ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02C334 · 2007-10-01 00:00:00 — Rätt till jurdiskt ombud i förvaltningsrättsliga tvister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättsskyddsförsäkringarna när det gäller möjlighet att anlita juridiskt ombud i samband med förvaltningsrättsliga ärenden. Från har det med anledning av direktiv /344/EEG av riktats synpunkter till den . I direktivets artikel 2 noteras bl.a. att en rättsskyddsförsäkring ska ge den enskilde möjlighet till försvar via ombud vid civilrättsliga, straffrättsliga eller förvaltningsrättsliga förfaranden. Rättsskyddsförsäkringarna i omfattar inte förvaltningsrättsliga ärenden. Om så skulle vara fallet skulle även sådant som arbetsskadeärenden, sjukpenning, sjukersättning och handikappersättning kunna omfattas av rättsskyddsförsäkringarna. Det är en avgörande brist att så inte är fallet . Därför bör den förändringen ske att rättsskyddsförsäkringarna även ska omfatta förvaltningsrättsliga ärenden.
mot · GV02C335 · 2007-10-01 00:00:00 — Juridiskt ombud vid patientskada tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till juridiskt ombud i samband med tvister enligt patientskadelagen. Den nuvarande patientskadelagen tillkom 1997. Såväl privata som offentliga vårdgivare är enligt den skyldiga att teckna patientförsäkring. Grunden för att få ersättning är att skada ska ha uppkommit i samband med hälso- och sjukvård i . Ytterligare sex förutsättningar anges som grund för ersättning. Dessa är; medicinsk åtgärd som hade kunnat utföras med annan teknik än den metod som användes och varigenom skadan hade kunnat undvikas, materialfel, felaktig diagnos, överföring av smittoämnen som lett till infektion, olycksfall och felaktig medicinering. Följande försäkringsbolag tecknar patientförsäkringar: , Svenska Konsumentförsäkringar, , , If, Moderna Försäkringar och . Bevisbördan ligger i samband med dessa ärenden på patienten. Och beviskravet gäller orsakssambandet med övervägande sannolikhet. Beviskraven är således grannlaga. Hårda krav ställs på den som ska bevisa en s.k. patientskada. Försäkringsbolagen täcker inte ombudskostnaderna i personskaderegleringsärenden av detta slag. Det går att utnyttja rättsskyddet om ärendet går till . Förhållandet att försäkringsbolagen inte täcker kostnaderna i personskaderegleringen gör att många avstår från att driva sina ärenden. Många med sviter efter felbehandlingar är inte beredda att strida på egen hand och med risk för stora ekonomiska konsekvenser. Nuvarande ordning är således inte tillfredsställande. Lagstiftningen bör förändras så att försäkringsbolagen får täcka kostnaderna för juridiskt ombud vid personskadereglering.
mot · GV02C336 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om normalgraden av sjöfylleri och att en nedre promillegräns om 0,2 bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen och ges befogenhet att genomföra rutinmässiga alkoholutandningsprov enligt 2 § lagen 1976:1090. Sjöfylleri har debatteras i talarstolar , och vissa frågor har behövt utredas mera. På dagens svenska vatten har vi båtar som går allt snabbare, och med alkohol i kroppen kan fruktansvärda olyckor hända. Den utredning som tillsattes antog namnet överlämnade delbetänkandet Rattfylleri och sjöfylleri (SOU 2006:12) till regeringen. Betänkandet omfattar bl.a. frågorna om införande av en promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt samt rutinmässiga alkoholutandningsprov, dvs. de frågor som tas upp i förevarande motioner. Utredningen föreslår när det gäller normalgraden av sjöfylleri att en nedre promillegräns om införs i 20 kap. 4 § sjölagen (1994:1009). Från den nedre promillegränsen undantas den som framför eller i övrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för sjösäkerheten på maskindrivet fartyg med en längd och vars maximifart inte överstiger sju knop, på segelfartyg med en längd samt på fartyg under rodd. Den nedre promillegränsen skall, liksom övriga regler om sjöfylleri, tillämpas i samtliga farvatten och såväl på den som framför ett fartyg som på den som i övrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. Vidare föreslår utredningen bl.a. att polisman och skall ges befogenhet att genomföra rutinmässiga alkoholutandningsprov enligt 2 § lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov på den som framför ett fartyg eller i övrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. Rutinmässiga alkoholutandningsprov skall inte genomföras i de fall det är uppenbart att fartygets storlek eller karaktär utesluter en tillämpning av promillereglerna. skall enligt förslaget också ges möjlighet att på samma sätt som polisman genomföra alkoholutandningsprov enligt 1 § lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov på den som är skäligen misstänkt för brott enligt 20 kap. 4 och 5 §§ sjölagen (1994:1009).
mot · GV02C338 · 2007-10-03 00:00:00 — Fler kvinnor i näringslivets valberedningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kvinnlig representation i publika företags valberedningar. Den strukturella diskrimineringen av kvinnor i näringslivet fortsätter. är det svårt för kvinnor att bli representerade i bolagens ledningsgrupper och styrelser. Djupt inrotade traditioner och värderingar är oftast skälet till att kvinnor hindras att ta sig till toppen inom näringslivet. Det är varken så att kvinnor har lägre kompetens, utbildning eller kortare arbetslivserfarenhet. Representationen av båda könen i bolagsstyrelser har dock förbättrats men är fortfarande ojämn. har andelen kvinnor i statliga bolagsstyrelser ökat, och andelen kvinnor i börsnoterade företagsstyrelser har också ökat. Denna förändring hade dock aldrig skett utan den debatt och de hot om lagstiftning som det socialdemokratiska partiet och den tidigare socialdemokratiska regeringen initierade. Detta har uppmärksammat frågan och skapat ett mer aktivt sökande efter kompetenta kvinnor till styrelserna. som representationen i bolagsstyrelserna har ökat under hotet om kvotering har dock representationen av kvinnor i bolagens operativa ledningar minskat . Det är något som är oerhört bekymrande för den framtida rekryteringen av kvinnor till styrelsenivå. mer än är det att seriöst se över de verktyg som finns för att öka den kvinnliga representationen så att den positiva trenden inte vänder och blir en negativ sådan. Ett sådant verktyg är aktiebolagslagen samt bestämmelserna om koden för bolagsstyrning som är ett samarbete mellan staten och det privata näringslivet. Där finns det föreskrivet att bolaget ska ha en valberedning som representerar bolagets aktieägare. Det är på bolagens valberedning som ansvaret vilar att hitta kandidater till styrelsen. Eftersom en stor del av valberedningens rekrytering sker genom kontakter och nätverk är sammansättningen av valberedningen oerhört viktigt. När man studerar bolagens valberedningar som har den viktiga rekryteringsuppgiften blir man inte förvånad över den snedvridna rekryteringen. Andelen kvinnor i de största börsbolagens valberedningar är , och oftast är det samma namn som förekommer på flera platser. Vikten av valberedningens sammansättning tydliggörs än mer när man ser att andelen kvinnorepresentation i valberedningarna i stort sett avspeglar sig i börsbolagens styrelser.
mot · GV02C339 · 2007-10-02 00:00:00 — Texter vid borgerlig vigsel och partnerskapsförrättning och ersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av texter som läses vid borgerlig vigsel och registrering av partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man rekommenderar en översyn av den ekonomiska ersättningen för förrättare av borgerlig vigsel. Alla människors lika värde är en grundläggande princip i ett demokratiskt samhälle. Av det följer bl.a. att ingen ska diskrimineras på grund av kön, ålder, etnisk bakgrund, hudfärg eller sexuell läggning. Det är denna princip som gjort att diskriminering av homosexuella och bisexuella som i olika former tidigare funnits i lagstiftningen successivt håller på att tas bort. 2006 kom det nya föreskrifter för vigselförrättaren att läsa vid borgerlig vigsel och partnerskapsförrättning. Dock kvarstår fortfarande formuleringar som kan uppfattas som diskriminerande och omoderna i dagens samhälle. Vi anser att vigseltexterna i större grad kan bli mer ålders- och könsneutrala. Exempelvis läses texten att besinna ert ansvar mot kommande släkten. Det äldre par som passerat fertil ålder för länge sedan kan omöjligen ta detta ansvar. Denna dag då vigsel eller partnerskap förrättas är i regel en glädjens dag då man behöver mötas av respekt och ödmjukhet från samhällets sida. Det ligger i vårt samhälles intresse att medborgare ingår äktenskap eller partnerskap så länge vår lagstiftning är uppbyggd som den är. är ersättningen mycket låg för förrättare av borgerlig vigsel. Förberedelserna för en vigselförrättare är densamma som för en präst. Vigselförrättaren ska träffa brudparet i förväg för att planera vigseln, skriva ut vigselbevis och skicka intyg till den lokala skattemyndigheten. Ersättningen på och nästkommande vigslar är 30kronor är densamma . Ersättningen ska täcka förlorad arbetsinkomst, resekostnader och andra kringkostnader. Därför anser vi att texten som förrättare av borgerlig vigsel och partnerskap har till uppgift att läsa ska ses över så att den är tidsenlig, ålders- och könsneutral, och vi rekommenderar att man ser över den ekonomiska ersättningen för förrättare av borgerlig vigsel.
mot · GV02C341 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikskadeersättning till barn. Barn till arbetare får lägre ersättning efter en trafikskada än vad barn till akademiker får. Anledningen är att akademikerbarn förväntas utbilda sig på universitet eller högskola och därmed få en högre framtida lön än arbetarbarnen, som man inte räknar med kommer att utbilda sig akademiskt. Lagen bör tydliggöras så att den inte gör skillnad mellan arbetarbarn och akademikerbarn. Regeringen bör därför göra en utvärdering om lagen har uppfyllt lagstiftarens intentioner.
mot · GV02C342 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kusiners arvsrätt. 1928 ändrades för att undvika att framför allt jordbruksfastigheter delades upp i alltför små enheter. Den ändring som genomfördes detta år kom att innebära slutet för kusiner som berättigade arvtagare i händelse av att ingen annan arvinge finns. Arvet eller kvarlåtenskapen tillfaller i sådant fall istället Allmänna arvsfonden förutsatt att inget testamente upprättats. Dagens lagstiftning begränsar arvsrätten till tre parenteler eller arvsklasser. I första hand ärver den avlidnes barn och barnbarn (s.k. bröstarvingar). Finns inga bröstarvingar eller om dessa ej är i livet går arvet till den avlidnes föräldrar och deras avkommor om föräldrarna ej är i livet. En efterlevande make/maka har också ett arvsrättsligt skydd som går förbi gemensamma barn. I sista hand, den s.k. tredje parentelen, går arvet till mor- och farföräldrar eller deras avkommor i händelse av att mor- och farföräldrar ej är i livet. Begränsningen som infördes när arvsrätten för kusiner togs bort ur lagstiftningen medför att staten i form av Allmänna arvsfonden inträder som arvinge när tämligen nära släktingar i form av kusiner fortfarande finns i livet. Även om de ekonomiska banden tunnas ut i och med att släktskapet blir allt längre bort motiverar det enligt min mening inte ett förstatligande av den avlidnes egendom. Detta förstatligande förefaller mig helt orimligt medan det mer rimliga och inte minst konsekventa för lagstiftningen vore att återinföra kusiner i den tredje parentelen.
mot · GV02C343 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att 14 kap. 24 § bör revideras. En förordnad förmyndare, god man eller förvaltare är en fysisk person som förordnats för att ta till vara en annan persons rättsliga eller ekonomiska intressen. I 14 kap. regleras förordnade förmyndares, gode mäns och förvaltares vård av egendomar. För att förenkla läsningen benämns gruppen förordnad förmyndare, god man eller förvaltare endast god man i nedanstående text. Att vara god man är ett mycket ansvarsfullt arbete, och höga krav måste självklart ställas på den som åtar sig ett så förtroendefullt uppdrag. Redovisning ska ske fortlöpande, och det måste alltid vara god ordning på kvitton och andra verifikationer. Vid god mans frånfälle stadgar 14 kap. 24 § att det är dödsboet som skall svara för att den enskildes egendom redovisas och åtgärder vid förvaltningens upphörande vidtas enligt detta kapitel. Men att dessa krav vid en god mans frånfälle överförs på vederbörandes anhöriga kan inte vara rimligt. Att vara god man är ett personligt uppdrag. De eventuella brister i dokumentation, eller den eventuella oordning, som kan råda i redovisningen vid ett oväntat och definitivt avslut på godmanskap såsom vid god mans dödsfall är inte skäligt att lägga på de anhöriga att ordna upp. Inte nog med att de anhöriga har att bearbeta sin egen sorg och ordna upp sin egen tillvaro ekonomiskt och juridiskt ställer lagen krav på de anhöriga att genast meddela och åtgärda de åtaganden och den redovisning som deras anhörige hade i sitt uppdrag som god man. är det inte helt lätt att finna personer som vill åta sig uppgiften som god man. Flera kommuner annonserar om behovet på sina hemsidor, och många som redan har detta viktiga förtroendefulla uppdrag ombeds att åta sig fler huvudmän. Med tanke på det är det därför extra viktigt att faktiskt se över vilka krav uppdraget ställer också på god mans anhöriga. Självklart måste de anhöriga kunna bistå överförmyndaren då ett godmanskap upphör till följd av dödsfall. Anhöriga bör då på överförmyndarens uppmaning överlämna dokumentation och de handlingar som har anknytning till godmanskapet. Men att anhöriga ska åläggas att sammanställa redovisningar etc. är inte rimligt. 24 § bör därför revideras .
mot · GV02C345 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i konsumentköplagen. Enligt konsumentköplagen har kunden på sig att betala en faktura om inget annat avtalas. Som konsument får man ganska ofta fakturor med betydligt kortare förfallodatum. finns följande påpekande. Invändningar mot denna faktura skall göras . Efter förfallodatum debiteras dröjsmålsränta samt påminnelseavgift 50kr. I det fall man inte bestrider fakturan anses man ha accepterat den kortare betalningstiden. Jag anser att nuvarande regler inte är acceptabla. Förutom upplysningen att fakturan måste bestridas och upplysningen om de sanktioner som kommer att drabba kunden om betalningen inte inkommer till den föreslagna förfallodagen, borde även information om att man som kund har 30dagars kredit om man inte kommit överens om annat stå med på fakturan. De flesta av oss uppfattar uttrycket bestrider som att man är oense om beloppet, inte att man är oense om förfallodatum.
mot · GV02C348 · 2007-10-03 00:00:00 — Regelverket för ombildning av bostäder vid frivillig likvidation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över reglerna för ombildning av bostäder vid frivillig likvidation. Dagens bostadsmarknad präglas till stor del av att hyresrätter ombildas till bostadsrätter. Det finns också bostadsrätter som ombildas till äganderätter. Detta innebär att det på litet kommer att bli stor brist på hyresrätter som vi vet att många människor vill bo i hyreslägenheter. Det är ofta ett aktivt val att köpa en bostadsrätt eller en ägarlägenhet; man har bestämt sig för att satsa pengar i en lägenhet. Att hyra en lägenhet ger istället friheten att kunna byta och flytta utan att se hur marknaden för försäljning ser ut. För många familjer är dessutom hyresbostad det självklara valet; man har inte ekonomi nog att köpa sin bostad. De allmännyttiga bostadsföretagen har ofta familjer med skiftande förhållanden i sitt bestånd. Det finns unga och gamla, stora familjer såväl som ensamstående, invandrare och svenskar. Dessa lever alla tillsammans i sitt bostadsområde och det betyder mycket för integrationen i samhället. När man ska ombilda hyresrätt till bostadsrätt, liksom när man ombildar bostadsrätt till äganderätt är risken stor att de boende som inte vill förändra boendeformen kommer i ett svårt läge. De regler som gäller innebär att man kan förändra boendeformen även om inte alla boende vill gå med på det. Det innebär att även om en enskild boende uttryckligen sagt nej till förändringar i ägandet kan man ändå driva igenom förändringen. Detta medför naturligtvis stora negativa konsekvenser för den enskilde som inte vill vara med på ombildningen. Alternativet kan vara att stanna som hyresgäst i en nybildad bostadsrättsförening eller att acceptera ett majoritetsbeslut, och därmed egna nya kostnader, om att skapa äganderätter istället för bostadsrätt. Konsekvenserna blir i båda fallen stora för den enskilde som vill fortsätta att vara just hyresgäst. Det kan inte vara acceptabelt att man har sådana regler som sätter enskilda människors uppfattningar och beslut helt ur spel. Det är angeläget att dessa regler ses över så att inte enskilda människor drabbas så hårt som de kan göra med dagens regelverk. Därför måste minoritetsskyddet för de boende stärkas.
mot · GV02C349 · 2007-10-02 00:00:00 — Hyresgästens ställning vid allvarlig skada av lägenhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidtaga åtgärder för att förändra 12 kap. jordabalken för att stärka hyresgästens ställning. Det råder stor oklarhet över hur lagstiftningen ska tolkas när det gäller besittningsskydd då lägenhet blivit allvarligt skadad vid till exempel brand eller annat sabotage som lägenhetsinnehavaren inte varit vållande till. Det är helt orimligt att fastighetsägaren har rätt att upphäva hyresavtal vid förstörelse trots att hyresgästen inte varit vållande till densamma. uppmärksammades ett sådant fall där tingsrättens dom i målet gav fastighetsägaren rätt att säga upp gällande hyresavtal. Enligt hyresgästföreningen finns det fyra liknande fall som tidigare prövats av tingsrätt och hovrätt, men där har övervägande utslaget blivit till hyresgästens fördel. Om besittningsskydd inte gäller när man som hyresgäst kanske bäst behöver det, är det ett tecken på att lagstiftningen inte ger hyresgästen tillräckligt gott skydd. Det är klart att det skapar oro hos lägenhetsinnehavarna om det finns sådana luckor i lagstiftningen att man riskerar att bli vräkt när lägenheten blivit saboterad av okänd anledning. Att mista personliga ägodelar, minnen etc. vid en sådan tragedi, att vara helt i händerna på godtycke från fastighetsägaren sida och att inte ges möjlighet att återvända till bostaden efter upprustning är inte en mänsklig behandling. Om en hel fastighet brinner upp kan det finnas starka skäl till att fastighetsägaren låter bli att bygga upp fastigheten, men om en lägenhet däremot förstörs vid till exempel en brand måste det vara naturligt att lägenheten återställs om inga särskilda skäl föreligger. Det borde även innebära att hyresgästen också har företrädesrätt till lägenheten när den är återställd. För att ingen ska bli orättvist och dubbelt drabbad av en sådan tragisk händelse som ovan beskrivits måste regeringen se över nu gällande lagstiftning.
mot · GV02C350 · 2007-10-02 00:00:00 — Införandet av en absolut preskriptionstid för näringsidkares skulder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en absolut preskriptionstid för näringsidkares skulder. Tillväxtens betydelse för välfärden har länge uppmärksammats. Enligt den allmänna uppfattningen måste särskilt villkoren för småföretagarna förbättras för att den svenska ekonomin även framöver skall utvecklas gynnsamt. De omständigheter som uppfattas som särskilt hindrande för de mindre företagen rör dels beskattningen av näringsidkarens inkomster, dels komplexiteten i regelverket. Men även bristen på riskkapital har utpekats som hämmande för företagsamheten. En faktor som däremot inte varit föremål för någon mera omfattande diskussion rör situationen för näringsidkaren i samband med insolvens. I finns två uppsättningar lagar för att reglera sådana situationer, konkurslagen och skuldsaneringslagen. För en enskild näringsidkare är konkursinstitutet sällan till någon hjälp eftersom den enskilde näringsidkaren regelmässigt tvingas teckna en personlig borgen även för lån till näringsverksamheten. Inte heller skuldsaneringslagen är tillämpbar eftersom den inte omfattar aktiva näringsidkare. Jag anser att bör ta initiativ för att införa regler eller lagar så att personer kan befrias från den överskuldsättning som uppstått som följd av näringsverksamhet utan att denne tvingas upphöra med sin näringsverksamhet. Det är viktigt i ett dynamiskt näringsliv att synen på misslyckande ändras så att den som misslyckats kan ges möjlighet att starta på nytt och inte tyngas av överskuldsättning . Det finns olika vägar att gå. Men den som framstår som enklast är att införa en absolut preskriptionstid. En sådan finns redan i praktiken för skatteskulder med en räckvidd av . Samma tidsgräns borde införas även för näringsidkares andra skulder.
mot · GV02C351 · 2007-10-03 00:00:00 — Föräldrarnas gemensamma ekonomiska ansvar för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka det gemensamma ekonomiska ansvaret för barn . Enligt socialtjänstlagen har båda föräldrarna ansvaret att ombesörja försörjningen för sitt barn/ungdom fram till men i praktiken gäller det inte alla föräldrar. För de familjer där en av föräldrarna betalar underhåll är underhållet i huvudsak kopplat till att barnet går i skolan. Om en ung människa av olika skäl hoppar av gymnasiet mister han/hon också en del av sin försörjning mellan utbildning och jobb. Då vilar hela det ekonomiska ansvaret på den förälder som har barnet boende hos sig. Särskilt utsatta är ensamstående kvinnor som oftast drabbas av att bli ensamförsörjare av unga. För denna grupp unga är ofta vägen till en egenförsörjning ganska lång och beroendet av underhållsstödet stort. För att förstärka och förtydliga föräldrarnas gemensamma ekonomiska ansvar bör regeringen ta initiativ till att se över socialtjänstlagen i denna del. Det borde vara rimligt att det gemensamma ansvaret sträcker under hela uppväxten och inte bara är kopplat till skolgången.