på att en mer generös arbetslöshetsförsäkring tenderar att leda till bättre matchning på arbetsmarknaden eftersom den arbetslöse får bättre ekonomiska förutsättningar att söka efter lämpligt arbete som motsvarar utbildningsnivå och kompetens. Enligt flera studier ger det bättre förutsättningar för att hitta ett nytt jobb med god lön. Det innebär att motsatsen som uppnås genom en lägre ersättning till de arbetslösa att tvinga den arbetslöse att ta första bästa jobb inte är bra för produktiviteten i ekonomin. En mer generös arbetslöshetsförsäkring tenderar att ha en positiv effekt på skapandet av högproduktiva jobb. Med lägre ersättning till de arbetslösa som därmed tvingas ta första bästa jobb uppnås motsatsen, och produktiviteten i ekonomin skadas. Regeringen bekräftar själv tes i bilaga 2 till årets budgetproposition, Svensk ekonomi. Där återfinns följande konstaterande: Det är i och för sig sannolikt att tillväxten i arbetskraftens genomsnittliga produktivitet dämpas framöver. Detta är bl.a. en följd av långsammare ökning i den genomsnittliga utbildningsnivån och av regeringens arbetsmarknadsreformer. ska ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer. En ansvarsfull ekonomisk politik av socialdemokratiskt styre har lagt grunden till dagens goda offentliga finanser. är möjligheten för ett högt finansiellt sparande i den offentliga sektorn god. Den tillträdande regeringen har kunnat påbörja mandatperioden med mycket gynnsamma ekonomiska förutsättningar. I denna motion föreslås en rad satsningar. De ryms alla inom en mer ansvarsfull budget än den som regeringen presenterar. Det finansiella sparandet är högre än regeringens , högre 2009 och högre 2010. Överskott i de offentliga finanserna För att minska den offentliga sektorns nettoskuld, skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen och bidra till en betryggande marginal till gränsen på 3procent av BNP i underskott i EU:s infördes ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Det innebar att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel. I och med att PPM-sparandet inte längre ska räknas med i det offentliga sparandet, har målet justerats ned till ett överskott om av BNP. Sedan överskottsmålet infördes och fram har den offentliga sektorns finansiella sparande i genomsnitt uppgått till av BNP enligt det nya sättet att räkna på. Därmed klarades överskottsmålet då vi socialdemokrater satt i regeringsställning. Regeringen skrev i vårpropositionen att arbetet med en översyn av det finanspolitiska ramverket, som aviserades i budgetpropositionen , kommer att fortsätta . Vi socialdemokrater menar att det nuvarande finanspolitiska ramverket har tjänat väl och anser därför att det finns skäl att behålla den nuvarande ordningen. Vi har dock inget emot att ramverket kontinuerligt utvärderas. Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att kunna följa den ekonomiska politikens betydelse för inkomstfördelningen i samhället. Vi vill därför skärpa kraven på att regeringen ska lämna en fördelningspolitisk redogörelse av sina förslag. Ofinansierade skattesänkningar riskerar att leda till höjda räntor I budgetpropositionen presenterade regeringen ofinansierade förslag om nästan . ekonomiska vårproposition presenterades ytterligare ofinansierade förslag om . Regeringen insåg själv att detta skulle leda till högre räntor. ekonomiska vårproposition prognostiserade regeringen att skulle vara tvungen att höja reporäntan. Detta skedde redan vid penningpolitiska sammanträde , då höjde sin räntebana. En viktig förklaring till höjningen av räntebanan var enligt regeringens alltför expansiva ekonomiska politik: Den nya bedömningen innebär att reporäntan behöver höjas mer framöver än vad som ansågs motiverat . Detta beror på att arbetsmarknaden har blivit stramare, löneavtalen högre och finanspolitiken mer expansiv än vad då räknade med.1 Förändring i räntebana från första och andra penningpolitiska mötet I budgetpropositionen föreslår regeringen ofinansierade förslag om ytterligare . Regeringens prognos för räntebanan ligger också fortfarande över , vilket är en naturlig följd av den höga inflationstakt som regeringen förutspår. Inflationen och räntorna är redan på väg uppåt. Regeringen räknar upp konsumentprisindex (KPI) i budgetpropositionen jämfört med ekonomiska vårproposition. KPI räknas upp , och . Den underliggande inflationen mätt som UND1X beräknas ligga över 2-procentsmålet både 2009 och 2010. Det kan innebära att reporäntan blir ännu högre än vad regeringen redan förutspått. För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till en ansvarsfull finanspolitik och sunda offentliga finanser. Vi socialdemokrater föreslår i denna budgetmotion att utgiftstaket ska uppgå till 2008. Det är ett utgiftstak som ligger väl i linje med kravet på sunda offentliga finanser. Därutöver avvisar vi regeringens förslag till utgiftstak . En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden har det ekonomiska resultatet i kommunsektorn förbättrats, bland annat till följd av en allmänt stark ekonomisk utveckling, medvetna statliga satsningar och ett aktivt arbete för att förbättra ekonomin i många kommuner och landsting. Precis som i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition går det inte heller i budgetpropositionen att utläsa några konsekvenser av regeringens politik för kommunsektorn. Det gäller till exempel nedskärningarna i ersättningssystemen. går regeringen vidare och föreslår ytterligare försämringar i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa, två ytterligare karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen och lägre ersättning i föräldra- och sjukpenning. Dessa förändringar påverkar direkt kommunsektorns skatteintäkter. Enligt minskar skatteintäkterna i kommunsektorn med . Inte heller kompenserar regeringen kommunerna för dessa åtgärder. Detta förfarande strider mot de löften som uttalades av regeringspartierna i valrörelsen. I den budgetmotion som vi socialdemokrater presenterar är de sammantagna satsningarna på kommunerna större än regeringens, se tabell nedan. En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för utvecklingen i skolan, vården och omsorgen. (s)-satsningar på kommunsektorn* Läxläsning för barn åk. Aktivitets- och läxläsningssatsning på fritids (s)-satsningar på kommunsektorn *) Satsningar utöver en teknisk justering av det generella statsbidraget. En offensiv för fler i arbete Det går bra för . Sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. Men fortfarande märks det inte för alla. Långtidsarbetslösheten biter sig fast. De som har det ekonomiskt allra svårast och behöver försörjningsstöd är lika många som . Regeringen försitter den chans som högkonjunkturen ger att ta tag i dessa problem och hjälpa dem som står längst ifrån arbetsmarknaden tillbaka till arbete. I stället målar de med breda penseldrag genom att till exempel sänka skatter för företag i vissa branscher utan krav på att företagen nyanställer. Ett tydligt exempel är långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Trots den goda konjunkturen har 7500 ungdomar varit arbetslösa en ökning vid makten. I stället för att rikta särskilda insatser mot dessa arbetslösa ungdomar väljer regeringen att ge alla företag som redan har anställt ungdomar en skattesubvention vilket innebär att företag som och Sodexo får i skattesänkningar utan att de behöver göra en enda nyanställning. Parallellt med den stigande sysselsättningen redovisar fler och fler branscher brist på arbetskraft. Enligt senaste barometer uppger av alla företag i byggsektorn att de har brist på arbetskraft, och även inom den privata tjänstesektorn och tillverkningsindustrin har arbetskraftsbristen ökat. Den risk som tidigare fanns för flaskhalsar inom några få branscher verkar har spridit sig till stora delar av näringslivet. vet vi att den högkonjunktur som är inne i just nu inte kommer att vara för evigt. Utmaningarna är många. Ska kunna konkurrera med kunskap och kompetens krävs stora investeringar. Det handlar om allt ifrån breda utbildningssatsningar som börjar redan i förskolan till ökade resurser till spjutspetsforskning vid landets högskolor och universitet. Dessutom måste vi förbättra företagsklimatet så att fler vill bidra till att skapa morgondagens arbetsplatser. ska vara ett av världens mest konkurrenskraftiga länder. För att nå dit vill vi förena en politik för frihandel, öppenhet och konkurrens med breda satsningar på kunskap, entreprenörskap och trygghet för alla. , i goda tider kan vi rusta oss för de stora utmaningar vi ser i att ställa om till ett hållbart samhälle och möta de demografiska förändringarna. Vi är oroande över att regeringen ersätter offensiva satsningar på kunskap med subventioner till låglönejobb och sämre omställningstrygghet. I denna motion föreslås ett flertal åtgärder för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Forskning och utveckling för små- och tjänsteföretag För att stärka konkurrenskraften krävs ständigt bättre varor och tjänster och effektivare produktionsmetoder. Detta förutsätter en väl fungerande företagsnära forskning. För de stora industriföretagen är det naturligt att samverka med forskningssamhället men i de små företagen och i stora delar av tjänstesektorn är detta långt ifrån lika självklart. Vi socialdemokrater drev under den förra mandatperioden på för att öka de mindre företagens forskning och utveckling inom ramen för forskningsprogrammet och Väx. Programmet blev uppskattat och kvaliteten på ansökningarna hög. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster vill vi fördubbla anslagen till Forska och Väx med till 2010. Av denna satsning ska huvuddelen riktas till den högkvalitativa tjänstesektorn och miljöteknikbranschen. Ökad kommersialisering av forskningsresultat från högskolor och universitet Forskningen vid svenska högskolor och universitet är världsledande i många discipliner. Däremot är det långt ifrån alla högskolor och universitet som har möjlighet att stödja sina forskare i att omsätta forskningsresultaten i nya varor och tjänster. För att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat vill vi avsätta 50 miljoner i en nysatsning på holdingbolag och inkubatorer vid landets högskolor och universitet. Många innovativa småföretagare och uppfinnare har problem att få finansiering till nya produkter eller för att expandera sin verksamhet. Vi föreslår därför att ett nytt innovationslån ska införas med en förenklad ansökningsprocess och låga krav på medfinansiering. Det nya småföretagarlånet ska avse lån med högre risk, administreras av och riktas mot innovativa småföretagare och uppfinnare i marknadskompletterande syfte. För detta avsätts 20082010. Exportfrämjande för små- och tjänsteföretag är ett litet exportberoende land. De stora företagen är motorn i den svenska exporten men de små och medelstora företagen svarar för en tredjedel av all export. Trots detta är potentialen för ytterligare export av svenska varor och tjänster stor, inte minst bland små och medelstora företag. Ändå väljer regeringen att skära ned på exportstödet till småföretag. Steget ut på den internationella marknaden ska förenklas. Vi vill ha fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län och ger kostnadsfri exportrådgivning. Närvaron på viktiga framtidsmarknader ska stärkas. Exportsäljare ska utbildas. Vi vill också genomföra en särskild satsning på exportfrämjande inom tjänstesektorn. Totalt föreslår vi mer än regeringen till exportfrämjande 20082010. förmåga att dra till sig investeringar behöver också stärkas för att skapa fler arbetstillfällen i . Utländska investeringar skapar därtill nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande. Vi satsar mer än regeringen på investeringsfrämjande 20082010. Branschutvecklingsprogram för besöksnäring och vindkraft och ett klimathandslag är ett litet land och det behövs mer av samarbete för att ska kunna vara världsledande i många branscher. Vi vill därför se ett nära samarbete mellan näringslivet, de fackliga organisationerna och staten för att förbättra villkoren för ett antal framtidsbranscher. Vi socialdemokrater tog initiativ till branschsamtal med ett antal utvalda svenska nyckelbranscher. Dessa resulterade bland annat i forsknings-, utbildnings- och infrastrukturinsatser. vill vi gå vidare med branschutvecklingsprogram för tjänstesektorn, i ett första steg med besöksnäringen, som bland annat ska innehålla betydande ambitionsökningar vad gäller marknadsföringen av som turistland. Vi vill också se ett handslag mot klimatförändringarna tillsammans med svensk fordonsindustri och genomföra ett strategiprogram för svensk vindkraftsindustri. Totalt satsas mer än regeringen för branschsamtal 2008 till 2010. Bättre tillgång på riskkapital för miljöteknikbranschen För att ytterligare stärka konkurrenskraft vill vi att tillgången på riskkapital ska förbättras, inte minst för företag som vill driva på och utveckla produkter inom miljöområdet. Därför föreslår vi att ska starta en ny riskkapitalfond för klimatsektorn. Vi vill även gå vidare med möjligheten att låta avsätta vinstmedel i en särskild energiomställningsfond. Därutöver vill vi se över möjligheterna att låta ett nytt statligt bolag för investeringar i miljöteknik bildas i enlighet med förslag. Regeringen tar från de små och ger till de stora Regeringen genomför en rejäl höjning av arbetsgivaravgiften för de allra minsta företagen. Bland annat drabbas små exporterande industriföretag, handlare och byggföretag. Arbetsgivaravgiftshöjningarna för de små företagen finansierar istället förmögenhetsskattens avskaffande och de kraftigt sänkta arbetsgivaravgifterna för de stora restaurangföretagen. Vi säger nej till höjningen av arbetsgivaravgiften för de små företagen. Regeringen väljer att stimulera kommunerna genom att införa ett vårdnadsbidrag som uppmuntrar människor, framför allt kvinnor, att inte arbeta. Vi anser inte att kommunerna ska använda skattemedel i syfte att locka bort människor från arbetsmarknaden. I stället för passiva bidrag vill vi satsa på aktivt nyföretagande. Därför föreslår vi en stimulans på som ska fördelas via och gå till de kommuner som inför ett nyföretagartorg. Nyföretagartorgen innebär följande: ska kommunerna kunna erbjuda lokaler hyresfritt till den som vill starta företag. Lokalerna ska ge en grundläggande infrastruktur såsom bredband och telefoni. I anslutning ska det finnas rådgivning kring vanliga frågor för nya entreprenörer. Nyföretagartorgen ska även kunna stödja andra lokala företag med rådgivning och kontaktskapande nätverk. Forskning och utveckling för småföretag och tjänsteföretag Exportfrämjande för småföretag och tjänstesektorn Ny riskkapitalfond för klimatsektorn Sänkt skatt för småföretag Utöver satsningar på ett konkurrenskraftigt näringsliv krävs långsiktiga och strategiska framtidsinvesteringar i bostadsbyggande, forskning och infrastruktur. mer till forskning 20082010 ska vara en ledande forskningsnation. Därför föreslår vi att anslagen till forskning ska öka med 2008 till 2010 utöver regeringens förslag. Därutöver föreslår vi ökade forskningsanslag inom näringslivspolitiken på mer än regeringen. Det innebär att vi har forskningsanslag som är högre än regeringen . Utöver detta föreslår vi även ett investerings- och forskningsprogram inom energipolitiken på totalt 2009 och 2010. Fler chanser till högskolestudier Välutbildad arbetskraft är avgörande för konkurrenskraft. Vi vill ge fler chansen till högre studier och har verkat för att successivt bygga ut högskolan och bryta den sociala snedrekryteringen till högre studier. Just nu växer ungdomskullarna kraftigt. För den generation som går ut gymnasiet blir det därför svårare att få en plats på högskolan jämfört med tidigare årskullar. Regeringen möter denna utveckling genom att dra ned på antalet högskoleplatser med 3000 helårsplatser. Vi socialdemokrater föreslår att antalet högskoleplatser i stället ska öka med 4500 helårsplatser till 2010. Det innebär att vi föreslår 7 500 fler platser än regeringen. Inom ramen för denna ökning ska även fler bristutbildningar, bland annat längre vårdutbildningar, ingå. Strategiska infrastrukturinvesteringar i järnvägar, vägar och bredband Infrastrukturen är av avgörande betydelse för både tillväxt, sysselsättning och välfärd. Företag ska snabbt och effektivt kunna leverera varor och tjänster till kunder inom och utom landet. Anställda ska enkelt kunna ta sig till och från arbetet. En väl utbyggd infrastruktur kan knyta samman kommuner och län, vilket skapar större arbetsmarknader och ökar människors frihet. Runt om i landet finns många angelägna infrastrukturprojekt som skulle underlätta människors vardagsliv och förbättra näringslivets konkurrenskraft om de förverkligades. är det viktigt att sköta och underhålla den infrastruktur vi har. i är ett viktigt projekt som kommer att minska buller och föroreningar och bidra till ökad trafiksäkerhet. Det är ett stort och dyrbart projekt som innebär att andra angelägna investeringar får vänta. Vi vill därför lånefinansiera med via ett lån i Riksgälden. Det innebär att andra angelägna projekt kan realiseras tidigare. Tåg och järnväg behöver bli mer attraktivt för att på allvar kunna konkurrera med bil, lastbil och flyg. Ökade järnvägstransporter har stora miljömässiga fördelar. Det finns flera spännande framtidsprojekt som både kommer att knyta ihop regioner och bidra till en bättre miljö. Vi vill att Ostlänken mellan och ska börja byggas och föreslår en lånefinansiering på även för detta. Ostlänken är en dubbelspårsjärnväg som kommer att knyta ihop , och . Den är också en länk i den framtida Götalandsbanan mellan och via och och kommer att stärka förbindelserna mellan och . Regeringen har aviserat att man överväger att använda s.k. OPS-lösningar (Offentlig-Privat Samverkan) för vissa investeringar. Vi förordar istället funktionsupphandlingar där man samordnat upphandlar både byggande och drift av vissa väl avgränsade projekt och finansierar dem genom lån i Riksgälden. Med en sådan modell uppnår man samtliga fördelar med OPS men till betydligt lägre kapitalkostnader. Vi välkomnar att regeringen har anammat det förslag vi socialdemokrater lade fram i vår budgetmotion om att göra förtida amorteringar på infrastrukturlån. På detta sätt öppnar sig möjligheter att utföra underhåll och få till stånd ytterligare investeringar i infrastruktur. Vi föreslår i denna motion en förtida amortering på utöver regeringen på tilläggsbudget och 2008. 136000 hushåll och företag saknar helt bredband och ytterligare att antal har endast tillgång till accessnät. Då duger det inte att, som regeringen, konstatera att det nuvarande bredbandsstödet upphör 2007 och tillsätta en utredare. Vi menar att en effektiv IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ska finnas tillgänglig i hela landet och avsätter till den fortsatta utbyggnaden. Ett nytt investeringsstöd för miljövänliga hyresbostäder Den borgerliga regeringen inledde mandatperioden med att ta bort statliga stöd till bostadsbyggandet. Följden har blivit att det inte längre byggs några nya hyresrätter, utan endast bostadsrätter och villor. Vi socialdemokrater har självklart inget emot bostadsrätter och villor men vill ha en blandning av upplåtelseformer så att alla har möjlighet att bo bra, inte minst unga som ska etablera sig på bostadsmarknaden och äldre som vill flytta ifrån trappor och trösklar. Vi vill införa ett nytt investeringsstöd för byggandet av miljövänliga hyresrätter till låga kostnader. Investeringsstödet ska bland annat gå till att bygga studentbostäder och hyresrätter för både unga och äldre samt uppmuntra till ökat ekologiskt hållbart byggande. Ett miljardprogram för framtidens miljonprogram är på många sätt ett delat land. Ska göras starkt kan vi inte låta delar av förorterna eller landsändar halka efter. Miljonprogrammet var en medveten bostadspolitisk och socialpolitisk satsning. står miljonprogrammet inför omfattande renoveringsbehov. Balkongräcken vittrar sönder, fasader behöver renoveras och rör och stammar bytas ut. Vi har alla ett ansvar för att vara med och betala för den upprustning som krävs en upprustning som rymmer stora möjligheter. Genom ombyggnad och upprustning kan dessa bostadsområden utvecklas, servicen och boendemiljöerna förbättras och bostadsområdena bli mindre anonyma och tryggare. Därtill finns det chans att spara energi, tillgänglighetsanpassa och förnya hela stadsdelar.