mot · GV02U201 · 2007-09-18 00:00:00 — Men för att denna inte ska ha negativ inverkan på länders satsningar för att utjämna sociala klyftor, förbättra tillgången till hälsovård, utbildning med mera för alla, krävs att sådana offentliga sektorer lämnas utanför handelsavtal som rör tjänstehandel. EU:s system för hållbarhetsanalyser av handelsregler (Trade Sustainability Impact Studies) ger möjlighet att inför, och under, förhandlingar få fördjupad kunskap om effekter av föreslagna åtgärder. Detta instrument bör utnyttjas till fullo under förhandlingarna. De senaste decenniernas globalisering har lett till stora välståndsökningar, men har många enskilda staters relativa styrkeposition gentemot stora internationella företag försvagats. Många stater har problem med att upprätthålla lag och ordning inom sina territorier. Alltfler fall av brott mot mänskliga rättigheter (MR) där företag är inblandande rapporteras. Behovet blir allt större av globala regelverk som bättre skyddar samhällen och enskilda individer mot brott mot mänskliga rättigheter och miljöförstöring i samband med företags verksamhet. Fler och fler människor har också efterfrågat större ansvarstagande från de stora företagen. Antalet olika privata initiativ från enskilda företag, intresseorganisationer, branschorganisationer och mellanstatliga organisationer har exploderat. Väldigt många stora företag har någon form av policy för hur de ska hantera MR och miljöfrågor i sin internationella verksamhet. Knappast något större konsumentnära företag kan hävda att mänskliga rättigheter och miljö ligger utanför deras ansvarsområde. Trots privata initiativ från många företag, olika former av mjuka regler så som riktlinjer för multinationella företag och trepartsdeklaration om multinationella företag och mänskliga rättigheter saknas dock fortfarande möjligheter att hålla företag ansvariga för brott mot mänskliga rättigheter och miljöförstöring. Ett juridiskt globalt regelverk saknas och de sanktionsmöjligheter som finns inom ramen för enskilda länders lagstiftning är små. Det konsumenttryck som många företag inom detaljhandeln upplever fungerar betydligt sämre för icke konsumentnära företag där handeln sker mellan olika företag. För att råda bot på dagens globala regleringsvakuum har FN tillsatt en speciell representant med uppdrag att utreda och komma med förslag kring hur företags efterlevnad av mänskliga rättigheter kan förbättras. Den nuvarande Special Represenative of the Secretary-General , som ersatt en tidigare utredare, har presenterat delar av sitt uppdrag i en rapport13. I rapporten konstateras att det finns en klar grund för att företag har ett ansvar för mänskliga rättigheter samt att många länder under den nuvarande formen av globalisering inte klarar av att skydda medborgarna mot företags brott mot mänskliga rättigheter. Misslyckandet att upprätthålla grundläggande sociala strukturer såsom de mänskliga rättigheterna inom världsekonomin hotar också densamma genom att underblåsa tendenser till protektionism, isolationism och xenofobi. menar att det är av största vikt att den process som pågår inom FN:s kommission för mänskliga rättigheter får fortsätta och ges det politiska stöd som den behöver. bör därför aktivt engagera sig både inom FN-systemet och genom EU för att understöda en utveckling där företagens ansvar för mänskliga rättigheter förtydligas och där möjligheterna till ansvarsutkrävande och skadestånds- och eller straffansvar förtydligas. Utan starkt politiskt tryck i denna fråga från medlemsländerna kommer frågan inte att kunna lösas. bör också arbetet i med dessa frågor förstärkas. Det initiativ Globalt ansvar som startades av förra regeringen under är inte tillräckligt. Trots att gått har fortfarande bara sexton företag anslutit sig till initiativet. har regeringen fått kritik för att till och med deras egna företag inte har tillräckliga rutiner och kunskap för att hantera frågor om mänskliga rättigheter och miljö14. Regeringen måste agera för att svenska statliga företag avkrävs MR-policyer och rutiner för kontroll och uppföljning av desamma. Mänskliga rättigheter och miljöfrågor måste också kopplas tydligare till andra politikområden såsom föreskrivs inom ramen för Politik för global utveckling. Staten bör i alla sina ekonomiska relationer med omvärlden arbeta för respekt för mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. I statliga och kommunala upphandlingskontrakt som rör varor och tjänster från andra länder bör det vara självklart att kräva respekt för mänskliga rättigheter och internationellt erkänd arbetsrätt i kontrakten. Även statliga exportkrediter och andra stöd bör kopplas till bra, mätbara och uppföljningsbara rutiner och policyer för efterlevnad av internationellt erkända mänskliga rättigheter. Som komplement till den vanliga handeln finns olika handelssystem som försöker kompensera för de skevheter som finns i den internationella handeln. Rättvisemärkningen utgör grunden för de största initiativ som finns på området. Fem miljoner producenter i fattiga länder drar nytta av rättvisemärkning. Alltfler konsumenter här hemma blir medvetna om systemet och ställer krav på andra företag att följa efter det goda exemplet. ser positivt på att alltfler företag nu anammar ett synsätt där man inkluderar ansvar för sociala och miljömässiga konsekvenser av sina produkter. När rättvisemärkta produkter tar marknadsandelar av icke-märkta produkter skapar det ett tryck på marknaden som gör att goda produktionsvillkor blir en konkurrensfråga. Detta driver hela marknaden mot bättre produktionsvillkor och mer rimliga avtalsvillkor. anser att rättvisemärktsystemet har många fördelar och att det har en viktig roll som drivkraft för att förändra hela marknaden mot bättre villkor. Många människor är också engagerade i att öka konsumtionen av rättvisemärkt. I flera kommuner har enskilda tillsammans med organisationer drivit igenom att Rättvisemärktkriterier ska användas i upphandlingen. Vi anser att hela den offentliga sektorn bör ta intryck av detta arbete och att ett mål bör sättas av regeringen för hur stor del av den offentliga konsumtionen som ska vara rättvisemärkt. kan också göra en rad åtgärder för att stärka rättvisemärkningssystemet: Främja etiska kriterier i offentlig upphandling i . Alltfler kommuner ställer krav motsvarande hela eller delar av de kriterier som gäller för rättvisemärkt. menar att detta bör uppmuntras och stödjas och att motsvarande kriterier bör användas även i den statliga upphandlingen. Det statliga stödet till Rättvisemärkt ska vara kvar. Verka via EU för att villkor inom Aid for Trade, som förhandlas i WTO, ska gynna kriterierna för rättvisemärkt. Verka för att EU sätter upp mål för upphandling med sociala krav i enlighet med rättvisemärktkriterierna eller motsvarande för sin egen upphandling. Verka för att EU sprider kunskap och erfarenhet till medlemsländerna om de bästa metoderna för att upphandla med sociala krav i enlighet med rättvisemärktkriterier. Verka för policyer och regelverk samt främja transparens mellan olika märkningssystem och företagens egna initiativ inom området så att konsumenterna kan göra upplysta val när de ska välja produkter och tjänster. Rättvisemärkning och miljömärkning visar att det går att ha en internationell handel med respekt för miljö och mänskliga rättigheter. vision är att de krav som rättvisemärkt ställer blir en självklar basnivå för all handel. Det är en utveckling som medför utveckling och fördelar för alla människor på jorden. FN:s mål att bl.a. svälten i världen ska ha halverats . Forum Syd: WTO-uppdatering 060713, med siffror från UNDP. Tulleskalering innebär att länder tillåts ha högre tullar på en förädlad vara, exempelvis rostat kaffe, än på en oförädlad, råkaffe. Multilateralt handelsavtal som slöts 1948 och som föregick WTO. Agriculture Trade Reform and the Development Agenda, , Kym and et al. (eds), , 2005. Searching for a Solution to the WTO Industrial Tariff Negotiations. De , and , , 2005. Towards Appropriate Agricultural Trade Policy For Low Income Developing Countries, FAO Trade Policy Technical Notes on Issues Related to the WTO Negotiations on Agriculture. 14, FAO 2005 Winners and Losers: Impact of the Round on Developing Countries. , for Peace, 2006. Relevance of Policy Space for Development: Implications for Multilateral Trade Negotiations: (120, ) och The Rounds Development Impacts: Shrinking Gains and Real Costs. 19, by . Wise and . , . G 33 är en grupp utvecklingsländer med speciella krav på att få skydda vissa produkter inom jordbruksområdet. Orättvis konkurrens av subventionerade jordbruksprodukter från rika länder på deras egna hemmamarknader är det största problemet för fattiga länders jordbrukssektorer. De förslag till sänkningar av subventionerna som EU och lagt handlar om bundna nivåer, dvs. De faktiska subventionsnivåerna ligger långt därunder. Business and Human Rights: Standards of Responsiblity and Accountability for Corporate Acts. United Nations 9 February 2007 A/HRC/4/035.