ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02T469 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . E20 är en av i särklass mest trafikerade vägar med mycket tung trafik. E20 är också den kortaste vägen mellan två största städer, och . Trots detta är inte hela vägen utbyggd till motorväg med minst 4 körfält och 110km/h. E20 har få backar och det innebär att den tunga trafiken väljer E20 för sina godtransporter till och från hamn. är trafikintensiteten mycket hög och bitvis över 13000 dygnsfordon, dessutom är stora delar av detta lastbilar. På E20 går den tunga trafiken från såväl industrier som . Utmed E20 ligger också många av våra större svenska industrier: , , , Arla m.m. Men också många företag i och är mycket beroende av en utbyggnad av för sin export och import via hamn. hamn räknar dessutom med att fördubbla sina volymer inom och detta kommer att öka trycket ytterligare på . bygger sina fordon utmed och är synnerligen beroende av att vägen fungerar. Att transporterna kommer fram både säkert och i rätt tid är A och O i en tuff konkurrens från andra bilindustrier runt om i världen. E20 är Volvos löpande band och störningarna måste minimeras, och vägen måste byggas ut till minst 4-filig motorväg med /h. Alla vet hur känsligt det är när infrastrukturen inte hänger med när företagen utvecklas, infrastrukturen får inte hota våra företag och vår fordonstillverkning och därmed riskera våra svenska arbetstillfällen. Antalet hastighetsbegränsningar utmed är oerhört varierande och dessutom med passage genom mindre samhälle. Variationen innebär att det går åt onödigt mycket energi i form av diesel och bensin med en trafikrytm som blir mycket ryckig, och detta ökar också risken för olyckor. Att bygga om vägen med vajer till är ingen lösning, detta gör bara att det bildas mycket långa lastbilskaravaner på en redan hårt belastad väg. Detta medför att framkomligheten ytterligare begränsas. är ett stort lantbruksområde där det finns många långsamgående lantbruksfordon som också begränsar framkomligheten på . Tät trafik i kombination av lastbilar och traktorer gör att allt detta tillsammans är hållbart. har inte råd att vänta med att bygga ut vår , det är den vägen som förser våra tunga industrier och vår hamn i med vårt gods. En utbyggnad är enligt flera beräkningar dessutom mycket samhällsekonomiskt lönsam då varje satsad krona ger tillbaka i ökad tillväxt, minskade olyckor och fler arbetstillfällen. Om industrin ska våga satsa i måste våga satsa på bra och fungerande infrastruktur.
mot · GV02T470 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela E20 bör klassas som . E20 från via till är den i särklass viktigaste transportleden för gods och persontrafik i . Utmed denna väg bygger sina fordon. är E20 klassad som endast till . Självklart ska E20 vara klassad som ända ner till hamn. Det är på som våra stora och tunga godsmängder transporteras från och till hamn. Det är på godset från transporteras från och till hamn. E20 är den rakaste vägen och har inga höga backar utan har en flack sträckning. Detta innebär att den tunga trafiken väljer E20 trots den dåliga standarden. Detta spar både diesel och miljön när godstrafiken väljer att inte släpa godset i backarna runt eller omvägen via till och från hamn. Jag anser att E20 måste klassas in som och byggas ut till motorvägstandard med minst 4 körfält och .
mot · GV02T472 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påskynda planeringen och byggandet av Ostlänken. Ostlänken är en dubbelspårig järnväg som ska sträcka sig mellan och . Ostlänkenkorridoren blir en naturlig koppling mellan starkaste utvecklingsregioner. är Ostlänken första etappen på Götalandsbanan och en del av den nordiska triangeln, och det är därför nödvändigt att genomföra detta infrastrukturprojekt för att ge förutsättningar att öka kommunikationen mellan de nordiska huvudstäderna och senare även koppla samman med övriga . prognoser visar att det kan förväntas en mycket kraftig trafikökning, landets mest intensiva stråk för persontrafik, där merparten av ökningen kan förklaras med överföring av trafik från väg och flyg. Byggandet av denna höghastighetsbana kommer att ge stora vinster för de resande, näringslivet och samhället i stort. Det är därför viktigt att projektet startats möjligt och att planer på tidigareläggning av projektet inte bromsas. beslutade dåvarande regeringen att utse en förhandlingsperson som skulle utreda möjligheterna till en tidigareläggning av Ostlänken. En första delrapport presenterades och slutrapporten lämnades . Utredningen visar att planeringsarbetet kan påskyndas och att en tidigareläggning är möjlig. Utgångspunkten är att om det startades parallella planeringsprocesser både i stat och kommun, och mellan staten och de berörda kommunerna, så skulle byggstarten kunna ske , det vill säga än beräknat. Detta är ett helt nytt sätt att jobba som sparar mycket tid och resurser. Det finns ett starkt engagemang, vilja och beredskap hos berörda kommuner, länsstyrelser och myndigheter. behöver en effektivare och snabbare hantering av infrastrukturinvesteringar, och Ostlänken vore ett perfekt projekt att testa denna modell på. Under har den tidigare oppositionen beklagat sig över den svenska transportinfrastrukturens tillstånd. Otaliga gånger har röster höjts om uteblivna investeringar. har den nya regeringen fått en chans att presentera ett eget förslag, men har resultatet varit magert. Uppräkning av anslag är otillräckligt och täcker inte kostnadsökningar inom branschen, vilket leder till uteblivna investeringar och ett försämrat underhåll. Det finns inte heller några tecken på att regeringen i kommande inriktningsplanering ens kommer att satsa på järnvägen där den är det särklassigt bästa transportmedlet för 2000-talet. Här blir det tydligt att vi står inför en ny transportpolitik där tidigare visioner om ett ekologiskt hållbart transportsystem har glömts bort. har dessutom presenterats en idéstudie för Götalandsbanan som visar att projektet, med Ostlänken som första etapp, är så kraftfullt att det långväga personresandet i landet beräknas öka som CO2- utsläppen minskar med ! är ett miljövänligt och trafiksäkert transportslag, och här har vi den unika chansen att förena starkt tillväxt och miljöhänsyn och med kraft bryta trenden med ökade utsläpp av klimatgaser. Regeringens avsiktsförklaring visar att den inte tar denna fråga på allvar.
mot · GV02T474 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbyggnad av . Väg E 14 är en viktig pulsåder från till , från till . Vägen ingår i det nationella stamvägnätet och utgår från E 4 i i nordvästlig riktning till mot . Väg E 14 utgör därmed en viktig tvärlänk mellan kustområdet i öster till inlandet och vidare till kustområdet i i . Denna väg har därutöver en stor betydelse för regionens utveckling. Särskilt viktig är den för utvecklingen i samt för och kommuner. För är det av största vikt, att de investeringar som markerats i långtidsplan genomförs som planerat. I första hand handlar det om sträckan PilgrimstadBrunflo. Vägen är trafikfarlig och framkomligheten är mycket dålig på detta vägavsnitt. Vägbredden är på större delen av sträckan 8 m eller mindre. Eftersom vägen är kurvig är sikten bristfällig på långa sträckor, framför allt på delen vid . Passagen genom innebär en lång sträcka med hastighetsbegränsning. Vägens utformning där inbjuder till hög hastighet, vilket leder till bristande trygghet för oskyddade trafikanter. I regeringens regionala utvecklingspolitik betonas vikten av starka lokala arbetsmarknadsområden som en del i regionförstoringen, vilken ska underlätta arbetspendling för människor. Goda kommunikationer, bra infrastruktur och säker trafikmiljö är då av största vikt för att kunna realisera denna politik. Vi vill därför betona vikten av att planerade investeringar i E 14 genomförs enligt de ursprungliga planerna. För tillväxt och fortsatt positiv utveckling av regionen är det nödvändigt att den nationella politikens målformuleringar omsätts i praktisk handling enligt uppgjorda planer och avtal.
mot · GV02T476 · 2007-10-03 00:00:00 — E 20 som förbinder med tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , sträckningen LaxåVårgårda bör byggas ut och breddas. För framtida konkurrenskraft behövs långsiktiga och strategiska statliga insatser, inte minst inom trafikpolitiken. E 20 spelar en viktig roll i det europeiska vägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellan och . E 20 förbinder och med och . En otillräckligt utbyggd E 20 kostar liv och pengar, men leder också till låg tillväxt och onödigt hög arbetslöshet. Hur stora dessa senare så kallade dynamiska effekter är för E 20 har varit okända. Västsvenska har låtit utreda de dynamiska effekter som utbyggnaden av leder till. Uträkningarna är gjorda av forskare vid i och fokuserar på det antal nya jobb som en bättre infrastruktur skulle skapa. Rapporten visar att minst 1700 nya jobb skapas i om E20 byggs ut till motorväg, mycket tack vare att resor inom regionen tar . Nuvärdet av dessa jobb motsvarar beräknat . I skulle en utbyggd E 20 innebära 1140 nya jobb, och i skulle 265 nya jobb skapas. Det motsvarar ökade inkomster med 410 miljoner respektive . Tack vare större närhet och enklare förbindelser till och skulle även gynnas av en utbyggd E 20. Undersökningen visar att 310 nya jobb skulle skapas. Det innebär i ökade inkomster. Stora delar av Bergslagen möter genom Bergslagsdiagonalen () E 20 i och är starkt beroende av en hög standard på för att nå och dess hamnområde. De är av stor vikt att framhålla att E 20 är den godspulsåder som förbinder med . Den är ett av största godsstråk med prognoser om att därutöver vara det godsstråk som kommer att växa och utvecklas mest. Därigenom har E 20 i högre utsträckning än många andra förbindelselänkar stor betydelse för infrastrukturbalansen i landet som helhet. E 20 sträckningen LaxåVårgårda behöver byggas ut och breddas för landets infrastrukturbalans och konkurrenskraft.
mot · GV02T478 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner bör få eftersöka felparkerare av utlandsregistrerade fordon. förlorar eftersom parkeringsböter på utlandsregistrerade bilar inte kan drivas in. 10 000 p-böter skrivs ut i på bilar som är registrerade i andra länder (främst och ) men endast 500 betalas frivilligt. Resterande går det inte att göra något åt eftersom svenska kommuner enligt lagen inte kan driva dessa fall till inkasso. Endast p-böter på svenskregistrerade bilar kan därför drivas in. har många danskar flyttat till vilket ytterligare spätt på problemet. Det är nämligen fullt möjligt att arbeta i , bo i och felparkera sin danska bil i utan påföljd. Även om integrationen över sundet inneburit mycket positivt så är Malmös ekonomi pressad av den stora inflyttningen eftersom danskarna (enligt skatteavtalet mellan och ) betalar skatt där de arbetar och inte där de bor. Danskarna tar dessutom del av barnomsorg, skola, vård och övrig välfärd på den svenska sidan. Den danska staten har i viss mån kompenserat för skattebortfallet men endast en bråkdel av dessa pengar har överförts till och . I går det däremot inte att felparkera utan påföljd. Där har nämligen kommunerna rätt att söka upp ägaren till de felparkerade bilarna, även när fordonen är utlandsregistrerade, och driva in skulden. Det är nu hög tid att även gör något åt de gränsöverskridande felparkeringarna. Med tanke på den ökade integrationen i och andra gränsregioner bör vi anpassa lagstiftningen så att den blir mer modern och effektiv. Det är inte rimligt att svenska kommuner ska förlora stora belopp för att det finns en lucka i lagen som gynnar felparkerare. Särskilt inte när andra länder kunnat lösa problemet!
mot · GV02T479 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare trafikregler. Svenskt trafiksäkerhetsarbete är framgångsrikt. Ett led i detta arbete är den s k nollvisionen. En viktig del av trafiksäkerhetsarbetet är tydliga trafikregler. Alla trafikanter bör kunna veta vad som gäller i en given situation. Tyvärr är så inte alltid fallet. Ett exempel på detta är rondellkörning. Rondeller har blivit mycket vanliga i den svenska trafikmiljön . Skall man försöka ta reda på vilka regler som gäller vi körning i rondell är det uppenbart att allt inte är solklart. Det kan gälla i vilken fil man skall ligga innan rondellen och hur blinkrar skall användas. Det borde till exempel vara självklart att om man skall svänga vänster i en tvåfilig rondell skall man ligga i vänster fil innan rondellen, blinka vänster och hålla innerfilen i rondellen tills det är dags att lämna densamma då med användande av höger blinker. Får man som gällande regler hålla ytterfil i rondellen när man skall svänga vänster är hela idén med en rondell förgäves. Alla trafikanter på väg i in rondellen tvingas stanna och trafiken flyter inte som onödiga start och stopp har negativa miljöeffekter. Ett annat exempel är när en gång- och cykelväg korsar en bilväg. När det gäller gångaren eller en cyklist som som klivit av sin cykel är det helt klart att bilisten skall lämna företräde. Tyvärr tror många cyklister att de har samma rättigheter som gångaren, det vill säga att bilisten skall lämna företräde när cyklisten passerar bilvägen. Så är nu icke fallet. Ej heller gäller högerregeln utan det talas om att båda parter, det vill säga bilisten och cyklisten, skall vara uppmärksamma och anpassa hastighet till rådande omständigheter. Med andra ord tämligen oklara formuleringar för en situation där regelverket borde kunna vara tydligt. bör få i uppdrag att utarbeta tydligare bestämmelser för körning i rondell samt när en cyklist på en gång- och cykelväg skall korsa en bilväg.
mot · GV02T480 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydliga och skärpta regler beträffande järnvägssäkerhet. Trafiksäkerhet och säkerhet i flygtrafik är ständigt aktuella ämnen som ofta debatteras. Järnvägssäkerhet diskuteras mer sällan och när det är på tal handlar det ofta om rent tekniska saker som problem med hjulaxlar och liknande. Denna motion vill fästa uppmärksamheten på några andra detaljer. Inom flygtrafiken är kabinpersonalens viktigaste uppgift att ansvara för säkerheten ombord. Dess antal bestäms av antal platser i flygplanet. I tågtrafiken bemannas tågen av tågmästare med säkerhetsutbildning. Denna utbildning uppdateras . När flera tågmästare tjänstgör på samma tåg har en av dessa huvudansvaret för säkerheten. har en ny personalkategori börjat tjänstgöra på tågen. Dessa kallas för tågvärdar. Deras huvudsakliga uppgift är att sköta biljettkontroll. De har dock ingen säkerhetsutbildning. En konsekvens av detta är att det på ett långt tåg med upp till 500passagerare kan tjänstgöra endast en tågmästare med säkerhetsutbildning. Till sin hjälp kan han då ha en eller två tågvärdar utan säkerhetsutbildning. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Det borde vara så att tågets storlek skall avgöra hur mycket personal med säkerhetsutbildning som skall finnas ombord. Dagens järnvägsvagnar är mycket stabilt byggda och har goda möjligheter att klara en olycka relativt intakta. Problem kan dock uppstå om till exempel en sov- eller liggvagn måste utrymmas. Vagnarna har bara utgång i en änden. Utgången är markerad med en UT-skylt i änden av korridoren alldeles under taket. Skulle korridoren av någon anledning rökfyllas syns knappast skylten. Det finns inga markeringar på insidan av kupédörren eller nere vid golvet i korridoren som talar om var närmaste utgång är. Väljer man fel väg vid utrymning kan det alltså bli så att man kommer till den vagnsände som saknar utgång. Tar man sig då över till nästa vagn kan det vara så att de är kopplade så att ändarna utan utgång står mot varandra. Då har man ytterligare en vagn att ta sig igenom innan man kommer ut. För att förhindra att något sådant inträffar borde vägen till utgången markeras på ett tydligt sätt. Det torde ankomma på att utarbeta tydliga och skärpta regler för säkerheten inom järnvägstrafiken.
mot · GV02T481 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Nuvarande status på mellan och håller i stort samma standard vad gäller axeltryck som det övriga nationella järnvägsnätet, STAX (största tillåtna axeltryck). Däremot innebär låg bärighet på sträckan BrunfloSveg (STAX) att möjligheterna till ökning av godstrafik på denna del begränsas. Eftersom detta avsnitt av utgör en mycket viktig del i hela systemet är investeringar för höjd bärighet av avgörande förutsättning för Inlandsbanan AB:s möjligheter att uppfylla förutsättningarna i avtalet med staten. Utifrån beslut gällande Banhushållningsplan 20042015 har redan påbörjat vissa arbeten och förberedelser. Beträffande nytt trafikstyrningssystem har planering och signalmätning skett efter hela och redan nedlagda kostnader uppgår till . Denna kostnad har finansierats via de externa reinvesteringsmedel som erhållits. Även arbetet med bärighetshöjande arbeten på sträckan BrunfloSveg har inletts. I förslaget till reviderad banhushållningsplan för 20082015 finns dock inga medel anvisade för investeringar efter . Medel som i gällande banhushållningsplan anvisats för nytt trafikstyrningssystem respektive bärighetshöjande investeringar på sträckan BrunfloSveg har i det reviderade förslaget senarelagts till . Låg bärighet på sträckan BrunfloSveg gör att inte kan nyttjas optimalt i det nationella järnvägssystemet. Därmed begränsas på ett avgörande sätt möjligheterna att leva upp till de regionalpolitiska målen. skär genom en stor del av landets skogsråvarutillgångar som , och , kommer att vara av stor betydelse för såväl skogsindustrins som energisektorns behov av förnyelsebar råvara. är den enskilt största godskunden på banan i . Planerna i innebär en kraftig investering för att producera briketter, pellets, elektrisk kraft, värme och etanol. Ett sammanhållet järnvägsstråk genom inlandet är av största betydelse för att skapa förutsättning för tillväxt. Företagen behöver billiga och miljöinriktade transporter, i synnerhet i . För att skall fungera som en integrerad och komplett del av det nationella järnvägsnätet krävs, i det korta perspektivet, att investeringar för bärighetshöjande åtgärder samt medel för styrningssystem kan göras i första hand på sträckan BrunfloSveg.
mot · GV02T482 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av en fungerande infrastruktur i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en statlig förhandlingsman i med uppdrag att samordna infrastrukturinvesteringarna i regionen. En storstadsregions möjligheter att utvecklas och växa är till stor del beroende av fungerande transporter. Att bo på en ort och arbeta på en annan är inte ovanligt, att förflytta gods och varor från tillverkningsort till terminaler, hamnar, flygplatser eller konsumtionsområden är också helt nödvändigt i dagens samhälle. är efter mest befolkade del. Efter åtskilliga utredningar, löften och förslag till lösningar har ännu mycket lite åstadkommits vad gäller infrastruktursatsningar. Detta är olyckligt och riskerar att hämma den positiva utveckling som pågår i regionen. Då tillgängligheten fungerar som accelerator är detta en utveckling som är viktig för alla delar av . Behoven av infrastruktursatsningar är många där utbyggnad av , och Götalandsbanan bara är några exempel på hur framkomligheten kan förbättras för människor och godstrafik. Att hamnen i tillika största får fungerande landanslutningar som matchar dess kapacitet är avgörande för möjligheterna att stå sig i den internationella konkurrensen. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen se över möjligheten att tillsätta en statlig förhandlingsman med särskilt uppdrag att samordna och prioritera infrastrukturprojekten i .
mot · GV02T483 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma behovet av förbättrade kommunikationer till och från , vilket kan åstadkommas genom en satsning på . Bergslagsdiagonalen, , har hög prioritet hos fyra länsstyrelser. har tidigare slagit fast att den del som omfattar E 4 till via skall ingå i det nationella stomvägnätet. Bergslagsdiagonalen spelar en viktig roll som pulsåder för svensk basindustri och för alla transporter mellan och västra och vidare mot . Trafiktillväxten i regionen har varit kraftig och Bergslagsdiagonalen har allvarliga och akuta brister, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt. Ökningen gäller särskilt den tunga trafiken. Bergslagsdiagonalen passerar även områden som påverkats kraftigt av strukturomvandling. Kvaliteten på infrastrukturen kommer att ha stor betydelse för många Bergslagskommuners möjlighet att överleva. Det handlar både om att Bergslagen skall vara attraktivt för företag och om möjligheter till arbetspendling till och från kommunala och regionala centra. En satsning på Bergslagsdiagonalen handlar om att lösa viktiga nationella infrastruktur- och trafiksäkerhetsfrågor. Det handlar om att förbättra kommunikationerna till och från och om att skapa bättre förutsättningar för Bergslagen.