ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02So423 · 2007-10-03 00:00:00 — Rätten till daglig sysselsättning enligt LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till daglig sysselsättning enligt LSS för personkrets 3. LSS, lag om stöd och service till vissa funktionshindrade, bör ändras så att även personkrets 3 har rätt till någon form av daglig verksamhet. Personkrets 3 enligt LSS omfattar personer med andra fysiska eller psykiska funktionsnedsättningar som inte beror på normalt åldrande och som finns samt inte omfattas av personkrets 1 eller 2. Utanförskapet för berörda är stort eftersom bland annat tillgången till en arbetsmarknad i någon form är kraftigt begränsad. Att öka förutsättningarna till en bra rehabilitering genom en daglig sysselsättning för den här gruppen är givetvis i första hand en human fråga. Men det är sannolikt även en ekonomisk fråga eftersom behovet av andra insatser från det offentliga kan minska. Att ha en arbetsuppgift och att få uppleva arbetsgemenskap är också viktigt för oss som samhällsmedlemmar. Syftet med stöd enligt LSS är att människor ska kunna leva ett så självständigt liv som möjligt. Därför bör lagen ändras så att även personkrets 3 har rätt till någon form av daglig verksamhet.
mot · GV02So424 · 2007-10-03 00:00:00 — Ökat brukarinflytande inom äldreomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat brukarinflytande inom äldreomsorgen. Av flera skäl är det angeläget att öka brukarinflytandet inom vård och omsorg. Det skapar bättre förutsättningar att öka kvaliteten. Man får ökad förståelse och förankring samt ett bredare underlag när verksamhet ska etableras, utvecklas eller avvecklas. Vi måste skapa förutsättningar för att alla som bor till exempel i ett äldreboende får ökat inflytande. Det kan ske genom att en individuell plan utformas där den enskildes behov och önskemål sätts i centrum. Det är viktigt att understryka att det verkligen ska vara en individuell plan som utgår från den enskilde. Men som exempel på vad planen kan innehålla kan tas rätten att också i ett äldreboende bo tillsammans med den livskamrat som man kanske har delat hela sitt vuxna liv med. Ett annat exempel är möjligheten att ha husdjur. De kan ha stor betydelse för människors välbefinnande både fysiskt och psykiskt. Människor som tidigare i livet har haft glädje av husdjur ska givetvis också i ett äldreboende kunna ha husdjur. För andra kan de innebära en ny erfarenhet som skänker stimulans. Att det finns ett utbud med meningsfulla aktiviteter, vilket kan vara något så enkelt som återkommande utevistelse, eller möjlighet att sköta sin hygien efter eget behov borde vara självklart. Brukarinflytandet ska vara en generell rättighet som är oberoende av driftsform eller vilken kommun man bor i. Många verksamheter är på god väg när det gäller brukarinflytandet inom vård och omsorg. Men mer kan göras. Kraven bör skärpas på att det alltid skall finnas fungerande forum för brukarinflytande inom bland annat äldreomsorgen.
mot · GV02So425 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot den osynliga diskrimineringen. Att det råder brist på jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet är väl känt. Lika känt, men mindre debatterat, är att kvinnor även diskrimineras som patienter. En kvinna som får en hjärtinfarkt kan inte vara säker på att symtomen tolkats rätt och att adekvat behandling sätts in. Mannen är norm när det gäller både kartläggning av symtom för olika sjukdomar och framtagande av läkemedel. Att kvinnor i regel tål lägre doser av läkemedel och inte sällan uppvisar andra symtom än män ses som avvikelser från det normala. Förutom p-piller lär listan av läkemedel utprovade av kvinnor för kvinnor inte vara lång. Följaktligen visar också olika undersökningar samma resultat, nämligen att kvinnor får tillgång till mindre rehabilitering än män med motsvarande sjukdomar. Kvinnor behandlas också olika när det gäller bedömningar av arbetsförmågan. De exempel vi här beskriver tillhör vardagen men beror självfallet inte på illvilja vare sig från doktorer, försäkringskassa eller läkemedelsföretag. De är istället en konsekvens av kvinnors underordnade ställning. Det anses helt enkelt mindre intressant att forska på kvinnors hälsa och sjukdomar. Vidare finns oreflekterat förväntningen att kvinnor i högre grad än män ska rehabilitera sig själva. Bristen på jämställdhet handlar om värderingar på djupet. Tusenåriga traditioner är inte lätta att förändra även om de är felaktiga. Jämställdhetspolitiken har trots detta gjort stora framsteg. Politiskt har vi kunnat se till att den direkta och tydliga diskrimineringen möts med både upplysning och direkta sanktioner. Men det finns mer att göra. Och handlar det om den mer osynliga diskrimineringen, alltså de villkor kvinnor ställs inför och som inga jämställdhetsplaner i världen rår på. bör ges ett särskilt uppdrag att föra in kvinnors utsatta position inom vården i patientskadenämnder, hos sjukvårdens tillsynsmyndigheter, i , försäkringsdelegationerna och i socialförsäkringsnämnderna. Ytterligare professurer i kvinnors hälsa och sjukdomar bör inrättas. En total förändring av attityder lär inte åstadkommas genom dessa föreslagna åtgärder, men de kan utgöra ytterligare en pusselbit mot ett rättvisare samhälle och ett samhälle mindre farligt för kvinnor. Det är trots allt så att kvinnor dessvärre dör för att doktorn inte känt igen kvinnors specifika symtom vid till exempel en hjärtinfarkt. i (s)
mot · GV02So428 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tandvårdsreform. En tandvårdsreform är en högprioriterad fråga för oss socialdemokrater. En rimlig tandvårdstaxa är en av de faktorer som kan bidra till att vi i även fortsättningsvis behåller vår goda tandhälsa mycket tack vare gratis tandvård för barn och ungdomar samt en stor satsning på förebyggande tandvård för såväl barn som vuxna. I den borgerliga regeringens förslag till ny tandvårdsreform är det dock inte den förebyggande frisktandvården som står i fokus utan i stället ett ensidigt högkostnadsskydd för reparativ tandvård och för de dyraste åtgärderna. Denna i stort sett ensidiga satsning kan leda till en försämrad tandhälsa. Erfarenheter från visar med all tydlighet att den typen av subventionering leder till ökad konsumtion av tandvård och därigenom högre kostnader för patienten och för staten. En ny tandvårdsreform ska innebära skydd för den som har höga kostnader och förebyggande stöd genom billigare undersökningar. Ingen ska behöva avstå från tandvård av ekonomiska skäl!
mot · GV02So429 · 2007-10-01 00:00:00 — Översyn av reglerna för bilstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av nu gällande regler för bilstöd. gällande bilstödsregler innebär att man kan få bilstöd . Enda undantaget är om det är påkallat av medicinska skäl, trafiksäkerhetsskäl eller om bilen har gått mer än . Däremot påverkas inte förutsättningarna för ny prövning av bilstöd om livssituationen förändras, exempelvis om man bildar familj och behöver en större bil. En person som beviljas bilstöd som ensamstående har kanske tre barn, men kan då likväl inte erhålla bilstöd eftersom den medicinska situationen inte förändrats och bilen ännu inte gått över . Förutsättningarna att trots sitt funktionshinder fungera fullt ut som förälder att köra sina barn till fritidsaktiviteter eller åka med familjen på semester blir därmed ordentligt begränsade. Det är därför angeläget med en översyn av nu gällande regler för rätt till bilstöd. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02So430 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om smittoinformation vid sjukvårdstransporter. Vid sjukvårdstransporter av patienter är utgångspunkten självklar att patientsekretessen gäller, det vill säga ingen information om patientens sjukdomstillstånd lämnas till personal som är ansvariga för sjukvårdstransporten. Detta kan dock i särskilda fall leda till att den personal som är ansvariga för sjukvårdstransporten utsätts för risker exempelvis vid allvarligt smittsamma sjukdomar. Vid olyckstillbud eller sårskador uppkommer situationer där färdpersonal i tjänsten själva får göra en uppskattning om kontakt med patienten kan leda till att en smittsam sjukdom överförs. Det senare är naturligtvis inte tillfredsställande vare sig ur arbetsskyddssynpunkt eller ur ett patientperspektiv. Det vore därför angeläget att en översyn av nu gällande regler genomförs i syfte att säkerställa att adekvat information om eventuella smittorisker ges till personal vid sjukvårdstransporter naturligtvis med beaktande av de integritetsskäl som kan anses nödvändiga för den enskilde patienten.
mot · GV02So431 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder som säkerställer att utlandsfödda får lika bra vård som svenskfödda. Grundtanken med den offentliga vården är att alla ska rätt till sjukvård och sjukvården ska ha hög kvalitet. Det ska inte vara plånboken eller hudfärgen som avgör hur bra vård man får. När det gället akutvården är den jämlik, men det finns undersökningar som visar att eftervården inte är jämställd mellan utlandsfödda och infödda svenskar. Detta kan till exempel styrkas av statistik från som visat att dödligheten för hjärt- och kärlsjukdomar var högre i de invandrartäta förorterna än i förorter där flertalet är svenskfödda. Man kan även se att läkare skriver ut betydligt mindre blodfettssänkande medel till utlandsfödda. Känslan av att vara diskriminerad i sjukvården gör att många utlandsfödda väljer att söka vård utomlands för att få ett bättre bemötande. Detta är inte acceptabelt. Regeringen bör finna sätt att säkerställa att utlandsfödda får lika bra vård som svenskfödda.
mot · GV02So432 · 2007-10-02 00:00:00 — Organisationsstöd till verksamhet kopplad till personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till verksamhet som inriktar sina aktiviteter mot stöd för personer med funktionshinder. Vikten av att kunna känna sig delaktig i samhället är vi alla överens om. Regeringen har tydligt talat om att den vill bryta utanförskapet, och när det kommer till handikappade personer ser vi att det är värt att göra en extra ansträngning. Organisationer med över 500 medlemmar kan få organisationsstöd, men mindre organisationer som ibland har en mycket speciell verksamhet till stöd för personer med funktionshinder har svårare att få organisationsstöd. Ett klart exempel är (SoS) som erbjuder personer med olika funktionsnedsättningar service och stöd genom en egen hund, ett för denna grupp av människor förhållandevis nytt hjälpmedel. Genom kvalificerat arbete med utbildning av hund och hundförare har människor med relativt grava funktionshinder kunnat få hjälp, stöd och därigenom en ökad livskvalitet. Detta stöd öppnar vägar för många människor att delta i samhällslivet. För många har det inneburit att de kan delta i olika aktiviteter på egen hand med stöd av sin servicehund. Vid en inventering av vilka funktionshinder berörda förare har, så rör det sig om över 50 olika handikapp (orsakade av sjukdomar, skador m.m.) och även olika former av rörelsehinder (de flesta i rullstol), hörselskadade/döva samt diabetessjuka och epileptiker. SoS-konceptet innebär att man som förare själv gör jobbet med hjälp av en instruktör, och konceptet är unikt i . Förutom att det är effektivt och billigt har det en stor rehabiliterande effekt hos förarna, som blir självständiga, får mer självförtroende och därmed bättre livskvalitet. Det är viktigt att legitimera organisationer som SoS i . Av den anledningen föreslår vi att regeringen bör se över möjligheterna till att organisationer med färre än 500 medlemmar som har en verksamhet till stöd för personer med funktionshinder ska kunna få ett ekonomiskt stöd i form av organisationsstöd i syfte att fortsättningsvis kunna bedriva en verksamhet som på både kort och lång sikt är till nytta för människor med svåra funktionsnedsättningar.
mot · GV02So433 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utse en fosterbarnssamordnare i syfte att förbättra villkoren för dagens fosterbarn. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle utses för att granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem inom den sociala barnavården. Uppdraget syftar till att kartlägga allvarliga övergrepp och vanvård av flickor och pojkar som varit placerade i fosterhem/familjehem eller vid institutioner inom den sociala barnavården. Utredningen omfattar alla nu levande personer fram till dess att begångna brott inte är preskriberade. De ärenden som gäller misstänkta brott som inte är preskriberade ska hänvisas till rättsvårdande myndigheter eller tillsynen. presenterades en första delrapport. Utredningen hade fram tills då mött och intervjuat ett 60-tal människor som blivit placerade 19251980. Ur rapporten om vanvård i den sociala Barnavården, S 2006:05: Flera intervjupersoner berättar hur de har blivit slagna, i ansiktet, på kroppen, med eller utan kläder. De har slagits med sopkvastar, mattpiskare, kedjor, galgar, piskor, brädor eller med händerna. Många personer berättar att detta skett, inte en gång utan systematiskt och upprepat, utan någon annan förklaring än att de skulle vara onda, besatta av , horungar, tattarungar, hopplösa fall, dumma i huvet. Många har berättat att de tvingats att anpassa sig till meningslösa regler, blivit nypta, fått kroppsdelar omvridna, blivit dragna i håret, hånade och sparkade, kastade upp i luften för att ramla fritt mot golvet, sparkade nerför trappor, fått sina ägodelar och leksaker förstörda som straff för någon förseelse. Det finns exempel på hur barn har blivit spottade på, inlåsta i garderober, toaletter, pannrum, utelåsta i snön, med nedkissade kläder, fått stryk och blivit hånade för sängvätning, tvingats äta upp uppspydd mat, tvingats titta på när småsyskon blivit plågade. Barn har också blivit hotade med skjutvapen, med knivar, har hållits utanför fönster på hög höjd. Flera berättar att de som barn blivit tafsade på, tvingats att utföra sexuella handlingar på fostermor, fosterfar, institutionsföreståndare, annan personal, blivit våldtagna sedan späd ålder, inte en gång utan systematiskt och upprepat. Mycket talar för att dagens omhändertagna barn också far illa. Länsstyrelserna har fått ett tvåårigt uppdrag att se hur myndigheterna klarar av sin uppgift att se till att inte omhändertagna barn far illa. Det är otillräcklig åtgärd. Vi kan inte heller vänta till att utredningen fullföljt sitt uppdrag. Socialsekreterarna som ska utreda familjerna och sortera ut familjerna har lite tid och för lite resurser. Det finns också behov av fler familjer/enskilda som är beredda att ta på sig det viktiga ansvaret att bli fosterfamiljer. Det kan också behövas nationella centrum för kompetens på detta område. Allt detta och mer skulle en nationell fosterbarnssamordnare kunna samordna och stötta kommunerna med.
mot · GV02So435 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bilstödet. bilstödsutredning konstaterade att det finns starka samhällsekonomiska skäl för att i ökad omfattning ge personer med funktionshinder möjlighet att resa och förflytta sig med egen bil. För den enskilde individen är nyttan av en egen bil i de allra flesta fall större än tillgång till färdtjänst. För att kunna delta i samhällslivets alla delar förutsätts rörlighet och goda kommunikationer. I många delar av vårt land har de allmänna kommunikationerna byggts ut och resandet ökat väsentligt. Bilstöd ger möjligheter för den som inte kan använda allmänna kommunikationer att skaffa en egen bil. Nuvarande regler infördes . Det gamla systemet innebar att avdrag för försäljningsskatten samt ett schablonavdrag för bensinskatten motsvarande bensin kunde göras. Dessutom var man som ägare till handikappfordon befriad från vägtrafikskatt. Dessa förmåner samlades 1989 i ett s.k. grundbidrag i den nya lagen om bilstöd. Beloppet för grundbidraget var då och har höjts två gånger och är . , senare, har inflationen urholkat värdet av grundbidraget, vilket innebär att detta inte på långa vägar motsvarar ens dagens bidrag. Till detta ska läggas att bensinskatten dessutom ökat. Värdet på grundbidraget har urholkats ytterligare med den nya regeln, som infördes , när intervallen mellan byten av handikappfordon ökades från 7 till . Vägtrafikskatten har inkluderats med en koldioxidskatt och har genom detta blivit ett styrinstrument mot val av mindre och miljövänligare bilar. Den grupp som är i behov av handikappfordon har sällan möjlighet att lägga miljöaspekter vid val av bil. Bilvalet måste istället styras av helt andra behov. För att kunna göra nödvändiga anpassningar eller få plats med hjälpmedel i form av t.ex. rullstol behöver man kanske en större bil. Valet av bil är också en kostnadsfråga i större utsträckning för en person med funktionshinder än för en person utan funktionshinder. Det är helt klart att bilstödet måste ses över utifrån den urgröpning som inflation och skattehöjningar inneburit. Dessutom ska givetvis funktionshindrade ha möjlighet att köra miljövänligt utan att hindras från detta av kostnader. Behov av handikappfordon ska styrkas med läkarintyg som intygar att funktionshindret omöjliggör nyttjande av allmänna kommunikationer i det dagliga livet. Denna förmån ska kunna utgå även om man inte tillhör bilstödskretsen för att öka mobiliteten för fler. En översyn av bilstödet ska även beakta personkretsen som kan komma ifråga för bilstöd.
mot · GV02So436 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade befogenheter för . är det möjligt för en läkare att förskriva läkemedel även om denne är under utredning av till följd av för rundhänt förskrivning. Ett exempel på detta är ett fall i som beskrevs i massmedierna . I detta fall hade en läkare förskrivit tillväxthormon till vuxna personer i en utsträckning som inte kan anses rimlig. Läkaren förskrev tillväxthormon som ett subventionsberättigat läkemedel till en kostnad av 9 miljoner . Apotek, läkemedelsföretag och hade slagit larm och reagerat. Dessa hade anmält läkaren och ville att dennes legitimation, som berättigar till förskrivning av läkemedel, skulle dras in. Den enda som kan besluta om indragen läkarlegitimation är . Nämndens prövning fram till beslut tar . fortsätter läkarens förskrivningar av tillväxthormon, som av andra läkare framför allt förskrivs till barn och ungdomar som stannat i växten. Denne läkare förskriver det till vuxna som är mycket vältränade, färdigväxta och objektivt sett inte är i behov av dessa preparat annat än för en onormal kroppsuppbyggnad. Misstanke om mutbrott fanns i detta fall och många liknande som nämnden handlägger. Om hade möjlighet att tillfälligt, , dra in förskrivningsrätten skulle problemen väsentligt minskas. Kostnaderna för samhället skulle minska drastiskt, och de recept läkaren vill förskriva skulle utfärdas av en kollega . Detta skulle medverka till att missbruk av förskrivningsrätten skulle minska. Det finns exempel på läkare som efter lång utredningstid fått sin läkarlegitimation indragen. skrev dessa ut stora mängder narkotiska preparat till patienter som övriga bedömde vara olämpligt. Kostnaden för för läkemedelssubventionen blev hög under den långa utredningstiden, och de så kallade patienterna fick långvarig hjälp att underhålla ett redan känt missbruk. Även om antalet fall inte är så många är detta ett problem både ur moralisk och ur etisk synvinkel. Det handlar om skadlig behandling och dyra kostnader för samhället. Att någon döms innan den ansvariga myndigheten fattat sitt beslut i ärendet sker till exempel vid fortkörning då poliser får dra in körkort vid fortkörning i avvaktan på rättegång. Läkare däremot får fortsätta sin läkemedelsförskrivning när misstanke om brott föreligger. borde ha rätt att tillfälligt dra in förskrivningsrätten av läkemedel för läkare som är under utredning för just missbruk av den rätten. i (s)
mot · GV02So437 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åldersgränsen för inköp av alkoholhaltiga drycker ska jämställas med myndighetsåldern. blir man myndig i . Det innebär att man då till exempel kan bli invald i riksdag, gifta sig, ta körkort, gå på restauranger och krogar och där dricka alkoholhaltiga drycker. Vill man däremot köpa hem en flaska vin eller öl, alternativt föra med sig någon form av alkoholhaltig dryck över gränsen till efter en utlandsresa, är åldersgränsen plötsligt . Allting har sin tid, så även den svenska alkoholpolitiken. Vi anser att tiden nu är mogen att förändra den svenska alkoholpolitiken eftersom det inte finns några rimliga argument för gällande åldersgränser. En person som är myndig bör rimligen också inneha rätten att få inhandla alkoholhaltiga drycker.
mot · GV02So440 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned (). I grunden handlar detta om en principiell diskussion kring individens ansvar kontra statens. Den viktigaste kritiken mot FHI, och indirekt mot hela den svenska folkhälsopolitiken, handlar om att människor berövas friheten och möjligheten att ta ansvar för sina egna liv och sin egen hälsa. Svenska folket bör myndighetsförklaras. FHI bör avskaffas. Problemet ligger i hela FHI:s uppdrag som i grund och botten går ut på att uppfostra och lägga sig i hur vuxna människor lever och roar sig. En lång rad av upplysningskampanjer, utspel och uttalanden exemplifierar detta. Myndigheter borde arbeta efter beslut och inte skapa egna agendor. Att FHI:s uppdrag dessutom lockar människor som är intresserade av att nitiskt reglera och styra gör inte fenomenet lindrigare. Det finns så klart vissa uppgifter inom FHI som är av godo. Men dessa kan övergå till sjukvården och istället. I övrigt borde FHI:s uppdrag försvinna och myndigheten som sådan läggs ned. Att en kvasivetenskaplig statlig institution inte ska tala till rätta medborgarna och deras leverne är demokratiskt fundamentalt.
mot · GV02So445 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en nationell handlingsplan för en nollvision av hemlösheten. Att vara hemlös i sätts ofta i samband med de hemlösa som finns i storstadsregionerna. Det är klart att hemlösheten är mest omfattande där största antalet invånare finns. Problemet är ändå långt ifrån ett storstadsproblem. Det finns över hela landet, så även i . gör relativt regelbundna kartläggningar över hemlösheten, men dessa är inte heltäckande utan omfattar endast dem som har haft kontakt med socialtjänst, psykiatrin, kriminalvården eller frivilligorganisationer. Vi vet att det finns hemlösa som av olika skäl inte alls tar kontakt med myndigheter, vilket är allvarligt. I mötet med dessa människor finns det ofta rädsla för myndigheter. Det finns ofta tydliga förklaringar från dessa människor själva av vad som har gått snett i deras liv. Flertalet av de hemlösa känner sig förnedrade och kränkta av att inte ha ett eget hem. Vi kan konstatera att exempelvis gruppen kvinnor, som anses vara en mer dold grupp, har ökat med sedan mätningen . Människor tvingas in i hemlöshet bland annat som en följd av flertalet neddragningar och ett mer hårdnande samhällsklimat. Att det finns personer som är utan en egen bostad är inte acceptabelt i dagens resursstarka . Rätten för alla till en egen bostad i borde vara självklar. Ingen i detta välmående land ska behöva vara utan en egen bostad. Problemet är nationellt, och riksdag och regering bör därför också ta det nationella ansvaret. Det är dags att på allvar lyfta upp denna fråga på den politiska agendan. Utifrån ovan beskrivna föreslår jag att regeringen får i uppdrag av att ta fram en nationell handlingsplan för en nollvision av hemlösheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.