mot · GV02Fi269 · 2007-10-05 00:00:00 — Bensinfordon ger något större utsläpp av växthusgaser än dieselfordon beroende på att dieselmotorn har högre verkningsgrad och alltså använder bränslet effektivare. Men diesel ger i sin tur upphov till större utsläpp av kväveoxider, partiklar och cancerframkallande ämnen än bensin. Det är därför svårt att entydigt hävda att det ena drivmedlet är bättre eller sämre än det andra eftersom båda orsakar att de nationella miljömålen är svåra att nå. Därför bör beskattning av bensin och diesel bli mer likställda . I takt med förbättringar i form av ny teknik, t.ex. att nya dieselbilar har partikelfilter som effektivt tar bort partiklar, ska självklart en omprövning ske när det gäller nivåer av skatter. Regeringen höjer skattenivån för diesel miljöklass 1 och 2, vilket innebär att den svavelfria europadieselns relativa skattenivå i förhållande till miljöklass 3 blir lägre. Det motiveras med att denna dieselsort nu har närmat sig kvaliteten i miljöklass 1 och att skillnaden är så stor. Regeringens bedömning kan vara riktig. Men vi är inte beredda att acceptera att den relativa fördelningen förändras. Vad som anförts om höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.2.1.2Höjd skatt på bensin föreslår att bensinskatten höjs utöver regeringens förslag. Vårt förslag innebär en höjning med och ytterligare utöver regeringens förslag. Vi behöver i större utsträckning få över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. Bensinskatten är ett mycket effektivt ekonomiskt styrmedel för att styra till transporter som är bättre för miljön. I en rad rapporter från bland annat , och föreslås höjda skatter på drivmedel för att nå det transportpolitiska målet om att vägtrafiken inte ska släppa ut mer koldioxid 2010 än vad som gjordes 1990. Vad som anförts om bensinskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. För att delvis kompensera boende i glesbygd vill vi ytterligare sänka den reducerade fordonsskatten för människor bosatta i 34 glesbygdskommuner. Vad som anförts om fordonsskatt i glesbygd bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår att en registreringsskatt införs . är ett av få EU-länder som inte har en försäljnings- eller registreringsavgift. har lagt fram ett förslag om att dessa ska avskaffas. Det finns dock inget slutgiltigt beslut i frågan. I SOU 2005:51 presenterades ett konkret förslag där bilar med utsläpp över en viss nivå betalar försäljningsskatt medan andra är befriade. Syftet är att tydliggöra livscykelkostnaden som den uppmuntrar till köp av mer miljövänliga alternativ. Vad som anförts om registreringsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår att en klimatskatt införs på inrikesflyget. Det sker genom en schabloniserad start- och landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Oberoende av antalet flygtransporter i är det viktigt att de flygplan som lyfter verkligen utnyttjas så effektivt som möjligt. Vårt förslag till klimatskatt på inrikesflyget är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i avvaktan på att internationella regelverk ska ändras är detta ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel. Vad som anförts om klimatskatt på flyg bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.2.1.5Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel föreslår i budgetpropositionen en höjning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Halterna av bekämpningsmedel ökar i svenska bäckar och åar och är så höga att de kan skada vattenlevande djur och växter. Fler än 20 bekämpningsmedel överskred vid ett eller flera prov den gräns när djur eller växter i vattnet kan skadas. Ökade åtgärder för att minska halterna av bekämpningsmedel kommer att bli nödvändiga. bör begära att regeringen lägger fram förslag om ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel och ändring i lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel i enlighet med vad som anförts ovan. Vad som anförts om skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår att en miljöskatt tas ut på fluorerade gaser (F-gaser). I svensk industri uppstår utsläpp av dessa gaser i samband med bland annat magnesiumingjutning och aluminiumproduktion. Förslaget är i enlighet med vad och skriver i en rapport om styrmedel i klimatpolitiken. Skatten tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av en produkt som innehåller gasen. Nivån bör sättas i paritet med dagens reducerade nivå för uttag av koldioxidskatt. Vad som anförts om fluorerade gaser bör som sin mening ge regeringen till känna. har medverkat till att det gjordes en omläggning från viktbaserad till koldioxidbaserad fordonsskatt. Vi vill att fordonskatten görs mer miljöinriktad och föreslår att den fiskala basskatten på avskaffas och att koldioxidkomponenten istället höjs från /g CO2 till 24kr/g CO2. Det skulle betyda att bilar med låga utsläpp av koldioxid gynnas. Dessa kan få en sänkt fordonskatt med medan mer bränsleslukande bilar får en höjd skatt med . Vad som anförts om koldioxidbaserad fordonsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.2.1.8Inför skatt på fritidsbåtar sänk skatten på alkylatbensin anser att fritidsbåtar bör betala för den kostnad som de medför vad gäller sjöräddning, haverier, miljöpåverkan osv. Båtar har dock ingen fordonsskatt som personbilar har, trots att det medför kostnader att upprätthålla infrastruktur och sjösäkerhet. Vi anser därför att det ska införas en båtskatt för fritidsbåtar. En sådan skatt kan finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels en sänkning av skatten på alkylatbensin. I vår uppställning föreslår vi att av intäkterna från en båtskatt används för sänkning av skatten på alkylatbensin. En övergång till alkylatbensin minskar utsläppen av PAH, bensen, kväveoxider och andra ämnen till vatten och luft. Åtgärden har betydelse för att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans, Levande kust och skärgård och Giftfri miljö. Vad som anförts om en sänkning av skatten på alkylatbensin bör ges regeringen till känna. En förutsättning för en båtskatt är att det finns ett båtregister. Regeringen bör därför ta fram ett lagförslag till båtskatt som kan gälla . Detta bör ges regeringen till känna. 8.2.1.9Bygg ut kollektivtrafiken i glesbygd För att kompensera människor i glesbygd, bland annat för de drivmedelshöjningar vi föreslår, vill vi genom ett kollektivtrafikstöd skapa bättre förutsättningar för dem som bor i orter med svag tillgång till kollektivtrafik. Stödet ska utgå till trafikhuvudmännen. Förutsatt en ersättningsnivå motsvarande ca /resa skulle det innebära 25 miljoner resor till en kostnad av . För att stödet ska utgå krävs att man kan visa att antalet resor ökar. I övrigt får Rikstrafiken i uppdrag att ta fram ett lämpligt fördelningssystem. Förutom den här riktade satsningen ger vi ett generellt stöd till kollektivtrafiken genom anslagshöjning på utgiftsområde 22. Vad som ovan anförts om stöd till kollektivtrafik i glesbygd bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vill stimulera fler att använda cykel, och därför föreslår vi ett cykelavdrag. Det innebär att en arbetsgivare slipper betala arbetsgivaravgifter om man köper en cykel till den anställde för maximalt . påförs den anställde ingen förmånsskatt. Syftet är att stimulera till mer miljövänligt resande och ge incitament till att ta cykeln till jobbet. Vad som ovan anförts om slopad arbetsgivaravgift och förmånsskatt vid inköp av cykel till anställd bör som sin mening ge regeringen till känna. motsatte sig förslaget att införa en lag om skatt på trafikförsäkringspremier. Med den skatten kommer fordonsägarna att bära statens kostnader för bland annat sjukpenning och sjukersättning för trafikskador. Den föreslagna skatten var också en del av finansieringen av de omfattande skattelättnader som föreslogs i budgetpropositionen . var kritiskt till förslaget när det infördes och menade att detta var ett sätt att privatisera socialförsäkringssystemet. Att privatisera sjukförsäkringen via trafikförsäkringen kan bli ett sätt att bryta upp en första bit mark för att sedan kunna följa efter med andra speciallösningar för vissa andra grupper försäkringstagare. En grundstomme i det generella välfärdssystemet är att alla solidariskt delar på kostnaderna och därmed även på riskerna. föreslår därför att lagen om skatt på trafikförsäkringspremier tas bort. Regeringen bör därför lägga fram förslag som innebär att lagen om skatt på trafiksförsäkringspremier avskaffas. ställer sig bakom regeringens förslag om förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatt. Redovisningsperioden ska efter förändringen uppgå . Det är nödvändigt att förbättra likviditeten i mindre företag som regelbördan förenklas något för den enskilda företagaren eller det enskilda företaget. Vi kan dock inte avhålla oss från att kritisera de företag som försätter framför allt småföretagare i en besvärlig situation. Med en bättre betalningsmoral kunde frågan ha lösts genom ett större ansvarstagande inom näringslivet. Vad som ovan anförts om momsredovisning bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår följdändring på grund av justering i lagen om inkomstgrundad ålderspension samt följdändring av skattereduktion för allmän pensionsavgift. står bakom regeringens förslag. 10.1.2Sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag avvisar regeringens förslag om sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag. Förslaget innebär att arbetsgivare och egna företagare slipper alla socialavgifter utom ålderspensionsavgiften. Det betyder att arbetsgivaravgiften ska sänkas från till medan egenföretagare får en sänkning från till . Regeringen räknar med att förslaget ska öka sysselsättningen och minska antalet svartjobb. Man tror också att reformen får ett stort genomslag på priserna, vilket skall locka hushållen att i högre utsträckning anlita tjänsteföretag. Risken är uppenbar att stödet istället kommer att ge upphov till högre vinster i de företag som omfattas och att nedsättningen av socialavgifterna bara marginellt skulle påverka sysselsättningen. Stödet är inte heller uppbyggt på det sättet att det krävs någon motprestation från företag som får nedsättning av socialavgiften. Man får stödet oavsett om man gör en nyanställning eller inte. Vad som ovan anförts om sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.1.3Nedsättning av särskild löneskatt avvisar möjligheten att slopa särskild löneskatt för personer födda och tidigare, som regeringen föreslagit i tidigare budgetproposition. Detsamma gäller nedsättning av särskild löneskatt för egenföretagare. Syftet med förslaget var att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget istället bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. föreslår därför att möjligheten till nedsättning av särskild löneskatt tas bort. bör därför göra motsvarande ändring i socialavgiftslagen. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som ovan anförs om nedsättning av särskild löneskatt. avvisar tidigare förslag om halvering av arbetsgivaravgifterna för anställda i åldrarna . Det gäller även egenavgifter för egenföretagare. menar att vissa ungdomar är särskilt utsatta på arbetsmarknaden och bör därför vara berättigade till stödinsatser, men vi anser inte att det är ändamålsenligt att sänka arbetsgivaravgifterna för alla mellan och . I motioner som rör arbetsmarknad och utgiftsområde 13 finns förslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. föreslår att möjligheten att sänka arbetsgivaravgiften och i förekommande fall egenavgiften tas bort. Med denna motivering bör regeringen göra motsvarande ändring i socialavgiftslagen. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som ovan anförs om sänkta arbetsgivaravgifter åringar. 10.2.1Slopad sjuklöneperiod för mindre företag föreslår i en separat motion att ansvaret att betala sjuklön tas bort i företag med upp till 10 anställda. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till problem i det enskilda företaget såsom avbrott i verksamheten som påverkar resultatet. Reglerna påverkar också enskilda företags vilja att anställa där vi menar att det finns risk för utestängningseffekter. bör begära att regeringen återkommer med lagförslag om slopat sjuklöneansvar för företag med upp till 10 anställda. Om sjuklöneansvaret slopas för mindre företag innebär gällande regler att anställda i dessa mindre företag får en lägre ersättning vid sjukdom. Förändringen kräver därför särskilda regler för sjukpenning för den aktuella gruppen. begär att regeringen återkommer med lagförslag om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till 10 anställda. Regeringen föreslår att en så kallad jämställdhetsbonus skall införas för föräldralediga. Detta förslag har åtminstone till syfte att verka för ökad jämställdhet. Det skall åstadkommas genom att familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt ökas, och därmed förbättras förutsättningarna för jämställdhet och barnets relation med bägge föräldrarna stärks. Genom att förstärka motiven att återgå till arbete förväntas också osakliga löneskillnader motverkas. Reformen ska utformas så att en arbetande förälder skall erhålla en bonus via kreditering av skattekontot på maximalt under förutsättning att föräldrarna delar på uttaget av föräldrapenning. Hur stor bonusen blir för den enskilde styrs dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. Trots att män har samma rätt till inkomstrelaterad ersättning vid föräldraledighet som kvinnor skall alltså per man och månad, enligt förslaget, användas som morot för att uppmuntra män att ta någon del av sitt föräldraansvar. Förslaget om jämställdhetsbonus befäster idén om föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor och ett frivilligt erbjudande för män som kan locka en och annan om villkoren är tillräckligt förmånliga. Frågan är om kvinnor ser det som uppmuntrande att de belönas med eftersläpning i lönesättning, uppsägning under föräldraledighet och osäkra anställningar. Vad som ovan anförs om jämställdhetsbonus bör som sin mening ge regeringen till känna. har redan vid införandet av nystartsjobb avvisat regeringens förslag och därmed den kompensation för arbetsgivaravgifterna som kan ges genom kreditering på arbetsgivarnas skattekonto. Vi avvisar också de s.k. nyfriskjobben. Vi förespråkar istället riktade arbetsmarknadspolitiska stöd för grupper som står långt bort från arbetsmarknaden. Regeringens förslag för vissa grupper ger heller inte samma volymer och stödnivåer som många av de åtgärder som föreslår. I detta avseende hänvisas till våra motioner inom arbetsmarknadspolitikens område. Med denna motivering bör regeringen ändra lagen om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. 11.2.1Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning I och med budgetpropositionen avskaffade regeringen det allmänna och förstärkta anställningsstödet samt plusjobben. Genom avskaffandet av dessa anställningsstöd har stödet till de långtidsarbetslösa försämrats. hade 38000 personer i genomsnitt anställningsstöd eller plusjobb. Enligt AMS månadsstatistik var motsvarande antal 52396 personer . Orsaken till ökningen beror på att vissa av dem som anvisats plats får behålla sitt anställningsstöd . När plusjobben, det allmänna anställningsstödet och det förstärkta anställningsstödet fasats ut återstår dock endast det särskilda anställningsstödet, instegsjobben och anställningsstödet för långtidssjukskrivna, vilket kommer att rymma en betydligt mindre volym. Det allmänna anställningsstödet, förstärkta anställningsstödet samt plusjobben ger arbetsgivare en subvention om av lönekostnaden. Det är ett betydligt bättre stöd än den subvention om som de 100000 nystartsjobben ger. väntar stora pensionsavgångar i den offentliga sektorn. Det är viktigt att dagens arbetslösa då kan erbjudas en fast anställning. Generationsväxlingen får inte innebära att de som är medelålders och arbetslösa ställs utanför. Även med en högre sysselsättningsgrad kommer det att behövas särskilda insatser för långtidsarbetslösa som har svårt att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det som anförs avser vi därför att behålla en rad anställningsstöd och plusjobben. Vi vill ha 3000 platser med allmänt anställningsstöd för unga som varit arbetslösa . Subventionsgraden bör uppgå till och erläggas . Dessutom vill vi ha 5000 platser i plusjobb med en hundraprocentig ersättningsgrad för personer som är . Långtidsarbetslösa har svårt att få anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Merkostnadsersättning för plusjobbare redovisas på anslag 22:3. Vidare vill vi ha 2000 platser med anställningsstöd för långtidssjuka. Merkostnadsersättning bör också kunna lämnas för jobb med anställningsstöd för långtidssjuka. Detta anställningsstöd har utnyttjats i liten utsträckning. Enligt behövs det ett bättre stöd till arbetsgivare och mer personal på arbetsförmedlingen för att fler personer med sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning eller rehabiliteringspenning skall få en anställning. Utöver detta vill vi ha 2500 platser i förstärkt anställningsstöd med en subventionsgrad på . Mot bakgrund av ovanstående föreslår i budgetmotion för år 20082010 följande förändringar vad gäller krediteringar med skatteanknytning för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder i förhållande till regeringens förslag. Tabell 11.1 Anställningsstöd och kreditering med skatteanknytning Omföres från UO 13: Vad som ovan anförs om anställningsstöd och kreditering med skatteanknytning bör som sin mening ge regeringen till känna. Tabell 4.1 skatter och inkomster , 2009 och 2010 (Miljoner kronor ) Ja till Följdändring p.g.a. justering i lagen om inkomstgrundad ålderspension (ökad inbetalning till allmän pensionsavgift) Ja till Följdändring skattereduktion för allmän pensionsavgift Ja till Avtrappning energiskatteavdrag för vindkraft Nej till Förstärkt jobbskatteavdrag, steg 2 Ja till Höjt förmånsvärde lånedatorer, /år Ja till Höjt reseavdrag, från /mil till /mil Ja till Begränsningar i avdragsrätten för pensionsförsäkringar Sänkt grundavdrag högre inkomster Höjt grundavdrag lägre inkomster Ändrade skiktgränser, minska uppräkningen Ökat avdrag dubbel bosättning Nej till tidigare jobbskatteavdrag Återinför skattreduktion a-kassa/fackavgift Nej till Skattereduktion hushållsnära tjänster Nej till Sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag Nej till Slopad särskild löneskatt för personer födda och tidigare Nej till tidigare nedsättning särskild löneskatt äldre Nej till nedsättning särskild löneskatt äldre, egenföretag Nej till tidigare beslut om halv arbetsgivaravgift 1924 år Nej till tidigare beslut om halv egenavgift 1924 år Inför slopad sjuklöneperiod mindre företag Arbetsgivaravgift, effekt av v:s jobbsatsning Nej till Reformerad beskattning av bostäder (avser regeringens förslag om slopande av statlig fastighetsskatt och förändring av uppskovsregler) Ja till Höjd fastighetsskatt vattenkraftverk, från 1,7 till Ja till Lättnader i kapitalvinstbeskattning av kvalificerade andelar, tillfälliga regler (BP07) Nej till Slopad förmögenhetsskatt (VÅP 07) Ej genomförd säkning av koldioxidskatt i den handlande sektorn Korrigering av sänkt koldioxidskatt i den handlande sektorn, förändringarna sker i två steg, 2008 och 2010 (JA ; NEJ 2009 o 2010) Ja till Höjd koldioxidskatt, + /kg koldioxid Ja till Höjd energiskatt på diesel mk1 och mk 2, + /l Ja till Kompensation jordbruk och skogsbruk för höjd dieselskatt Ja till Sänkt återbetalningsgräns på el och diesel, Ja till Sänkt fordonsskatt för dieselpersonbilar Ja till Höjd fordonsskatt lätta personbilar och bussar, + Ja till Höjd termisk effekt i kärnkraftverk, + Ja till Höjd tobaksskatt, totalt cigaretter, styckeskatt /cigarett röktobak, /kg snus, /kg Ja till Höjd alkoholskatt, totalt sänkt skatt på vin, /l höjd skatt på öl, /volymprocent och l Nej till Sänkt lotteriskatt, från till Ja till Sänkt reklamskatt Ja till Sänkt energiskatt på el i norra (BP07) Nej till premieskatt trafikförsäkring Höjd dieselskatt (556575; mk 1, 2 och 3) Höjd dieselskatt (01020; mk 1, 2 och 3) Höjd bensinskatt (295075) Sänkt fordonsskatt för dieselpersonbilar + tunga fordon Sänkt skatt på alkylatbensin Ja till Vissa mervärdesskattefrågor Ja till Förlängd redovisningsperiod mer- värdesskatt, komplettering Inför skatteavdrag FoU, mindre företag Inför anställningsstöd för unga OSA omföres från UO 13 Särskilt anställningsstöd från UO13 SUMMA SKATTER OCH AVGIFTER Periodiseringar (Bolagsskatten ) Återföres överföring till kommunerna (1811) Återföres fastighetstaxering (09 och 10) (tillfaller kommunerna) (tillfaller kommunerna) Återställande av tilläggspensionen (1813) Bankers ansvar för Kassaservice