ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02K326 · 2007-10-04 00:00:00 — Ackreditering och utbildning för organiserad lobbyism tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om upprättandet av regler för lobbying i . I de flesta länder finns det företag och organisationer som bedriver lobbyism mot beslutsfattare, så även i . Alla vet att det förekommer lobbying gentemot riksdagsledamöter, men ingen vet under vilka regler eller i vilken form. Ett av de tydligaste exemplen på hur organiserad lobbyism kan se ut är . Vid riksdag finns inga regler eller några uppförandekoder för förhållandet mellan ledamöter och lobbyister. Detta är en brist. Med ett reglerat förhållande kan utomstående aktörer ge sina synpunkter på frågor som har att behandla på ett öppet, ärligt och framför allt tydligt sätt för båda parter. På samma sätt som anordnar en tvådagarsutbildning för journalister i politisk påverkan, om hur man hittar nyheterna och kontaktvägarna i , bör riksdagsförvaltningen se över möjligheten att inkludera även lobbyorganisationer i detta eller liknande utbildningstillfälle. Erbjudandet bör ges både till etablerade lobbyorganisationer och till mindre organisationer samt företag. Journalister har tillgång till genom en ackreditering. Jag anser att även lobbyister bör få ackreditering för att på ett enkelt sätt komma i kontakt med riksdagsledamöter och ha tillgång till lokalerna i .
mot · GV02K327 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Du gamla, du fria ska antas officiellt som varande nationalsång. nationalsång Du gamla, du fria har aldrig antagits officiellt som nationalsång något som förvånar många människor när man berättar det. En nationalsång är ju en enande symbol och hyllning till det egna landet, varför det känns rätt och riktigt att den också ska vara officiellt antagen. Det har skrivits motioner i frågan även tidigare, men dessa har avfärdats med en i mina ögon mycket intetsägande motivering som endast kort konstaterat att det inte behövs ett juridiskt erkännande av nationalsången. Jag tycker därför att det är viktigt att frågan prövas igen. Intressant är ju att veta hur Du gamla, du fria en gång fick den status som nationalsång som den faktiskt har. Enligt litteraturprofessorn beror det på att kung vid ett besök i deltog i promotionsmiddagen i . Då kapellet i lokalen spelade visa , Du gamla, du fria, lyssnade kungen stående på sången. Händelsen omtalades bland annat i som skrev att dikt därmed kan sägas ha vunnit officiell bekräftelse på att vara landets verkliga folksång (källa:Björck. och sekelskiftets , 1946). Att kungen förblev stående under framförandet är alltså det unika skälet till att Du gamla, du fria är vår nationalsång. Det är en märklig och intressant historia förvisso, men som officiell bekräftelse på att en nationalsång hade antagits håller den inte i synnerhet som sången har utmanats som nationalsång vid fyra tillfällen. Så många tävlingar har nämligen arrangerats för att försöka ersätta nationalsången. Och med tanke på den tävlingshysteri som råder på tv kanske det inte står länge på förrän en ny nationalsångsfestival roar folk i tv-sofforna runt om i vårt land. Men något positivt har hänt . Några nationella symbolhandlingar har sett dagens ljus. har fått en riktig nationaldag, den har sedermera blivit helgdag samt en utredning har tillsatts för att ta fram förslag på hur svenska kan få status som officiellt språk i landet. I linje med detta är det därför också nu dags för att åter pröva frågan om att officiellt anta Du gamla, du fria som nationalsång. Vi har all anledning att vara stolta över vårt land, vår natur, kultur och mångfald. Att stämma in i Du gamla, du fria och höra den klinga på nationaldagen eller i idrottsliga sammanhang ger rysningar av välbehag. Låt oss få besjunga i vetskap om att det är och förblir vad det var; officiellt antagna nationalsång.
mot · GV02K328 · 2007-10-02 00:00:00 — Översyn av statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av översyn av statliga myndigheter. Enligt en rapport från , Färre och effektivare myndigheter, omsätter den offentliga sektorn, dvs. staten, landstingen och kommunerna, totalt mer än . Av detta är ca 170miljarder kronor löpande kostnader för de statliga myndigheterna varav ca är skattemedel. Samma utredning konstaterar att de statliga myndigheternas kostnader har ökat kraftigt . var ökningen i fasta priser. har också de statliga myndigheterna blivit fler. Tillväxten av myndighetsfloran har flera förklaringar. Den viktigaste är att det ständigt tillkommer nya rättsområden och lagar som måste upprätthållas av en myndighet. En del av dessa lagar är resultatet av olika EU-direktiv medan andra är resultatet av förslag från de 100150 offentliga utredningar som tillsätts . Även politikers vilja att visa handlingskraft kan vara en förklaring till att det tillkommer myndigheter. Regeringen har redan lagt ned några myndigheter sedan man tillträdde, och vi anser att man bör gå vidare med översynen av de statliga myndigheterna. Myndigheterna har överlag höga overheadkostnader varav lokalkostnaderna utgör en stor del. Här bör det enligt vår uppfattning finnas en betydande besparingspotential. Dessutom borde man se över myndigheternas uppgifter och genom sammanslagningar och nedläggningar säkert ytterligare kunna rationalisera statsapparaten och därigenom spara skattebetalarnas pengar.
mot · GV02K329 · 2007-10-02 00:00:00 — Samarbete mellan statliga verk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelförenklingar för att underlätta för de statliga verkens möjlighet att sinsemellan samarbeta i landets alla kommuner. För att spara resurser pågår nu en centralisering och effektivisering i rasande takt av de statliga verken för att spara resurser. Alla vill väl naturligtvis ha så effektiva statliga verk som möjligt, men med denna skyndsamhet från regeringen får det naturligtvis också negativa konsekvenser, och då är det framför allt de mindre kommunerna på landsbygden som drabbas hårdast. För att landsbygdskommunerna och deras befolkning ska överleva men framför allt utvecklas behövs det snabba och konkreta åtgärder. Vi hör ett flertal kommunalpolitiska företrädare som talar om vikten av statlig service för att företag ska etablera sig, att arbetstillfällen blir kvar och att nya tillkommer. Vikten av att ha en bra infrastruktur är också helt avgörande. En konkret åtgärd är att se över regelverket för att underlätta för de statliga aktörerna att samarbeta och därmed få en acceptabel service även för landsbygdens befolkning. Det handlar inte bara om , arbetsförmedling och skattekontor. Det finns en lika betydande myndighet för landsbygdens befolkning och det är polisen. Poliserna i landsbygdskommunerna är lika viktiga som de är i större tätorter, för att förebygga brott och för att alla medborgare ska känna sig trygga. Att samlokalisera dessa myndigheter där det är möjligt skulle spara både tid och pengar. Man behöver vidare se över reglerna för hur sekretessbelagda uppgifter och personuppgifter hanteras över myndighetsgränser. När man ska ta fram en sådan regelförenkling bör man också försäkra sig om att den personliga integriteten skyddas och att personuppgifter inte riskerar att komma i orätta händer. Regeringen behöver också se över och komma med nytt förslag angående bättre smidighet i samtjänstavtalen. Viktigt är också i detta sammanhang att en sammanslagning inte enbart blir en informationsverksamhet utan att kompetent personal som har rätten att fatta nödvändiga beslut garanteras och finns tillgängliga i alla kommuner på dessa servicekontor. Mot denna bakgrund föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening att det bör göras en översyn av regelförenklingar och av de statliga verkens möjlighet för att underlätta samarbete i landets alla kommuner samt att man bör underlätta för samordning av statliga verk.
mot · GV02K332 · 2007-10-04 00:00:00 — Förstärkt minoritetspolitik för finska minoriteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minoritetspolitiken för den finska minoriteten. har ratificerat minoritetspolitiska konventioner såsom Europeiska stadgan om landsdel- och minoritetsspråk samt ramkonvention. Ratificeringen var en självklarhet och nödvändig för att förbättra minoritetspolitiken i vårt land. Men det räcker inte utan det är nu dags för ytterligare förbättringar. Regeringen har aviserat en kommande minoritetspolitisk inriktningsproposition. Då är det av vikt att regeringen beaktar slutsatserna från tidigare utredningsbetänkande Rätten till mitt språk SOU 2005:40 samt Att återta mitt språk SOU 2006:19. har enbart begränsat förvaltningsområde för finska språket. Det är viktigt att en ny minoritetspolitik inrättas för hela landet.
mot · GV02K333 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att förtydliga partiers valsedlar med partilogotyper. En väljare som har bestämt sig för att lägga sin röst på exempelvis Socialdemokraterna löper risk att i vallokalen göra sitt livs misstag. Placeringen av och utseendet på valsedlarna gör att det kan finnas risk för förväxling. Den risken finns för alla men är sannolikt särskilt stor för personer som har svårigheter med svenska språket. Det kan innebära att en person med socialdemokratiska värderingar i stället råkar ta valsedel och därmed lägger sin röst på ett parti som totalt avviker från det man egentligen står för. För att öka tydligheten och tryggheten för väljarna borde därför valsedlarna förses med partiernas logotyp.
mot · GV02K336 · 2007-10-02 00:00:00 — Möjligheten att stryka namn på valsedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det åter ska vara tillåtet att stryka kandidater från partiers listor. I samband med införandet av personvalssystemet 1998 försvann väljarnas möjlighet att stryka namn på valsedlarna. Detta irriterar vissa medborgare som såg just det momentet som sin främsta möjlighet att påverka listans utseende och därmed att utnyttja sina demokratiska rättigheter optimalt. Möjligheten att kryssa sin favoritpolitiker uppväger inte alltid det faktum att det på listan också kan finnas kandidater som den enskilde väljaren absolut inte vill ska företräda honom eller henne. Risken finns att dessa medborgare i stället helt avstår från att rösta alternativt väljer att rösta blankt. För att öka den enskilde väljarens inflytande och makt vid allmänna val anser undertecknade att väljaren utöver rättigheten att personrösta medelst ett personkryss på listan också ska ha rätt att stryka de namn på valsedeln som vederbörande av olika anledningar inte sympatiserar med. Antalet strykningar ska redovisas såsom skedde före personvalssystemet infördes.
mot · GV02K337 · 2007-10-04 00:00:00 — Myndighetsservice i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om myndigheters omstrukturering och inrättande av servicekontor. Service till alla medborgare Våra myndigheter har skyldighet att ge god service till medborgare och företag. I uppdraget ligger också att ge service i hela landet. har vi sett flera exempel på förslag till omstruktureringar som innebär neddragningar på mindre orter och därmed starkare lokalisering till storstadsområden. Det gäller till exempel arbetsförmedlingen, och . Det har delvis gett upphov till starka protester där man förmedlat en känsla från både enskilda skattebetalare och företagare att beslutsfattare inte bryr sig om utvecklingen i alla delar av landet. Det är allvarligt och kan bidra till att helt fel signaler skickas ut. Det gäller t.ex. de områden där entreprenörsanda och fler arbetstillfällen skapat både framtidstro och grunden för en hållbar tillväxt. Det är inte ovanligt att människor också känner vilsenhet när de kan gå till sitt kontor. Kanske är det framför allt äldre som värdesätter det personliga samtalet. Att allting inte kan vara som förr är givet. Förändringar är nödvändiga. Med teknikens hjälp har många förbättringar gjorts. Men förändringar utan förankring eller förståelse hos dem som berörs är ibland dömda att misslyckas. Att upprätta servicekontor i en del kommuner är säkert bra och i många fall en riktig och framkomlig väg. Problemet är att ibland görs omläggningar så snabbt att både medarbetare, privatpersoner och företagare känner att de kommer i kläm. Jag har flera exempel från mitt hemlän där upprördheten kan vara stor i kommuner eller på kontor som känner sig drabbade. Det är värt att notera att i debatter i kammaren har finansministern hävdat att det inte ankommer på regeringen att tala om hur myndigheter organiserar verksamheten. Det kanske är riktigt, men en viss politisk styrning och därmed ansvarstagande för utvecklingen är nog inte fel. Dessutom menar t.ex. att den omställning som man nu vill genomföra i förlängningen är deras tolkning av det uppdrag man fått just från regeringen. En särskild utredare ska nu se över frågan om ökad samverkan mellan myndigheter och hur inrättandet av servicekontor kan stimuleras. En klok tanke vore att regeringen ger signaler om att avvakta omställningsbeslut till dess man har bättre beslutsunderlag och konsekvensbeskrivningar. I takt med att betänkanden läggs fram från utredaren kan förhoppningsvis en bra dialog skapas som leder fram till bättre förankrade beslut. Vad som ovan anförts om omstruktureringar och inrättande av servicekontor bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02K338 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka makt och politiska inflytande och föreslå åtgärder för hur detta kan ske. I en debattartikel (DN ) redovisas resultatet av en undersökning som granskat hur allmänhet och journalister uppfattar sju olika organs inflytande över den politiska dagordningen. Undersökningen är unik därför att den spänner över (19892005). Resultatet av studien är på flera punkter mycket intressant, men mest anmärkningsvärd är observationen att mediernas makt stärkts på ett signifikant sätt som såväl regeringens som politiska inflytande minskat dramatiskt. Den förra regeringen tillsatte en utredning i syfte att granska hur den svenska demokratin kunde stärkas. Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och höja valdeltagandet. (dir. 2004:96) är det högsta beslutande organet i . Det är ledamöter som väljs av folket i allmänna val, och det är av ledamöter som väljarna utkräver ansvar. Mot bakgrund av den viktiga roll grundlagen tilldelat är det viktigt att i allmänhetens ögon inte uppfattas som en betydelselös organisation, och det är minst lika viktigt att i praktiken inte också fungerar som en sådan. Att då den politiska dagordningen och makten, såsom utredning gav belägg för, inte längre ligger hos är illavarslande ur demokratisk synvinkel. För detta behövs tilläggsdirektiv till . Regeringen bör aktivt arbeta i riktning för att stärka makt och politiska inflytande.
mot · GV02K339 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning. beslutar på förslag av regeringen om varje internationell insats med svensk militär personal. Eftersom internationella insatser är ett säkerhetspolitiskt verktyg för statsmaktens hävdande av svenska intressen beslutade i demokratisk ordning, vore det lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för särskilt berömlig gärning som gjorts med fara för eget liv. För att belöna särskilt berömliga gärningar i samband med internationella insatser har Försvarsmakten som myndighet inrättat en egen belöningsmedalj för internationella insatser. Denna medalj är formellt sett inte vare sig officiell eller ens halvofficiell. Det är i stället den militäre myndighetschefens sätt att belöna en militär insats bortom vad tjänsten kräver. I svenska internationella insatser deltar numera ofta också civila från andra myndigheter och organisationer sida vid sida med sina militära kolleger. Deras skilda kompetenser kompletterar varandra och är närmast en förutsättning för att insatsen ska lyckas. Försvarsmaktens belöningsmedalj kan ges till personal från andra myndigheter och organisationer, men detta är sällsynt. En hedersmedalj för internationell insats, beslutad av , har motsvarigheter i flera andra länder. Amerikanska Congressional Medal of är det kanske mest välbekanta exemplet. Nominering av civil eller militär kandidat till en sådan officiell medalj bör kunna ske av envar ordinarie riksdagsledamot och beslut om dess utdelning beredas av och under högtidliga former utdelas av talmannen.
mot · GV02K340 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om ökad öppenhet vid lobbying. har påverkan av lobbyister och deras arbetssätt diskuterats i . Förslag har framförts om registrering av lobbyister och om att deras verksamhet skall författningsregleras. Bortsett från att en branschförening tagit initiativ till en egen s.k. uppförandekod för lobbyister har inget skett i praktiken. Uppförandekoden, som är helt frivillig att ansluta sig till, har brister. En av dem är att lobbyisten endast vid anmodan behöver uppge vem man arbetar åt och vilka syften man avser att främja. Lobbyister som är verksamma mot förtroendevalda och myndigheter borde vara skyldiga att uppge vilken uppdragsgivare de har. Alldeles oavsett om de tillfrågas om detta eller inte. Något krav på registrering av lobbyister framstår dock inte som nödvändigt. Ett sådant förfarande riskerar leda till en sorts auktorisation och inkorporering av lobbyisterna i den offentliga makten. Att de vid kontakter med dem de önskar påverka måste uppge på vems uppdrag de arbetar är fullt tillräckligt. Krav på registrering kommer sannolikt också att följas av motkrav på särskilt tillträde till de lokaler där man vill påverka. Detta har i andra länder blivit effekten av sådana register. Kravet att tillkännage för vems uppdrag man arbetar bör inte enbart omfatta lobbyister verksamma mot folkvalda i riksdag och regeringskansli, utan även dem som arbetar mot tjänstemän i statlig och . Skyldigheten att ange uppdragsgivare bör vara straffsanktionerad. bör uppdra åt regeringen att skyndsamt låta utreda en lagenlig skyldighet för lobbyister att ange på vems uppdrag de arbetar.
mot · GV02K341 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödet till ledamöterna ska utformas så att ledamoten disponerar hur stödet används. Uppdraget som ledamot av är personligt. Det är ledamotens uppdrag. Ledamoten kandiderar visserligen för något parti/någon grupp, men det är möjligt för ledamoten att när som helst byta parti eller förklara sig vara oberoende kandidat. Syftet med detta regelverk är att stärka ledamotens ställning i hans eller hennes arbete som riksdagsledamot. tillhandahåller resurser för att stödja ledamoten i uppdraget. Det är bl.a. fråga om teknisk utrustning, resestöd, kostnadsersättning etc. Därutöver finns särskilda satsningar riktade till ledamöter och partigrupper enligt följande: Ett stöd lämnas till partigrupperna i i syfte att bekosta handläggarhjälp till ledamöter enligt lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Lagen reglerar basstödet till partigrupperna i , stödet till kostnader för politiska sekreterare åt ledamöter samt stöd till kostnader för riksdagsledamöternas utrikes resor. Enligt förarbetena till reformen av ledamotsstödet bör ledamöterna ges stort inflytande i personfrågor och i frågor om stödets organisation. Nuvarande system leder till att centrala kanslier byggs upp med uppgift att serva i första hand respektive riksdagsgrupp och partiledning, och först därefter avsätts resurser för den enskilde ledamoten. Det finns 349 riksdagsledamöter, var och en med sina prioriteringar, arbetssätt, frågeområden och behov. avsätter lönemedel motsvarande en politisk sekreterare per ledamot. Det är ett bra beslut, eftersom ledamöterna får större möjligheter att täcka fler frågor och ägna sig mer åt utåtriktat arbete. Tyvärr finns ett stort problem. Resurserna ställs till partiernas (läs: respektive riksdagsgrupps) förfogande. Ledamoten själv har små möjligheter att påverka utformningen av stödet, eller för den delen omfattningen. Det är ledamoten som är vald. Det är hans eller hennes uppdrag, ett faktum som verkar vara helt bortglömt när det gäller hur resurser fördelas. Dessutom uppstår den bisarra situationen att när en ledamot byter parti eller förklarar sig som oberoende följer stödet inte med utan resursen stannar kvar hos det parti som ledamoten valdes in för. Enligt min mening skall stödet reserveras för och disponeras av ledamoten. En möjlig utformning är att ledamoten hos ropar av resurser motsvarande en politisk sekreterare eller andra stödformer som ledamoten finner lämpliga. Det kan vara fråga om t.ex. utrednings- och kampanjstöd. Det viktiga är att ledamoten skall styra det stöd som han eller hon ges, inte partigrupp och partipresidier eller deras tjänstemän.
mot · GV02K342 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av anslaget för administration. administration svarar för tingets dagliga verksamhet och ärendebehandling inför styrelsens och tingets sammanträden. Kansliet handlägger även löpande myndighetsuppgifter som ålagts . Sedan starten har allt fler uppgifter ålagts administration, men anslagen har inte följts upp i förhållande till utvecklingen av arbetsuppgifter. Det finns därför ett behov av en översyn av anslaget till administration. Exempel på uppgifter som ålagts administration utan resurstilldelning är att besluta om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer, leda det samiska språkarbetet, medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas samt informera om samiska förhållanden. ansvarar för frågor som i huvudsak rör rennäringen som tidigare legat hos och . i (s)
mot · GV02K343 · 2007-10-03 00:00:00 — drabanter och högtidliga öppnande tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om högtidliga öppnande. Fram förknippades högtidliga öppnande av det taktfasta trampljudet och de höga knäuppdragningarna från drabanter. Drabanternas historia sträcker sig ända tillbaka till 1500-talet då det var en titel på en furstlig persons livvakt. inrättade efter sitt trontillträde Kunglig Majestäts drabanter som införlivades av i Livgardet. Kunglig Majestäts drabanter var ett elitförband vars främsta uppgift var att omge och skydda kungen i strid, och dit värvades den som utmärkt sig genom tapperhet. Drabanterna tjänstgör enligt konungens bestämmande vid statsceremonier på , till exempel vid statsbesök, statsbegravningar och trontillträden. De bär drabantdräkt bestående av livrock och byxor av sämskat skinn, trekantig hatt, bröstharnesk, kraghandskar och svarta kragstövlar, sporrar, kartuschlåda samt värja. öppnande samlar en stor skara människor, dels på plats i , dels i övriga landet framför tv- och radioapparaterna. I ljuset av att historiekunskaperna hos våra unga visar stora brister skulle ett intåg av drabanter därför, utöver kungens tal, kungafamiljens närvaro och musiken som framförs, ytterligare bidra till att förhöja stämningen denna dag. Det skulle på ett ypperligt sätt påminna om historiens vingslag, för både oss gamla och nya svenskar.