ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02K369 · 2007-10-04 00:00:00 — Samverkan mellan socialtjänst och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur sekretesslagstiftningen kan fungera som ett skydd för den enskilde i stället för som ett hinder för intern samverkan. Motiv för mitt förslag Många som arbetar inom såväl skolan som den sociala sektorn vittnar om en tröghet som finns i samverkan mellan dessa två delar av vår gemensamma välfärd. Detta är bekymmersamt ur flera aspekter. När offentlig sektor blir trögstyrd och ineffektiv så innebär detta att våra gemensamma resurser inte nyttjas på ett optimalt sätt vilket är illa nog. När det gäller en dåligt fungerande samverkan mellan skola och socialförvaltning så finns det en djup mänsklig dimension av detta då oförmågan till samverkan drabbar de allra mest utsatta barnen i vårt samhälle. Inom den sociala sektorn talar man ofta i termer av funktionalitet och dysfunktionalitet. Ett barns eller ungdoms liv delas i detta sammanhang in i tre delar, skola, hem och fritid. När ett barn får problem så försöker man bygga hjälpinsatser kring funktionella delar av tillvaron genom samverkan med skola, föräldrar och exempelvis någon idrottsledare eller fritidspedagog. Det finns dock en grupp barn och unga som inte finns med i någon fritidsaktivitet, vars skolgång från första skoldag har präglats av problem och vars föräldrar inte förmår ta sitt föräldraansvar på ett bra sätt. Om dessa barn inte får en omfattande hjälp byggd på samverkan mellan myndigheter så riskerar dessa barn att hamna i missbruk och kriminalitet. Vittnesmålen på häkten, behandlingshem och anstalter är många och dessa har ofta en gemensam nämnare i det tragiska faktum att deras uppväxt präglades av att tvingas uppleva hur det känns att inte vara älskad och sedd. Dessa barn, som saknar den fasta punkt i tillvaron som alla människor behöver, är utlämnade till samhällets omsorg och stöttning. Detta behov måste utformas utifrån ett tänk där begreppen skoltid, fritid och hemtid såsom varandes olika organisatoriska enheter inte finns. Samhällets insatser för dessa utsatta pojkar eller flickor skall byggas upp som en helhet dygnets alla timmar och årets . När sociala myndigheter och skola inte samverkar på ett bra sätt så drabbar det de svagaste barnen. Dessa barn riskerar att falla mellan stolarna i den offentliga byråkratidjungeln. Mot bakgrund av detta föreslår jag därför en översyn kring hur samverkan mellan myndigheter kan fördjupas, hur sekretesslagstiftning kan fungera som ett skydd för en enskilde istället för ett hinder för intern samverkan samt visa på goda exempel på hur man kan arbeta kring utsatta barn med komplex problematik.
mot · GV02K370 · 2007-10-04 00:00:00 — Redovisning av stöd till partier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av partibidrag. De politiska partierna utgör grundstommen i den svenska demokratin. Därför är det viktigt att det finns en öppenhet kring hur partierna finansierar sin verksamhet. Det är en viktig fråga för den demokratiska kontrollen. Den del av partiernas stöd som är offentligt finansierat är helt öppet och ska också redovisas öppet. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen redovisar sin verksamhet och ekonomi offentligt eftersom vi tror att öppenhet stärker demokratin. Det är dock långt ifrån alla partier som gör detta. Det finns även en privat del av partifinansieringen. Det rör sig om bidrag från enskilda och organisationer som på olika sätt vill stödja olika partiers möjligheter att bedriva politik. Även här redovisar Socialdemokraterna öppet det stöd som fås av till exempel LO. Hur mycket till exempel ger till de olika borgerliga partierna redovisas dock inte. Om vi ska begära medborgarnas förtroende som politiker måste öppenheten gälla alla, såväl när det gäller bidrag till partier som enskilda politiker. Därför bör alla bidrag redovisas av såväl politiska partier som enskilda politiker.
mot · GV02K371 · 2007-10-04 00:00:00 — Inrättande av ett inrikesdepartement tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda inrättandet av ett inrikesdepartement. är tämligen ensamt om att inte ha ett inrikesdepartement. De flesta andra europeiska länder är organiserade med någon form av inrikesdepartement och detta av en anledning. Diskussioner om skadlig stuprörsmentalitet är mer regel än undantag och på flera nivåer funderas det friskt över hur vi ska få till ett bättre helhetsgrepp. Vidare har tragiska händelser såsom hot om terrorattentat och exponerat behovet av en samlad hantering av svåra situationer. Det pågående framtagandet av en krishanterande myndighet och en central krishanteringsfunktion på är nödvändiga steg i rätt riktning men ytterligare arbete behöver göras. Lärdomar kan dras från flera utav våra europeiska grannar. På många håll innefattar inrikesdepartementen frågor som i ligger under , och Försvarsdepartementet. Vidare kan tänkas att frågor från näring och miljö även kan komma att inrymmas under ramar. En angelägen brist i det nuvarande arbetet med krishanteringscentral och krishanterande myndighet är att underrättelsehanteringen ej finns med. Även detta skulle med fördel kunna inrymmas i ett inrikesdepartement och en bättre samordning uppnås. Det bör därav utredas hur ett inrättande av ett inrikesdepartement kan bli möjligt samt omfattning på detsamma.
mot · GV02K372 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på integritetskonsekvensutredning införs inför beslut om offentliga och halvoffentliga system som kan påverka medborgarnas personliga integritet. Var vi än befinner oss som individer lämnar vi efter oss så kallade elektroniska fotspår. Telefonsamtal, mail, sms, boklån eller uttag av pengar från automat är samtliga exempel på elektronisk kommunikation. Våra intressen, vänner, livsstilar, ideologiska preferenser med mera blir lätt offentliga och kan missbrukas. Parallellt med att den tekniska utvecklingen går framåt rekordsnabbt ökar också möjligheterna att bruka och samla in denna information. Det nya EU-direktivet om obligatorisk lagring av information om vilka vi skickar sms, ringer och mailar till kopplat till var vi befinner oss geografiskt när vi nyttjar mobilen är bara några få av många tecken på denna utveckling. Alltfler programvaror tas fram som kartlägger våra beteenden. Detta kombinerat med läckande databaser nedmonterar möjligheten att väl skydda den enskilde individens rätt till sin egen privata sfär. Därför bör system införas för att minimera mängden e-fotspår samt bygga system som förhindrar dessa. I analogi med miljökonsekvensutredningar, som det redan finns krav på inför beslut som kan påverka miljön, ska det finnas krav på att genomföra en integritetskonsekvensutredning före beslut som kan påverka medborgarnas personliga integritet.
mot · GV02K373 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förbud bör införas mot att bygga upp tekniska system som i masskala identifierar människor på offentliga platser. Diskussionen om den personliga integriteten kontra brottsbekämpning har varit het i det . Inte minst kontroll och information över människors rörlighet har varit centralt trots att detta vanligen hör till vår ytterst privata sfär. Naturligtvis är det nödvändigt med identifiering vid enskilda situationer av vissa individer, men varje vän av den personliga integriteten bör vara skeptisk till den våg av automatisk och allmän identifiering som växer fram på diverse olika fält. Hur laglydiga vi än är som människor har vi rätten till en privat sfär och personlig integritet. Att få ha sitt privatliv ifred är en mänsklig rättighet, inskriven i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, artikel 12. Med övervakningsteknologins snabba framväxt minskar radikalt människors möjlighet att röra sig fritt utan förflyttningsregistrering. Det är därför på sin plats att lagstifta mot en sådan utveckling innan det är . I många av våra grannländer finns otaliga exempel på hur kvickt denna utveckling sker. I byggs ett rikstäckande system som ska registrera alla bilars rörelser och lagra informationen i polisens centraldator med möjlighet att öka lagringstiden till . Automatisk nummerplåtsinläsning (Automatic Number , ANPR) via kameror monteras upp vid bensinstationer, matvaruaffärer med mera. Detta system finns i viss mån redan via biltullarna i . Detsamma gäller den nya satsningen från för att mäta genomsnittshastigheten med fartkameror, där alla bilar fotas och inte bara de som kört över gränsen. I i nyttjas mobiltelefoners elektroniska fotspår och därmed registreras människors förflyttningar minut för minut för att övervaka trafikflödena. I , , och finns än mer avancerad teknologi redan med så kallad automatisk ansiktsigenkänning inbyggd i övervakningskameror på offentliga platser för att registrera människors förflyttningar. Alla medborgare, oavsett vandel eller kriminell bakgrund, kontrolleras på detta sätt. Detta behöver regleras innan det är .
mot · GV02K374 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på offentliga platser läsa av människor via radioetiketter (RFID) i deras kläder eller andra tillhörigheter måste regleras i lag. Så kallade RFID-taggar, det vill säga radioetiketter en slags radiosändare utan batteri som avläses med antenn, blir allt vanligare. Globalt pågår just nu en skenande utveckling där produkter som alltifrån klädesplagg till skrifter och körkort får en RFID-tagg kopplad till sig. Detta bär med sig integritetsproblem för den enskilde individen då RFID-taggarna ofta sitter kvar i exempelvis kläder, skor och andra varor vi bär med oss. Via antenner kan då enskilda personer, företag, myndigheter med mera och i det förlängda loppet också obehöriga följa vad vi bär eller har på oss och därmed identifiera och kartlägga oss och våra köpbeteenden, livsval och preferenser. Detta blir en slags fortsättning och förlängning på övervakningskameror, men öppnar också upp för att privatpersoner i form av så kallade stalkers lättare kan följa sina offer och kriminella enklare kan stjäla andras identiteter eller kontokort. Dessa scenarion påkallar att någon form av lagreglering bör ske för att beivra missbruk av RFID-taggar framförallt dold RFID-avläsning riktad mot människor på allmänna och offentliga platser. I en del amerikanska delstater finns redan liknande lagstiftning.
mot · GV02K376 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sina regleringsbrev till de olika myndigheterna ska införa skrivningar om att myndigheten ska arbeta mot antiromanism. ratificerade ramkonvention för skydd av mänskliga rättigheter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Ramkonventionen och stadgan anger tillsammans de principer som åtagit sig att efterleva till skydd för de nationella minoriteterna. Ratificeringen innebär bl.a. att erkänner romerna som en av fem nationella minoriteter i och chib som ett minoritetsspråk. Konventionerna är bindande, och den har fått en relativt omfattande kritik vid granskning av efterlevnaden av konventionerna. Den skarpast formulerade kritiken gäller den omfattande diskrimineringen av den romska minoriteten. I svensk lagstiftning finns inte någon särskild bestämmelse som synliggör minoriteterna eller minoritetsspråken. Istället finns en bestämmelse i regeringsformens 1 kapitel 2 § som fastslår att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Denna bestämmelse tillkom innan erkände de fem nationella minoriteterna och de fem minoritetsspråken. Bestämmelsen tar framförallt sikte på att främja invandrade gruppers och minoriteters kultur- och samfundsliv i allmänhet, och ger således inget särskilt stöd till de fem nationella minoriteterna. anser att ett grundlagsskydd för de fem nationella minoriteterna skulle vara en markering av minoriteternas och minoritetsspråkens betydelse för det svenska samhället och den svenska kulturen. En ändring av grundlagen där romer och andra minoritetsgrupper lyfts fram skulle innebära en markering av värdet av att skydda och stödja de nationella minoriteterna. Därför ser fram emot att inom sitt uppdrag skall se över denna fråga. Det finns knappast någon grupp i som så konsekvent som romer utsätts för diskriminering. Romer behandlas ofta av såväl privatpersoner, näringsidkare som myndighetspersoner på ett utstuderat kränkande sätt. För en minoritetsgrupp som är så utsatt anser att det behövs särskild uppmärksamhet. finns det uppmaningar i regleringsbreven till Forum för levande historia och till att arbeta mot antiromanism, som de skrivningarna saknas till så viktiga instanser som och . anser att det i samtliga regeringens brev till myndigheter borde finnas reglerat att myndigheten ska arbeta mot antiromanism. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02K378 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samvetsklausul inom sjukvården och högskoleutbildningen. De länder som har en samvetsklausul kan tillvarata kunnandet och engagemanget hos alla de personer som funnit sin uppgift inom sjukvården, utan att tvinga den som hyser samvetsbetänkligheter kring vissa svåra etiska frågor att delta i viss verksamhet. Detta kan gälla abort, insättandet av abortiv spiral eller transplantationer av och forskning som inbegriper celler från aborterade samt annan praxis som utifrån traditionell etik är kontroversiell. Annan verksamhet som kan upplevas stötande ur ett annat etiskt perspektiv är vissa djurförsök eller transplantationer av djurorgan till människor. I har regering och riksdag resonerat tvärtom och menat att dessa personer bör söka sig till andra yrken om de känner att de inte kan gå emot sitt samvete. När presenterade sitt förslag 1996 framkom emellertid att individuella lösningar ofta arbetades fram på berörda arbetsplatser. Det är inte heller sällsynt att man hör vårdpersonal hänvisa till en samvetsklausul de tror existerar och som man därför följer. Detta gör att det ofta i realiteten finns en informell samvetsklausul, men långt ifrån alltid. Trots att inte ansåg det berättigat att införa en samvetsklausul inom utbildningsväsendet, förordades att studenterna bör ges rätt att hos särskilt överklaga beslut om deltagande i obligatoriska utbildningsmoment. Utredningen undersökte inte heller förutsättningarna för att införa en samvetsklausul inom arbetslivet. När frågan om organtransplantation utreddes fanns det även förslag om att införa en samvetsklausul gällande denna verksamhet, och ett antal remissinstanser förordade att en samvetsklausul för vårdpersonal skulle ge möjlighet att avstå från deltagande i transplantationsverksamhet med organ från aborterade . Så blev emellertid inte fallet. Till syvende og sidst handlar det emellertid inte om att utreda huruvida ska ha en samvetsklausul inom sjukvården eller ej. Frågan är i stället hur ska tillämpa , som redan är en del av svensk lagstiftning. Det bör därför utredas hur ett införande av samvetsfriheten som en grundläggande mänsklig rättighet i den svenska regeringsformens rättighetskatalog kan genomföras. Frågan skulle kunna behandlas av genom ett tilläggsdirektiv. Grundlagens högre rang i det svenska rättssystemet motiverar denna åtgärd. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur en samvetsklausul inom sjukvården och högskoleutbildningen skulle kunna utformas.
mot · GV02K379 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldre människors brukarinflytande. För att ett samhälle ska utvecklas i en positiv riktning krävs det en mångfald, en mångfald som behöver visa sig i ålder, kön, etnicitet, men även i erfarenheter och bakgrund. Det är viktigt att olika samhällsgruppers erfarenheter och kunskaper tas till vara. Detta gäller inte minst de äldre och deras villkor. Ingen ska diskrimineras på grund av sin ålder. Äldre ska kunna delta i samhällslivet på samma villkor som alla andra. Man ska inte diskrimineras på grund av att man har uppnått en viss ålder. Att bli äldre innebär att man har samlat på sig en lång livserfarenhet som bör tas tillvara. Ingen ska behöva hänvisas till samhällets åskådarplatser för att han eller hon blivit pensionär. Samhället har behov av den kunskap och de erfarenheter som äldre generationer kan förmedla. Detta arbete kräver engagemang inom flera politikområden och beslutsprocesser utbildning, arbetsmarknad, kultur, samhällsplanering och ekonomi. Dessa behov kan stimuleras genom en utveckling av dagens pensionärsråd eller andra typer av rådslag och dialoger. De äldres brukarinflytande kan säkerställas genom en tydligare lagstiftning. Vi vill att regeringen prövar frågan om hur de äldres inflytande i de politiska beslutsprocesserna kan säkerställas på ett tydligare sätt.
mot · GV02K380 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftning ska ske med vetskap om nordiska effekter. Inom arbete redovisas ofta olika problem som uppstår för personer, företag och föreningar som i sin vardag eller i sin verksamhet agerar över de nordiska gränserna. Det läggs ner rätt stora krafter på att minimera dessa problem och regeringen har till och med tillsatt en arbetsgrupp som arbetar med den typen av frågor. Tyvärr inträffar det ibland att vid ny lagstiftning, troligen utan avsikt, skapar nya hinder. Det kan ibland kanske vara ofrånkomligt men kanske . I åtföljs alla förslag till lagstiftning av en beskrivning av hur förslaget förhåller sig till korresponderande lagar i övriga nordiska länder. Ett liknande förslag har förts fram i det danska utan att antas. Regeringens förslag till föregås när så är nödvändigt av en granskning i Lagrådet. Det skulle vara möjligt att tillföra en passus i Lagrådets uppdrag om att vid all lagstiftning göra en analys om nordiska effekter. I Lagrådets yttrande skulle det då kunna bifogas kommentarer om huruvida det föreslagna har någon inverkan på möjligheten för individer och andra aktörer att verka över nordiska gränser. Syftet skulle enbart vara att uppmärksamma på möjliga konsekvenser för att kanske förebygga onödigt arbete i ett senare skede för myndigheterna. Formerna för att analysera och informera om sådana effekter kanske kan lösas på annat sätt än det här beskrivna.
mot · GV02K384 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenska kommuner ges rätt att använda benämningen stad när de anser sig uppfylla de krav som ställs på ett stadssamhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de kommuner som väljer att använda benämningen stad även ges möjlighet att kalla kommunfullmäktige för stadsfullmäktige och kommunstyrelse för stadsstyrelse. Trots att vi haft städer i ända sedan medeltiden så fattade det ogenomtänkta och ohistoriska beslutet att fasa ut begreppet stad ur svensk lagstiftning. års kommunreform hade det skett en successiv utökning av tätorter som vann rätten att kalla sig stad. Det främsta argumentet bakom avskaffandet av stadsbegreppet var strävan efter enhetlighet. Men på samma sätt som våra tätorter har utvecklats betydligt så har även vårt samhälles behov av enhetliga standardlösningar tack och lov också förändrats. Det märks inte minst av den livliga debatten om att införa regioner och att ha olika organisatoriska former i olika delar av landet. Begreppet stad hålls dock fortfarande starkt levande, trots försök till standardisering. Men våra städer är inte längre administrativa utan snarare kulturella eller geografiska begrepp. Dock finns det ett antal svenska kommuner som valt att kalla sig stad i vissa sammanhang. Dit hör framförallt huvudstaden , men även bland annat , , , och . vet vi att längtan till staden som boplats är oerhört stark över hälften av världens befolkning bor i miljöer. är trenden också stark för att våra miljöer står för oerhört viktiga delar av den tillväxt och innovation som är nödvändig för att ett land som ska kunna fortsätta utvecklas. Detta har bland annat vårt östliga grannland insett. Trots att införde en enhetlig kommuntyp så valde man att låta kommunens fullmäktige bestämma över kommunens namn och i 5 § i kommunallag föreskrivs att Kommunen kan använda benämningen stad när den anser sig uppfylla de krav som ställs på ett stadssamhälle. Självklart bör svenska kommuner ha samma rättighet som de finska att själva välja namn. På liknande sätt bör man därför också precis som i ges rätten att byta namn på kommunfullmäktige och kommunstyrelse till stadsfullmäktige och stadsstyrelse. blir de internationella kontakterna allt viktigare. I andra länder är begreppet stad självklart och naturligt, medan det kan vara svårt att förklara vad en svensk kommun är. Arbetet med att skapa internationella samarbeten och med att marknadsföra skulle underlättas om begreppet stad återinfördes.
mot · GV02K391 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i samband med att ny lag stiftas i vore angeläget att en rutin införs så att en översikt över nordisk lag inom området sker för att se om konsekvenserna skulle innebära ökade gränshinder. Det finns ett stort behov av att ta bort så kallade gränshinder mellan de nordiska länderna för att inte minst underlätta människors möjligheter till arbete och vistelse. Detta arbete har bedrivits i och kommer att intensifieras för att komma fram till gemensamma politiska beslut i de olika nordiska länderna för att undanröja dessa hinder. Det är angeläget att det inte skapas nya hinder som arbete pågår för att minska dessa. Vid lagändring i ett enskilt land kan följden bli att nya gränshinder uppstår. Det vore därför angeläget att en rutin införs vid stiftande av ny svensk lag och att en översikt över nordisk lag inom området därför sker. Denna översikt skulle bidra till en konsekvensbeskrivning utifrån ett nordiskt gränshinderperspektiv.
mot · GV02K398 · 2007-10-03 00:00:00 — Översyn av kommunallagen om gynnande av näringsidkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kommunallagen om gynnande av näringsidkare. kommun i har varit en bygd med låg tillväxt. Men har det vänt och det har blivit en mycket positiv utveckling med nya arbetstillfällen. Det har skett mycket tack vare förändringarna inom glasindustrin. Den positiva utvecklingen har bl.a. inneburit att det behöver byggas hotell för att klara det ökade trycket inom besöksnäringen. Genom beslut i kommunfullmäktige har kommunen beslutat att i samverkan med en näringsidkare inom glasindustrin på orten satsa på att bygga ett hotell. Detta har av en kommuninvånare överklagats och länsrätten har i sin dom gjort bedömningen att kommunen understödjer en enskild näringsidkare. Kommunen anser att så är icke fallet utan driver nu frågan vidare. Kommuner försöker utveckla företagandet bl.a. genom att inrätta industrifastigheter som hyrs ut till företag. Det är något som är allmänt accepterat. Men det som har hänt i visar att kommunallagen bör ses över. Det som länsrätten stöder sig på är en bestämmelse . Det finns därför skäl att göra en översyn av kommunallagen och bättre anpassa den till dagens .
mot · GV02K4 · 2007-10-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:4 Annonstid i radio och TV avslår förslaget om ändring i radio- och TV-lagen gällande annonstid. delar inte regeringens uppfattning att öka annonstiden i radio och tv, varken eller procent. Vi anser att omsorgen om publikens möjligheter att följa tv- och radioprogram så ostört som möjligt fortfarande skall utgöra ledstjärnan i lagstiftningen. Inte heller att vissa tv-bolag sänder från andra länder där reklamavbrott är tillåtna anser vi vara skäl nog för ändring. Det finns mycket som är tillåtet i andra länder som vi inte vill tillåta i .