mot · GU02Fi6 · 2007-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2006/07:100 ekonomiska vårproposition Fler jobb inte ökade klyftor Svensk ekonomi utvecklas starkt. Tillväxten är hög, sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. är såväl inflation som räntor låga. Den är ett resultat av den ekonomiska politik som vi socialdemokrater bedrev . Till följd av den ekonomiska utvecklingen ökar skatteintäkterna i den offentliga sektorn, och de offentliga finanserna visar stora överskott. Därmed finns det goda möjligheter att ta tag i dagens samhällsproblem och bekämpa arbetslösheten, minska klyftorna och angripa miljöproblemen. Dessvärre ser inte den borgerliga regeringen den möjligheten. I stället genomför de en politik som är orättvis, oansvarig och omodern. Till följd av den borgerliga regeringens ekonomiska politik vidgas klyftorna i . Inte nog med att den ekonomiska tryggheten för arbetslösa och sjuka försämrades . avskaffas förmögenhetsskatten och fastighetsskatten görs om i en blå skatteväxling. Kombinationen av dessa förslag leder till att vanliga villaägare runt om i landet får höjd reavinstskatt som hushåll i storstädernas välbeställda områden får skattesänkningar i hundratusenkronorsklassen. I finansplanen redovisas effekterna av den förda politiken: Ginikoefficienten, det internationellt vedertagna måttet på inkomstfördelning, blir högre än vad den annars skulle ha varit. Därtill öppnar den borgerliga regeringen för att gå vidare och ta bort värnskatten i budgetpropositionen . Risken är stor att regeringen inom loppet av avskaffar så gott som alla omfördelande delar i skattesystemet. Regeringens samlade skattesänkningar är historiskt stora. minskade skatteintäkterna med . Det innebär att den borgerliga regeringen, redan efter sin första budget, har genomfört hälften av de skattesänkningar på som gick till val på 2002. Den långsiktiga finansieringen av den offentliga sektorn undergrävs. Regeringens politik är därtill ekonomiskt oansvarig. Mitt under en brinnande högkonjunktur genomförs en expansiv finanspolitik. Totalt sett uppgår de ofinansierade skattesänkningarna och utgiftsökningarna i vårpropositionen till 2008. Mot denna bakgrund förutser regeringen att kommer att höja reporäntan med en procentenhet mer 2009 än egen bedömning i den senaste penningpolitiska rapporten. Den borgerliga regeringen utnyttjar inte heller de goda tiderna för att förbereda för framtiden. När rörligheten på arbetsmarknaden måste öka väljer de borgerliga att göra bostadsmarknaden stelare. När varnar för arbetskraftsbrist dras resurserna till den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen ned. När svenska företag behöver konkurrera med kunskap och kompetens för att vara världsledande på fler områden så skär regeringen ned på vidareutbildningen på allt från komvux och rekryteringsbidrag till antalet platser på högskolan. När klimatfrågan kräver aktiva åtgärder ägnar sig regeringen åt kreativ bokföring och låter satsningarna på miljöbilspremier och bättre havsmiljö betalas med hjälp av mindre pengar till biologisk mångfald. Vi socialdemokrater vill göra tvärtom: Vi vill bekämpa arbetslösheten inte de arbetslösa. Vi vill låta gå före in inte backa tillbaka till gårdagen. Vi vill minska klyftorna inte öka dem. Vi vill ha en politik som är rättvis, modern och tar ansvar för samhällsekonomin inte en orättvis, oansvarig och omodern politik. Därför föreslår vi i denna motion en politik för fler jobb inte ökade klyftor. Fler jobb inte ökade klyftor1 Fortsatt stark svensk ekonomisk utveckling6 Överskott i de offentliga finanserna7 Ofinansierade skattesänkningar riskerar att leda till höjda räntor8 Luckra inte upp budgetlagen10 En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden10 Bekämpa arbetslösheten inte de arbetslösa11 Risk för arbetskraftsbrist i många branscher12 Trots arbetskraftsbrist drar regeringen ned arbetsmarknadsutbildningen13 Fördubbla antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning14 Bryt långtidsarbetslösheten bland ungdomar14 Riktade insatser till äldre arbetslösa15 Nej till försämringar och ja till en trygg arbetslöshetsförsäkring15 ska gå före in inte backa till gårdagen16 Uppgradera med kunskap och kompetens16 Investera i framtidens miljö17 Vi vill minska klyftorna inte öka dem18 Ny satsning på psykiatrin18 Regeringen väljer sänkta skatter före bättre välfärd19 Nej till avskaffad förmögenhetsskatt22 Nej till en blå skatteväxling i fastighetsskatten24 Ökad risk för skatteplanering26 Inga konkreta förslag för att minska företagens administrativa börda26 Slopad satsning mot skattefusk26 Utgiftsområde 1 Rikets styrelse27 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning28 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution28 Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet29 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd30 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg31 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp33 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom34 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn35 Utgiftsområdena 15 och 16 Studiestöd & Utbildning och universitetsforskning37 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid38 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande39 Utgiftsområdena 20 och 21 Allmän miljö- och naturvård & Energi39 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner42 beslutar att godkänna det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fördelningspolitiska analyser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fondering av intäkterna från trängselskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsmarknadspolitikens inriktning. beslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Världsekonomin har vuxit starkt på grund av den expansiva penningpolitiken i , låga långräntor och en stark efterfrågeutveckling i amerikansk ekonomi. Efter fjolårets mycket starka globala tillväxt väntas den internationella tillväxten nu bli något lägre. Avmattningen är dock mild till följd av en fortsatt hög tillväxt i . väntas bruttonationalprodukten i världen växa och enligt . Den internationella högkonjunkturen skapar goda möjligheter för svensk export och en fortsatt stark svensk ekonomisk utveckling. Fortsatt stark svensk ekonomisk utveckling var tillväxten i , vilket var den näst högsta tillväxten i svensk ekonomi . Efterfrågan växte på bred front. Exporten ökade snabbt, tillväxten i investeringar höll i sig och hushållens konsumtion steg i god takt. Fjolårets höga tillväxt summerar en lång framgångsperiod då har haft en högre tillväxt än såväl OECD-snitt som EU-snitt. En fortsatt stark internationell konjunktur, god konkurrenskraft i svenska företag och ökad inhemsk konsumtion väntas leda till hög tillväxt även 2007, även om den dämpas något. ekonomiska vårproposition redovisar en prognos över den ekonomiska utvecklingen som visar på en tillväxt om 2008. Källa: , ekonomiska vårproposition. var ett starkt år för svensk ekonomi som helhet, inte minst när det gäller arbetsmarknaden. ökade sysselsättningen med 78000 personer och arbetslösheten minskade utan att ersättningen i a-kassan behövde försämras. Enligt prognoser kommer arbetsmarknaden att fortsätta att utvecklas positivt framöver. Den öppna arbetslösheten väntas bli 4,7procent 2008 för att sedan öka till 2009 respektive 2010. Den reguljära sysselsättningsgraden väntas uppgå till 79,4procent 2007, 80,2procent 2008, 80,3procent 2009 och 80,1procent 2010. ska ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer. En ansvarsfull ekonomisk politik av socialdemokratiskt styre har lagt grunden till dagens goda offentliga finanser. är möjligheten för ett högt finansiellt sparande i den offentliga sektorn god. Den tillträdande regeringen har kunnat påbörja mandatperioden med gynnsamma ekonomiska förutsättningar. Överskott i de offentliga finanserna För att minska den offentliga sektorns nettoskuld, skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen och bidra till en betryggande marginal till gränsen på 3procent av BNP i underskott i EU:s infördes ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Det innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel. Sedan överskottsmålet infördes och fram har den offentliga sektorns finansiella sparande i genomsnitt uppgått till av BNP1. Därmed klarades överskottsmålet då vi socialdemokrater satt i regeringsställning. Med anledning av beslut i 2004 ska sparandet i premiepensionssystemet redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som i den offentliga sektorn. Denna tekniska förändring minskar det redovisade offentliga sparandet med av BNP. Regeringen föreslår därför att överskottsmålet justeras från av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Vi socialdemokrater ställer oss bakom den förändringen. Regeringen skriver i vårpropositionen att arbetet med en översyn av det finanspolitiska ramverket, som aviserades i budgetpropositionen , kommer att fortsätta . Vi socialdemokrater menar att det nuvarande finanspolitiska ramverket har tjänat väl och anser därför att det finns skäl att behålla det nuvarande ramverket. Vi har dock inget emot att ramverket kontinuerligt utvärderas. Däremot vänder vi oss emot regeringens planer på att inrätta ett finanspolitiskt råd. finns det ett antal aktörer som har till uppgift att ta fram kvalificerade underlag till regeringens prognoser och följa, utvärdera och kontrollera regeringens finanspolitik. Dit hör exempelvis , och . Därtill menar vi socialdemokrater att det ytterst är svenska folkets valda företrädare i finansutskott och som ska utvärdera den förda politiken. Därför avvisar vi regeringens förslag om att låta ett finanspolitiskt råd få i uppgift att utvärdera politikens innehåll. Därutöver anser vi socialdemokrater att det är viktigt att kunna följa den ekonomiska politikens betydelse för inkomstfördelningen i samhället. I vårpropositionen redovisas inte längre de fördelningspolitiska konsekvenserna av enskilda förslag. Vi vill därför skärpa kraven på att regeringen ska lämna en fördelningspolitisk redogörelse av regeringens förslag. Ofinansierade skattesänkningar riskerar att leda till höjda räntor uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Den borgerliga regeringen skriver ekonomiska vårproposition:Den goda ekonomiska utvecklingen ger ett finansiellt utrymme att genomföra skattesänkningar och andra reformer utan att de offentliga finanserna försvagas.2 Det den borgerliga regeringen missar är dock att det för en ansvarsfull ekonomisk politik inte räcker med att få plus och minus i kalkylerna att gå ihop. Finanspolitiken måste även ta ett stabiliseringspolitiskt ansvar. Vi socialdemokrater kritiserade regeringen på denna punkt . Den borgerliga alliansen gick till val på att varje reform under den kommande mandatperioden skulle vara finansierad, krona för krona. Men trots den goda ekonomiska utvecklingen föreslog regeringen ofinansierade skattesänkningar om sammantaget i budgetpropositionen . går den borgerliga regeringen vidare och föreslår att den offentliga sektorns finanser ska försvagas med ytterligare 20083, trots att konjunkturen utvecklas mer gynnsamt än vad som förutsågs för . Risken är att denna expansiva finanspolitik leder till överhettning. Precis som generaldirektören för konstaterade när vårpropositionen presenterades bidrar regeringens expansiva politik till att måste agera snabbare och höja reporäntan4. Regeringen redovisar också i sin proposition en räntebana för reporäntan som är brantare än . Regeringens prognos toppar på 2009 jämfört med . Vi socialdemokrater tar ansvar för stabiliseringspolitiken. Hög inflation gröper ur löntagarnas köpkraft och leder till högre boräntor. I vår budgetmotion presenterade vi en rad reformer för fler jobb och ökad rättvisa. Det handlade till exempel om betydande satsningar på fler jobb med en offensiv arbetsmarknadspolitik, en generös tandvårdsförsäkring, bättre villkor för förtidspensionärerna och ålderspensionärerna, omfattande förbättringar av äldreomsorgen och satsningar på psykiatrin. Alla dessa reformer skulle ha kunnat genomföras inom det reformutrymme som den goda ekonomiska utvecklingen då medgav. redovisade vi att saldot i de offentliga finanserna med vår politik var i nivå med regeringens i budgetproposition . I denna vårbudgetmotion uppgår våra nya satsningar till 2008 att jämföra med regeringens förslag till skattesänkningar och ökade utgifter på totalt 2008. Vi tar ansvar för stabiliseringspolitiken. För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till en ansvarsfull budgetpolitik och sunda offentliga finanser. Vi socialdemokrater föreslog i vår budgetmotion att utgiftstaket skulle uppgå till 2007 och 2008. Vi kommer att återkomma i budgetmotionen med förslag till utgiftstak . Luckra inte upp budgetlagen Regeringen skriver i vårpropositionen att den avser att använda en fond för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i infrastruktur. Inkomsterna från trängselskatten ska redovisas på statsbudgetens inkomstsida och på statsbudgetens utgiftssida anvisas två nya anslag. Det ena anslaget ska användas för de system- och administrationskostnader som , , Domstolar, och har. Det andra anslaget ska användas för själva fonduppbyggnaden och ska motsvara skillnaden mellan inkomster av trängselskatt och system- och administrationskostnaderna5. Vi socialdemokrater vänder oss emot detta förfarande då det är ett avsteg från budgetlagens (1996:1059) regler om statsbudgeten. skriver i en promemoria om detta förfarande: Att regelmässigt överföra inkomsterna från trängselskatten till ett konto i RGK (Riksgälden) med uttalat syfte att medlen ska användas för specifika väginvesteringar innebär en form av specialdestinering vars överensstämmelse med budgetlagen kan ifrågasättas. Inkomsterna från trängselskatten kan inte anses vara en avgift för att täcka kostnader av det slag som avses i budgetlagen6. Vi menar att detta avsteg öppnar för så kallad kreativ bokföring på andra områden. Vi anser att det finanspolitiska regelverk som infördes i samband med 1990-talets budgetsanering och som budgetlagen är en del av har tjänat väl. Däremot vill vi att intäkterna från miljöavgifterna/trängselskatten ska återföras till och att de ska användas för investeringar i både kollektivtrafik och vägar. Detta kan ske utan att budgetlagens principer sätts åt sidan. Vi anser att miljöavgifterna/trängselskatten inte ska vara avdragsgilla och att färdtjänst, taxi och miljöbilar ska vara avgiftsbefriade. En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden har det ekonomiska resultatet i kommunsektorn förbättrats, bland annat till följd av en allmänt stark ekonomisk utveckling, medvetna statliga satsningar och ett aktivt arbete för att förbättra ekonomin i många kommuner och landsting. Under den förra mandatperiodens sista år uppgick överskottet i den kommunala sektorn till före extraordinära poster enligt preliminära uppgifter.7 Detta som sysselsättningen i kommunsektorn ökade. Förutsättningarna är goda för att kommunerna även ska ha starka finanser. I vårpropositionen redovisar regeringen en prognos som visar på ett överskott i kommunsektorn på 2007, 2008, 2009 och 2010. Vi socialdemokrater vill att dessa överskott i kommunsektorn ska användas till att förbättra välfärden och inte till stora skattesänkningar. Vi vill också se till att de som arbetar i offentlig sektor får goda arbetsvillkor, och vi vill höja kvinnolönerna. Precis som i budgetpropositionen går det inte heller i vårpropositionen att utläsa några konsekvenser av regeringens politik för kommunsektorn. Det gäller till exempel nedskärningarna i ersättningssystemen och de skärpta villkoren för att kvalificera sig till arbetslöshetskassan två förslag som påverkar kommunernas kostnader för socialbidragen. går regeringen vidare och föreslår ytterligare försämringar i arbetslöshetsförsäkringen för ungdomar och förändringar i fastighetsskatten. Men inte heller kompenserar regeringen kommunerna för dessa effekter. Detta förfarande strider mot de löften som uttalades av regeringspartierna i valrörelsen. I den budgetmotion som vi socialdemokrater presenterade var de sammantagna satsningarna på kommunerna större än regeringens såväl 2008 som 2009. Bekämpa arbetslösheten inte de arbetslösa För oss socialdemokrater är målet full sysselsättning. Alla som vill och kan ska få ett arbete. Kärnan i vår socialdemokratiska arbetslinje är att vi ser arbete som en rättighet och att delta i arbetslivet efter förmåga som en skyldighet. Just nu utvecklas arbetsmarknaden på många sätt positivt. Företag, organisationer och den offentliga sektorn anmäler nya lediga platser till landets arbetsförmedlingar i hög takt, många arbetslösa får jobb och sysselsättningen stiger. Men alla får inte del av utvecklingen. saknar alldeles för många människor ett arbete. Det gäller särskilt ungdomar, människor med utländsk bakgrund och funktionshindrade. Långtidsarbetslösheten stiger bland ungdomar, och långt ifrån alla arbetslösa är rustade för att ta de nya jobb som erbjuds. Regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärder har fram till vårpropositionen främst handlat om nystartsjobb. De har, all marknadsföring till trots, än så länge bara nått cirka 6 000 personer. Vi socialdemokrater menar att nystartsjobben riskerar att vara en ineffektiv åtgärd i sin nuvarande utformning. Jämfört med de tidigare anställningsstöden har regeringens nystartsjobb en lägre subventionsgrad, vilket riskerar att leda till att de inte når dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I stället riskerar nystartsjobben att gå till människor som ändå skulle ha fått jobb. Vi vill därför se generösare subventionsnivåer för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden, på samma sätt som tidigare anställningsstöd. Andra invändningar mot nystartsjobben är att de bara kan beviljas inom den privata sektorn (eller i fallet med instegsjobben att de är mer förmånliga för privat sektor) och att de inte har något tak för subventionen, vilket innebär att nystartsjobb kan beviljas även till höginkomsttagare med löner på . I vårpropositionen presenterar regeringen sitt andra arbetsmarknadspolitiska flaggskepp: jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa och jobbgarantin för ungdomar. Tyvärr blev inte dessa garantier något annat än garantier om lägre ersättning. Långtidsarbetslösa får sin a-kassa sänkt till när de deltar i aktiviteter inom ramen för regeringens jobb- och utvecklingsgaranti och för ungdomar kan ersättningen, även om de har kvalificerat sig för a-kassa, bli betydligt lägre. Därutöver blev det inga extra resurser till garantierna. Det innebär att måste omdisponera resurser från andra delar av verksamheten, exempelvis arbetsmarknadsutbildningarna, för att ha råd att betala ut aktivitetsersättning till deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin (se resonemang nedan). Därtill menar vi att regeringen definierar målgruppen för jobb- och utvecklingsgarantin för snävt. Vår bedömning är att det finns betydligt fler än 60000 långtidsarbetslösa som borde få del av högkvalitativa insatser för att kunna återgå i arbete. Risk för arbetskraftsbrist i många branscher Trots att 219 000 personer var arbetslösa varnar för arbetskraftsbrist i många sektorer.8 Det gäller till exempel bygg- och anläggningsbranschen, där det råder brist på byggnadsarbetare, , byggnadsplåtslagare och elektriker i stora delar av landet. Den starka utvecklingen inom industrin leder också till risk för brist på kvalificerade yrkesarbetare som CNC-operatörer, svetsare och lastbilsmekaniker. Men det är inte bara i traditionella arbetaryrken som bristsituationer riskerar att uppstå i näringslivet. varnar även för brist på systemdesigner och programmerare till IT-branschen. Detta trots att det finns många människor med relevant datautbildning men många av dem har arbetat i andra branscher sedan IT-kraschen och behöver uppdatera sina kunskaper för att kunna ta de nya lediga jobben inom IT-sektorn. Även inom den offentliga sektorn är det på många håll svårt att rekrytera arbetskraft. Det gäller till exempel förskollärare, fritidspedagoger, yrkeslärare, läkare, tandläkare och vidareutbildade sjuksköterskor. I budgetpropositionen föreslog den borgerliga regeringen omfattande nedrustningar av arbetsmarknadspolitiken. Tryggheten för de arbetslösa försämrades, möjligheterna till en andra chans i arbetslivet oavsett om de kallas komvux, rekryteringsbidrag, arbetsmarknadsutbildning, utbildningsvikariat eller plusjobb rustades ned eller avskaffades. Unga drabbades särskilt hårt. Trots varningar för arbetskraftsbrist och trots att den fortgående globaliseringen kontinuerligt ställer krav på högre omställningsförmåga innebär regeringens vårproposition ytterligare neddragningar i den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen. Trots arbetskraftsbrist drar regeringen ned arbetsmarknadsutbildningen tvingades meddela landets arbetsförmedlingar att regeringens vårproposition innebär att arbetsförmedlingarna inte kan erbjuda några nya program för arbetslösa . generaldirektör skriver följande i ett brev till landets arbetsförmedlingar: Regeringen har i vårpropositionen klarlagt de ekonomiska förutsättningarna . Tyvärr finns där inga nya resurser till aktivitetsstöd för de nya arbetslösa som kommer in i de ovan nämnda garantierna (jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar). Det betyder att redan inplanerade resurser måste användas för att klara aktivitetsstöd till dessa nya grupper.9 Det innebär ett stopp för alla former av insatser för arbetslösa som kräver aktivitetsstöd. Det blir med andra ord inga nya arbetsmarknadsutbildningar, inga nya starta-eget-bidrag, inga nya anställningsstöd och så vidare. Därutöver måste arbetsförmedlingarna ställa in redan inplanerade program, med vissa smärre undantag. Det innebär att många människor som redan har blivit utlovade en arbetsmarknadsutbildning inte får ta del av den. Det här sker mitt under en brinnande högkonjunktur, då det är risk för arbetskraftsbrist inom många sektorer som det finns många långtidsarbetslösa som behöver rustas för att kunna ta de nya lediga jobben. Risken är stor att konsekvenserna av det blir flaskhalsar, överhettning och bestående långtidsarbetslöshet. Fördubbla antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning Vi socialdemokrater menar att det i det rådande konjunkturläget behövs betydligt mer av kvalificerad arbetsmarknadsutbildning för att undvika arbetskraftsbrist på arbetsmarknaden. Därför föreslår vi i denna motion en fördubbling av de planerade antalet platser i den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen. Det innebär att vi avsätter resurser så att antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning kan nå upp till 15000 platser och sedan permanentas på denna nivå . Vi är övertygade om att det är rätt väg att gå. Det är en politik som både är bra för företagen som behöver mer kvalificerad personal och för de arbetslösa som behöver ny spetskompetens för att kunna ta de nya lediga jobb som anmäls på landets arbetsförmedlingar. Bryt långtidsarbetslösheten bland ungdomar Trots att långtidsarbetslösheten växer bland de unga har regeringen i vårpropositionen presenterat ett förslag till jobbgaranti för unga som inte visade sig vara något annat än en garanti för lägre ersättning.