mot · GV02C260 · 2007-10-02 00:00:00 — Långsiktiga villkor för bostadsproduktionen 5Produktionsstöd för byggande av hyresrätter4 6.1Fondens konstruktion och kostnader5 7.2Sanering av förorenade områden i tätort8 7.6Stöd till byggande av egnahem i glesbygd10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör sätta upp ett tydligt mål om att det bör tillkomma ca 40000 bostäder , av vilka hälften är hyresrätter, och att ca 65000 bostäder renoveras . begär att regeringen låter utreda hur en statlig bostadsfond kan inrättas och börja verka utifrån de principer som anförs i motionen samt utifrån behovet av en långsiktig bostadsfinansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studentbostäder ska ges samma villkor som ett permanent investeringsstöd för byggandet av ordinära hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nytt anslag som ska disponeras av , med syftet att styra medel mot marksanering i tätorter till byggande av flerbostadshus med hyresrätt. begär att regeringen låter utreda frågan om stöd till hissinstallationer som ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken och återkomma till med ett förslag. begär att regeringen låter utreda frågan om hur radonstödet kan utökas till att omfatta även flerbostadshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nytt anslag som ska disponeras av , med syftet att öka byggande av s.k. passivhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta egnahemsbyggen i glesbygden. Samhällets kraftiga neddragningar av stödet till bostadsproduktionen samt övergången till låg inflation, men ändå förhållandevis hög realränta, har fått stora effekter dels för nyproduktionen av bostäder, dels för underhållet av det redan byggda och dels för den sociala bostadspolitiken. bostadsmarknadsenkät , som är en sammanställning av kommunernas egna bedömningar, pekar på att bostadsbristen fortsätter att öka. bor av befolkning i någon av de kommuner som uppger att de har bostadsbrist. Åtskilliga av dessa kommuner bedömer dessutom att bristen kommer att öka och att unga och äldre är de värst drabbade grupperna. En ny rapport från Skop, gjord på uppdrag av , visar exempelvis att det omgående skulle behöva 37000 lägenheter bara i för att möta de ungas behov. Ytterligare en rapport, från i , uppger att 23 av 26 kommuner i länet har bostadsbrist och att det främsta hindret för ett ökat bostadsbyggande är höga produktionskostnader. har medverkat till att främja ett ökat byggande av hyresrätter. In började produktionskostnaderna successivt att sjunka och hyrorna i de nya bostäderna blev lägre, vilket inte skulle ha varit utan de statliga stöden för byggande av hyresrätter. Men trots att bostadsbyggandet har ökat är det uppenbarligen långt kvar till de nivåer nås som krävs för att möta efterfrågan i framför allt tillväxtregioner. För att tydliggöra att både nyproduktionen och ombyggnationen av bostäder måste fortsätta att öka vill sätta upp tydliga produktionsmål. Staten har en självklar uppgift i att garantera alla invånare en god bostad och ska således även medverka till att produktionsmålen uppnås. visar tydligt vilken negativ inverkan ett minskat statligt engagemang har på nyproduktionen av bostäder, på underhållet av det redan byggda och på en social bostadspolitik. är åtskilliga lägenheter i flerbostadshus i behov av omfattande renoveringar. Behoven gör sig påminda i det äldre beståndet men framför allt inom rekordårens bostadsbestånd (19611975). har räknat fram att det finns runt 200000 lägenheter bara i de s.k. miljonprogrammen som har stora underhållsbehov och måste saneras till en kostnad på ca 70 miljoner. Tekniska system som VA-stammar, el och ventilation men även fönster, balkonger och fasader behöver åtgärdas. Många av hyresgästerna i miljonprogrammets flerbostadshus tillhör samhällets mest ekonomiskt utsatta grupper, som ensamstående kvinnor med barn och stora invandrarfamiljer. För att dessa inte ska drabbas av stora standardsänkningar och orimligt stora hyresökningar när den nödvändiga ombyggnationen genomförs anser vi att ett framtida bostadsfinansieringssystem även måste inkludera ett permanent investeringsstöd för ombyggnation av hyresrätt. Se vidare avsnitt 5. Det ligger även i samhällets intresse i stort att dessa bostäders attraktivitet och kapitalvärde inte försämras. Jämfört med , då endast ca 25000 lägenheter renoveras, skulle takten i princip behöva tredubblas för att bostadsstockens värde inte ska fortsätta sjunka. För att tydliggöra att både nyproduktionen och ombyggnationen av bostäder måste fortsätta att öka bör sätta upp tydliga produktionsmål. bör det tillkomma 40000 bostäder , av vilka hälften är hyresrätter. Dessutom bör 65000 bostäder renoveras . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Produktionsstöd för byggande av hyresrätter I de prognoser och uttalande som har gjort rörande det framtida bostadsbyggandet har man vid ett flertal tillfällen reserverat sig för att försämrade produktionsstöd kan leda till avsevärt lägre siffror då det gäller hyresrätter. En minskning av nyproducerade hyresrätter skulle vara mycket olycklig för många grupper, inte minst för ungdomar som oftast bor i hyresrätt och som har svårt att ta sig in på den reguljära bostadsmarknaden. var drivande då de tidigare produktionsstöden för hyresrätter infördes och även när de förlängdes till 2008. Tanken med avvecklingen av stöden var att systemet skulle komma att ersättas med ett jämförbart system som skulle garantera en fortsatt produktion av billiga hyresrätter. Tvärtemot detta har den borgerliga regeringen hunnit avskaffa produktionsstöden, som avtrappningen av räntebidraget startade /07. Detta sker utan att något nytt bostadsfinansieringssystem har presenteras. anser att staten måste ta sin del av ansvaret för att uppnå produktionsmålen och för att ge ett långsiktigt och trovärdigt bostadsfinansieringssystem. Inför bör därför ett nytt bostadsfinansieringssystem med permanenta produktionsstöd för ny- och ombyggnation av hyresrätter införas. Vi föreslår att en statlig bostadsfond inrättas och har nedan skisserat hur ett sådant bostadsfinansieringssystem bör vara utformat. Regeringen bör låta utreda hur en statlig bostadsfond kan inrättas och börja verka , utifrån de principer som beskrivs i avsnitt 6 i denna motion. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Behovet av ett nytt finansieringssystem och en mer permanent förändring av statens bostadsfinansieringsinsatser är angelägnare . Staten bör ge långsiktiga ekonomiska förutsättningar för bostadsbyggandet, och åtgärder som stimulerar nyproduktion och ombyggnation av framför allt hyresrätter är nödvändiga. Engagemanget måste visa på handlingskraft och långsiktighet om bostadsbyggandet ska ha möjlighet att etableras på en nivå som är godtagbar och stabil. Genom att i kvantitativa termer lägga fast antalet bostäder som bör produceras, liksom antalet som bör renoveras, ges ett tydligt uttryck för den höga ambition som krävs för att få till stånd ett bostadsbyggande i en tillräcklig omfattning. För att uppnå målet om 40000 nya bostäder , och 65000 helrenoverade lägenheter , föreslår att en statlig bostadsfond inrättas. Medel ur fonden ska utgå till fastighetsägarna i form av investeringsstöd för ny- och ombyggnation av hyresrätter. Fonden tillförs via lån som tas upp av med en avskrivningstid . Fonden hanteras därmed utanför statsbudgeten. Kortfattat innebär förslaget att ett bostadsinstitut inrättas och att staten betalar fondens ränte- och amorteringskostnader under . Påverkan på statsbudgeten når då sin högsta nivå , varpå kostnaderna åter sjunker. I följande delar av detta avsnitt utvecklar vi hur ett sådant bostadsfinansieringssystem skulle kunna se ut. 6.1Fondens konstruktion och kostnader Förlaget till systemet för bostadsfinansiering ligger vid sidan av statsbudgeten. Systemet ska tillföras ca , vilka ska användas till investeringsstöd för att subventionera byggandet av hyresbostäder. Lånen tas upp av med en avskrivningstid . Syftet med förslaget är att subventionera byggandet av hyreslägenheter genom att ge investeringsstöd till byggföretag som åtar sig att bygga hyreslägenheter på vissa i förväg angivna villkor. Investeringsstödet är tänkt att subventionera av nyproduktionskostnader samt ombyggnadsinvesteringar. De totala investeringsstöden får maximalt uppgå till . Staten inrättar en särskild myndighet, ett boinstitut, som uppdrar åt () att sköta upplåningen till investeringsfonden. Alternativet är att () får detta uppdrag. /BKN står för kostnaderna för både räntor och amorteringar, men finansieras via anslag på statsbudgeten. Pengarna bokförs på ett separat konto i Riksgälden, och utbetalningarna av stöden ingår därmed inte bland de löpande utgifterna i statsbudgeten och påverkar således inte heller utgiftstaket. Dock ökar statens årliga upplåningsbehov med de , vilket får effekt på statens budgetsaldo, på statsskulden och på statens offentliga sparande. stiger statens löpande utgifter genom att räntor och amorteringar på lånen i RGK successivt kommer att belasta anslaget för bostadsinvesteringar i statsbudgeten. Kostnaderna för detta blir små eftersom den totala skuldstocken då är relativt liten men ökar successivt . har tagit hjälp av för att utforma och beräkna vad denna finansieringskonstruktion skulle kosta. Nedan presenteras ett räkneexempel för investeringskostnaderna. Kostnaderna för satsningen blir som högst , varpå kostnaderna åter sjunker. Även om inga nya lån tas upp efter dessa kommer kostnaderna för räntor och amorteringar att fortsätta belasta anslaget under . Tabell 1 bygger på en räntesats på . Den aktuella räntesatsen för en 10-årig obligation ligger vid dagens datum på 4,. Baserat på ränta skulle påverkan på statsbudgeten nå 4,48miljarder kronor . I vårt exempel, ränta, uppgår de till 6,07miljarder . Mot dessa kostnader ska ställas de sociala vinster som följer av minskad ekonomisk stress och minskad segregation, men också de svårberäknade men uppenbara samhällsekonomiska vinsterna av att öka den geografiska rörligheten och åtgärda trängseleffekterna i storstäder och på universitetsorter. /BKN:s kostnader år, 5%ränta, miljarder kronor Räntor och amorteringar betalas med eftersläpning, vilket alltså innebär att varken räntor eller amorteringar utgår . Den ackumulerade ökningen av statsskulden får man genom att addera den årliga ökningen av budgetunderskottet, vilket också framgår i tabellen. Statens budgetsaldo ökar dels på grund av kostnaderna för nyupplåningen (bruttoupplåning amortering) och dels på grund av kostnaderna för själva anslaget. Till detta kommer räntekostnaderna för det ökade budgetunderskottet året innan, vilka dock är av marginell betydelse. I exemplet ovan antas att systemet med bostadsfinansiering kommer i gång den 1januari . Med en avskrivningstid kommer de årliga amorteringarna på det första årets lån att uppgå till 0,33miljarder kronor. Det innebär att RGK bara behöver låna upp netto (10-0,33). Detta nya lån amorteras av med 0,32miljarder kronor . Det påföljande året behöver då bara lånas upp (10-0,33-0,32) o.s.v. lånas alltså 10miljarder kronor minus amorteringarna på varje föregående års lån. Det innebär att den totala skuldstocken växer, men i avtagande takt. Via anslaget står staten för kostnader för både räntor och amorteringar på den utestående skulden, vilket innebär att statens utgifter ökar med årliga kostnader. Utöver dessa kostnader tillkommer institutets förvaltningskostnader som inte har tagits med här men som i sammanhanget dock bör kunna antas vara ganska marginella. För att se till att hyrorna på nyproducerade bostäder hålls nere bör man sätta ett tak för produktionskostnaderna för de nyproduktioner som beviljas statliga stöd. Likaså ska stöden villkoras med ett hyrestak med hyror som har framförhandlas i förväg. Stöden ska vidare kopplas till tydliga och högt ställda miljökrav vad gäller exempelvis energieffektivisering. Investeringsstödet för nybyggnad ska täcka maximalt av produktionskostnaderna. Bidragsbeloppet bör dessutom ha en övre gräns på maximalt belopp på , beroende av var i landet man bygger. Utifrån exempel på produktionskostnader för olika billiga bostadsprojekt från har vi tagit fram följande riktlinjer för ett produktionskostnadstak: : per kvm. och : per kvadratmeter. Övriga landet: per kvm. För hyrorna, som alltså ska vara framförhandlade i förväg, föreslår vi att följande takgränser används: : per kvm. och : per kvadratmeter. Övriga landet: per kvm. För ombyggnadsinvesteringar föreslår vi att ett stöd på av en totalkostnad om maximalt per bostad ges, oavsett var i landet som investeringen äger rum. Vad gäller övriga krav bör dessa vara desamma som för stöden till nyproduktion. Studenternas hyreskostnader har ökat med på de större studieorterna, medan studiemedlet bara räknats upp . är det bara en av fem studenter som bor i en studentbostad där hyran är anpassad till tillgängliga studiemedel. Om inte situationen förbättras dramatiskt finns det risk för att stora samhällsgrupper inte har möjlighet att studera. har i årets budgetmotion föreslagit att den regel tas bort som säger att en barnlös person oavsett inkomst, inte har rätt att få bostadsbidrag. Detta är en viktig förbättring inte minst för något äldre studenters ekonomi. Vi anser dock inte att detta är tillräckligt. Av studenter bor bara i studentbostäder, resterande del av studenterna är beroende av billigt boende i någon form. Åtminstone bland yngre studenter är hyresrätten då den attraktivaste formen. Att studentboendet inte är så attraktivt kan bero på de ofta oflexibla lösningarna vad gäller koncentrationen av ytterst små lägenheter alternativt studentkorridorer med delat kök etc. Dessutom är studentboende ofta en dyr historia. Upp till 2200 per kvadratmeter och år kan det kosta, att jämföras med snittpriset för en ordinär hyresrätt i som är ca per kvadratmeter och år. Detta är absurt, varför produktionsstöd med i förväg reglerade produktionskostnadstak eller hyror skulle fylla en viktig funktion för byggandet av studentbostäder. Med hänvisning till ovanstående anser att studentbostäder ska ges samma villkor som ett permanent investeringsstöd för byggandet av övriga hyresrätter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.2Sanering av förorenade områden i tätort Mycket av den nyproduktion som kommer till stånd i våra storstadsområden byggs på gammal industrimark, ofta med ett centralt och attraktivt läge. Gammal industrimark är dock oftast förorenad och behöver saneras, vilket kostar mycket pengar. Enligt chefen för är ett markpris per kvadratmeter en nivå som gör byggandet av hyresrätter olönsam. Vid de tillfällen då ingen kan ställas till svars och bekosta sanering av mark läggs kostnaden slutligen på boendet, vilket resulterar i orimliga boendekostnader för merparten av dem som efterfrågar en bostad. Det anslag som finns för sanering av förorenad mark inom utgiftsområde 20 disponeras av och riktar sig mot sanering av mark som anses särskilt angelägen ur risksynpunkt samt mot eventuella akuta saneringsinsatser. Någon koppling till sanering av förorenad mark för bostadsbyggande finns inte. Som vi har påpekat ovan är ett ökat bostadsbyggande nödvändigt, och störst är alltså behovet av fler hyresrätter till rimliga kostnader. Ett ökat byggande av hyresrätter måste därför vara en prioriterad fråga för en hållbar samhällsutveckling. Det ökade bostadsbyggandet ska uppfylla kraven på en ekologiskt hållbar utveckling. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö där byggnader och anläggningar har lokaliserats på ett miljöanpassat sätt så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Enligt miljömålet God bebyggd miljö ska samhällsplaneringen vidare främja en minskad bilanvändning och likaså öka förutsättningarna för användandet av miljöanpassade och resurssnåla transporter. Att låta tätortsnära före detta industrimarker stå outnyttjade är ett resursslöseri och kan även innebära en risk från miljösynpunkt. Bostadsbebyggelse på dessa tomter uppfyller kravet på god hushållning med mark enligt miljömålet, och områdena bör därför saneras och staten bör främja arbetet. Ett nytt anslag bör därför inrättas inom utgiftsområde 18 Marksanering i tätorter till byggande av flerbostadshus. Hanteringen av medlen bör skötas av . Anslaget bör användas som en del av arbetet att nå miljömålet God bebyggd miljö. Åtgärder som når de mest prioriterade områdena i landets tätorter bör prioriteras. Inom bör ett program liknande det som byggts upp hos för sanering av naturmark, byggas upp. Man bör verka för att behovet av kunskap på både kort och lång sikt tillgodoses och verka för att det bedrivs relevant forskning för att utveckla efterbehandling och sanering av förorenad mark i de aktuella områdena. Anslaget ska bidra till att ge myndigheter, forskare och företag bidrag för olika aktiviteter i syfte att bl.a. stärka utvecklingen och kunskapsspridningen inom området efterbehandling av förorenade mark i tätorter. Regeringen bör inrätta ett nytt anslag som ska disponeras av , med syftet att styra medel mot marksanering i tätorter till byggande av flerbostadshus med hyresrätt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En alltmer åldrande befolkning, och det faktum att alltfler bor kvar hemma så länge det är möjligt, ställer krav på hissar i hus med minst tre våningar. Enligt SCB:s Bostads- och Hyresundersökning saknar ca 320000 lägenheter på tredje våningen och uppåt tillgång till hiss. Grovt räknat betyder det att ca 75000 trappuppgångar med tre eller flera våningsplan saknar hiss. Det innebär att många äldre är hänvisade till ett mindre bostadsutbud och att kommunernas kostnader för särskilt boende ökar. Fastighetsägare drar sig också för större nödvändiga ombyggnader eftersom större ombyggnader som kräver bygglov även ställer krav på installation av hiss. I och kring våra städer finns ett stort antal tvåvåningshus som skulle kunna byggas på med en eller flera våningar detta som en möjlighet till förtätning av områden där det redan finns en bra infrastruktur. Hissinstallationer är kostsamma, och intresset för att genomföra sådana förtätningsprojekt är svaga eftersom det är svårt att få ekonomin att gå ihop. I samband med vårpropositionen infördes, efter krav från , ett tillfälligt investeringsbidrag för hissinstallationer i samband med större ombyggnationer i hus med tre eller flera våningar. Det tillfälliga stödet till hissinstallationer upphörde , vilket beklagar. Ett sådant hissbidrag bör vara ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken. Regeringen bör låta utreda frågan om stöd till hissinstallationer som ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken och återkomma till med ett förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Radon i inomhusmiljön är en allvarlig hälsofara som kräver runt 500 liv . vill utöka radonstödet till att omfatta även flerbostadshus. Regeringen bör låta utreda frågan om hur radonstödet kan utökas till att omfatta även flerbostadshus. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bostads- och servicesektorn står för av energianvändning. När det kommer till att nyproducera bostäder med lägre energiförbrukning finns utvecklade tekniker, men trots detta sker nybyggnation oftast enligt konventionella principer och med traditionella värmekällor. I förslag för ett framtida bostadsfinansieringssystem kommer höga krav att ställas på producenterna då det gäller användandet av marknadens mest miljövänliga byggnadstekniker. Men förutom att ställa hårda miljökrav vid uppbärandet av stöd vid byggande av hyresrätter, såsom finansieringssystemet syftar till, anser att det måste till ett ökat kunnande och en stimulans av byggande av energisnåla hus. Med syfte att stödja ett ökat byggande av s.k. passivhus (energisnåla hus) bör ett nytt anslag inrättas inom utgiftsområde 18. Hanteringen av medlen bör skötas av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.6Stöd till byggande av egnahem i glesbygd Det finns finns ett uppdämt behov av att bygga nytt på landsbygden, men det hindras av kreditbestämmelser och ängsliga banker som inte vill ha några förluster åtminstone inte på landsbygden. har () ett regleringsbrev som säger att myndigheten ska underlätta byggande av egnahem i glesbygd. BKN har själv överlämnat ett förslag på hur myndigheten ska kunna fullfölja uppdraget, dvs. hur kreditgarantier kan underlätta för den som bygger egnahem i glesbygd. Förslaget ligger i linje med syn i frågan, att reglerna ändras så att kreditgarantin alltid omfattar en produktionskostnad upp till 1,5miljoner kronor. Detta innebär enligt BKN att kreditgarantier ska kunna lämnas upp till ett belopp som motsvarar av bidragsunderlaget vid ny- eller ombyggnad av egnahem på landsbygden. BKN kan lämna garantier för lån över marknadsvärdet. Förslaget innebär en väsentlig förbättring för att man på landsbygden ska kunna bygga nya egnahem med bra finansiering. I syfte att underlätta egnahemsbyggen i glesbygd bör 50 miljoner tillföras BKN. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. eftersträvar en neutral och rättvis fastighetsskatt för de olika boendeformerna. I enlighet med betänkande anser vi att beskattningen bör ske utifrån upplåtelseform och inte som utifrån hustyp. ställde sig bakom borttagandet av den s.k. schablonbeskattningen . Men precis som bostadsrättsföreningarna är även hyresrätterna dubbelbeskattade då de även betalar bolagsskatt. Fastighetsskatten på hyresrätter bör därför fasas ur. För mer information om förslag rörande fastighetsskatter hänvisas till partimotion om skatter.