ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A389 · 2007-10-02 00:00:00 — Utvecklat samarbete mellan , sociala företag m.fl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklat samarbete mellan , sociala företag m.fl. har som uppdrag att se till att människor som av olika anledningar befinner sig utanför arbetsmarknaden får adekvat rehabilitering och stöd att komma tillbaka. ska varor och tjänster produceras för marknadens behov. har i sin målsättning att ge arbetstillfällen för dem som står utanför arbetsmarknaden. Även de ska producera varor och tjänster som ska konkurrera på marknaden. har ibland svårigheter att hitta bra sysselsättning för alla människor i företaget. har goda resurser för utbildning av både handledare och arbetstagare, liksom utredning av vilka arbetsuppgifter som kan vara lämpliga för en enskild person. De sociala företagen har ofta möjlighet att vara mer flexibla eftersom de kan vara ganska små. Eftersom de drivs av medarbetarna själva utan eget vinstintresse kan de också ha en terapeutisk verkan genom att människor får vara med och påverka sin situation på ett sätt de tidigare inte varit med om. och de sociala företagen, såväl befintliga som tillkommande, skulle kunna samarbeta mer och dra fördel av varandras starka sidor. Utgångspunkten för samverkan ska vara verksamheter som drivs på affärsmässiga grunder och utvecklas utöver huvuduppdrag. , m.fl. bör ha en viktig uppgift i sammanhanget. Jag anser att regeringen skyndsamt bör ges i uppdrag att vidta åtgärder för att underlätta och utveckla samarbetet mellan , sociala företag, m.fl. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02A390 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av ekonomiska möjligheter till kompetens- och vidareutbildning. Att ge alla människor möjlighet att växa är nog alla överens om men hur detta ska gå till finns det olika åsikter om. Också vilka som ska ges den möjligheten är vi oense om. Som socialdemokrat så tycker jag att det livslånga lärandet är oerhört viktigt. För att vi ska kunna fortsätta att bejaka utvecklingen och den förändring som sker i arbetslivet måste kompetens- och vidareutbildning alltid finnas där så att man kan gå vidare till annan tjänst. Kompetenskonto var tidigare mycket diskuterat men har ännu inte förverkligats. Den kommunala vuxenutbildningen är en annan form som tyvärr nu har minskats ner. Våra bildningsförbund har också samma syfte men de får också mindre resurser. Detta kommer att innebära att färre kan vidga sin kompetens eller vidareutbilda sig. Detta sammantaget gör att möjligheterna att förbättra sin egen situation minskar för väldigt många människor. En del som skulle behöva ses över är de ekonomiska möjligheterna för att kunna kompetens- och vidareutbilda sig. Om du får detta genom din arbetsgivare så får du ofta utbildning, ekonomisk ersättning i form av lön samt andra omkostnader betalda. Betalar du ur egen kassa så får du stå för allt.
mot · GV02A392 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmarknadspolitiska insatser riktade till dem med störst behov. I råder högkonjunktur. Denna är också tydligt märkbar i vårt län . Den öppna arbetslösheten har sjunkit från 4,till 4,(augustisiffror). Andelen personer i program har sjunkit från 2,till 1,. Vi är glada för att alltfler går från arbetslöshet till arbete. Däremot finns det tydliga moln på denna himmel. Enligt uppgift från AMS var antalet långtidsarbetslösa 1151 personer . , , var motsvarande siffra 1681 personer, en ökning med drygt 500 långtidsarbetslösa. Än värre ser det ut om man gör motsvarande jämförelse med antalet långtidsarbetslösa ungdomar. utgjorde de ett antal av 55 stycken för att precis vara 406 stycken. Vi kan med andra ord konstatera att regeringens arbetsmarknadspolitik inte når dem som är svårast arbetslösa och som står längst ifrån arbetslivet. Detta är som vi ser det ett resultat av att regeringen dramatiskt har dragit ner antalet riktade åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken under det år den haft regeringsmakten i vårt land. Vi anser att regeringen för en cyniskt och orättvis politik som ytterst drabbar dem som är i störst behov av samhällets stöd. Vi anser att arbetsmarknadspolitiken måste innehålla tydligt riktade stöd till dem som har de största behoven av hjälp för att få en chans att komma ut i arbetslivet. Då hjälper inte generella lösningar som smetas ut på bredden. Det är oacceptabelt att långtidsarbetslösheten totalt och speciellt i ungdomsgrupperna ökar när vi befinner oss i den bästa högkonjunkturen . Om dessa grupper inte nu kommer ut i arbetslivet när ska de då göra det? Därför måste arbetsmarknadspolitiken bli mycket mer tydligt inriktad mot de utsatta grupperna i samhället.
mot · GV02A395 · 2007-10-05 00:00:00 — Ekonomiska villkor för familjehem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för dem som bedriver familjehemsverksamhet. Barn och ungdomar som kommer i fråga för placering i familjehem har ofta en komplex problematik, vilket ställer stora krav på tillgänglighet hos familjehemmen. Familjehemsföräldrarnas möjlighet att skapa en trygg situation för dessa, som ofta har erfarenheter av upprepade separationer, svårigheter att finna sig tillrätta i förskolan och skolan eller har en psykiatrisk problematik, kräver i olika omfattning tid och närvaro av trygga vuxna. De placerade barnens behov av trygg vuxenkontakt är omöjlig att förena med ett yrkesarbete. Utöver de mer traditionella familjehemsplaceringarna finns också ett stort behov av familjer som kan ställa upp akut. i har kontrakterade familjer som tar emot jourplaceringar, dock inte i den omfattning som behövs. Frågan om familjehemsföräldrars ekonomiska förutsättningar har tidigare lyfts fram i olika utredningar och rapporter. Sannolikt är det många kommuner som i likhet med brottas med svårigheter att rekrytera familjehem. Mot den bakgrunden finns det anledning för regeringen att agera för att förbättra villkoren för dem som bedriver familjehemsverksamhet genom översyn och anpassning av bl.a. arbetsmarknadsförsäkringarna (a-kassan).
mot · GV02A396 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det goda arbetet. Regeringen har vidtagit en rad utomordentligt bra åtgärder för att stärka närvaron på arbetsmarknaden. Det ger människor ökade möjligheter att klara sin egen försörjning och de blir därmed friare och självständigare att leva det liv som de själva vill. Parallellt med detta måste man också stärka det goda arbetet. De som trivs på jobbet mår bättre än de som inte gör det. De som har meningsfulla arbetsuppgifter och kan påverka sin arbetssituation gör bättre jobb än de som är hårt styrda i monotona och tunga arbeten. Medarbetare som trivs är dessutom friskare än de som inte trivs, finns det internationell forskning som visar. Därför är det även av ekonomiska skäl såväl för arbetsgivaren som för staten viktigt att stärka det goda arbetet och den goda arbetsplatsen. Framför allt i offentlig sektor finns tyvärr många exempel på mindre goda arbetsplatser. Ofta är det ledarskapet som brister, i synnerhet inom vården och äldreomsorgen. genomförde en undersökning som visade att deras medlemmar som var anställda i privata företag trivdes bättre än de som var offentligt anställda. En orsak till detta var ett tydligare och starkare ledarskap i det privata företaget. En statlig utredning visade (SOU 2004:116 Skolans ledningsstruktur) visade också på stora brister i ledarskapet i skolan. Inte så att alla rektorer var dåliga, men befogenheterna, snabbheten i besluten, närheten till medarbetarna och förutsättningarna att utöva ett aktivt och tydligt ledarskap brister i många avseenden. För den offentliga sektorn är det viktigt med långtgående decentralisering av ansvar och befogenheter och minskad politisk klåfingrighet. Det ger utrymme till initiativ och självbestämmande på det lilla ålderdomshemmet, förskolan eller . Chefen får möjlighet att fatta snabba beslut om organisationen och kan bli lyhörd för de anställdas önskemål. Det arbete som pågår med att öka mångfalden av aktörer inom det som är traditionellt offentlig service bidrar också positivt till att öka antalet arbetsgivare. Det leder till att personer som vill arbeta inom exempelvis vården får fler arbetsgivare att välja mellan, och därigenom stärks hennes möjlighet att välja goda arbetsgivare och välja bort de som är mindre bra. Så gott som alla poängterar ledarskapets betydelse för en god kvalitet i verksamheten. Skolforskningen visar exempelvis att ledarskapet är en av de allra viktigaste faktorerna för elevernas framgång. Det finns alltså flera skäl för staten att agera för att stärka det goda arbetet. Det handlar om att utveckla ett modernt och tydligt ledarskap och öka antalet goda arbetsgivare.
mot · GV02A397 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett effektivt arbetsmarknadsprogram i synnerhet riktat till dem som står längst från arbetsmarknaden. Högkonjunkturen och en målmedveten politik inom forskning, utbildning, arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politik gör nu att sysselsättningen stiger snabbt. Det är ytterligt glädjande. Men tyvärr leder regeringens arbetsmarknadspolitik till att de som skulle ha fått chansen de som står längst från arbetsmarknaden inte kan vara med och inte får chansen. Tydligast syns detta på statistiken över långtidsarbetslösa ungdomar som har ökat sedan regeringen tillträdde som jobbtillväxten är god. Förklaringen är att regeringen valt att betala skattesänkningarna för de rika med kraftigt minskade aktiva arbetsmarknadsinsatser för dem som står längst från arbetsmarknaden. Regeringens dogmatiska politik leder både till att många långtidsarbetslösa inte får chansen att komma ut på arbetsmarknaden och till att tillväxten hämmas i expanderande branscher därför att arbetsmarknadsutbildningen i bristyrken numera är obefintlig. En högkonjunktur ställer ökade krav på arbetsmarknadspolitiken, inte mindre som regeringens politik ger uttryck för. Flera kommuner i har en låg sysselsättningsgrad mycket beroende på att dessa kommuner tagit ett stort ansvar för den nationella flyktingpolitiken. Systemet med eget boende har yttermera lett till att nyanlända invandrare har valt att bosätta sig i dessa kommuner. Det tar för nyanlända att lära sig svenska, komplettera yrkesutbildning och inte minst forcera de osynliga spärrar och hinder som olika former av diskriminering tyvärr sätter upp. Dessa grupper skulle med en aktiv och ambitiös arbetsmarknadspolitik nu ha mycket bättre möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden, men istället väljer regeringen att permanenta deras utanförskap. Insatser som skulle behövas är t ex det förstärkta anställningsstöd som regeringen tog bort, yrkesutbildningar och kompletteringsutbildningar. En del kommuner tar ett stort ansvar för arbetsmarknadspolitiken trots att det är statens ansvar. driver t ex arbets- och utvecklingscentra som aktiverar dem som står längst från arbetsmarknaden. Ett samarbete mellan arbetsmarknadsmyndigheterna och kommunerna är nödvändigt om de som står längst från arbetsmarknaden ska kunna komma in i arbete. Därför är det högst oroande att regeringen i budgetpropositionen dels skriver att kommuner som medverkar inte kommer att få ersättning för sina insatser, dels slår fast att även om kommun och arbetsförmedling avtalar om samarbete så betraktar inte regeringen sådana avtal som bindande. Det är inte rimligt att kommunalskattemedel ska finansiera statens bristande ansvar för arbetsmarknadspolitiken. Vi efterlyser ett effektivt arbetsmarknadsprogram speciellt riktat till dem som står längst från arbetsmarkanden för att ta vara på högkonjunkturens fördelar så att även de får möjlighet att komma i arbete. i (s)
mot · GV02A399 · 2007-10-05 00:00:00 — Socialt företagande som resurs inom arbetsmarknadspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur socialt företagande kan vara en resurs inom arbetsmarknadspolitiken och hur kompetensen hos lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) kan tas till vara i detta sammanhang. I har det vuxit fram en nykooperativ rörelse som fick fart under lågkonjunkturen . Det bildades många kooperativ som ett sätt att bekämpa arbetslöshet, inte minst bland ungdomar. Det har också utvecklats många sociala arbetskooperativ och även gemenskapsföretag (community business), föreningsdrivna verksamheter och andra alternativ som med ett gemensamt begrepp kan kallas socialt företagande. En preliminär definition är: De sociala företagen, dvs. företag inom social ekonomi, vars huvudmål är att skapa arbete, och där vinstintresset är underordnat medarbetarnas engagemang och demokratisk organisering. (Arbetsgruppen Fas 3 Socialt företagande inom Equal). Social firms är ett välkänt begrepp i och väl utvecklat som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument i många länder. Det har gjorts utvärderingar som visar att utveckling av kooperativ och liknande sociala företag kan vara ett effektivt arbetsmarknadspolitiskt instrument som dessutom kostar mindre än traditionella åtgärder inom AMS ram. Det märkliga är att i förmedlas uppdrag och utges projektbidrag till socialt företagande enbart via , dvs. som en del i näringspolitiken. Jag tycker att det på ett sätt är mycket glädjande, då det är ett slags bekräftelse på det sociala företagandet och den sociala ekonomin som en faktor för tillväxt. borde uppdraget att utveckla socialt företagande som ett medel för att bekämpa arbetslöshet inte minst för utsatta grupper naturligtvis huvudsakligen vara förankrat via AMS. De 25 lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) som finns över hela landet ger kostnadsfri information och rådgivning om kooperativt företagande och andra socialekonomilösningar. För detta erhåller LKU medel från staten via . Kopplingen till arbetsmarknadspolitiken och AMS är obefintlig på central nivå, trots att man på lokal nivå ofta arbetar med lösningar och projekt för arbetslösa. Därför är det viktigt att tydliggöra det sociala företagandet som ett viktigt instrument inom arbetsmarknadspolitiken och att LKU får ett tydligt arbetsmarknadspolitiskt uppdrag. Det kan medföra behov av ändrade attityder och regeltillämpningar. framhåller sociala företag i form av sociala arbetskooperativ som viktiga alternativ till verksamhet inom ram, men betonar att sådana lösningar behöver stöd för att utvecklas (SOU 2003:56 s. 202).
mot · GV02A403 · 2007-10-02 00:00:00 — Avskaffande av lag om byggnadstillstånd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om byggnadstillstånd (1971:1204). I och med alliansregeringens tillträde startade arbetet att på allvar rensa upp i den stora mängd regler som reglerar företagande i . Mätningar från har kommit fram till att alla regler kostar företagen att följa. Flera av reglerna ger konkret nytta men kostar väldigt mycket i administration. Andra är överflödiga och skulle direkt kunna avskaffas med liten eller ingen förlust. Ett exempel på detta är kravet om byggnadstillstånd för att påbörja ett bygge. Kravet infördes genom en ny lag . Lagen ger staten befogenhet att bestämma vem som får bygga vad och när. Skälen för detta påstås vara att få ett jämnare utnyttjande av arbetskraften över året och för att minska risken för överhettning på byggmarknaden. För att hantera lagen har arbetsmarknadens parter i vissa fall valt att sätta upp något som kallas byggarbetsnämnder där ansökningar om byggnadstillstånd behandlas. Den som bygger något till ett värde av mer än utan att söka tillstånd för detta (utöver bygglov och alla andra tillstånd som krävs) kan dömas till böter. I en modern marknadsekonomi är privat äganderätt och fri avtalsrätt grunden för ekonomisk verksamhet. Marknadsekonomin är också det som gång på gång visat sig vara överlägset bäst på att skapa välstånd. Lagen om byggnadstillstånd är en lag som inte bygger på detta utan tar avstamp i idéer som planhushållning och övertro på att fack och arbetsgivare är lämpade att fatta beslut som rör andra än deras medlemmar. I en marknadsekonomi löses bristsituationer genom att priserna tillåts stiga för att locka fler företag och personer till området där brist förekommer. Prisökningarna leder också till att projekt som i den nya prissituationen inte blir lönsamma får vänta tills bristen minskat och priserna kan sjunka tillbaka. Regeringen verkar för övrigt vara inne på samma linje när statsbidragen till byggande avskaffas eftersom de snedvrider marknaden och förvärrar bristsituationen på byggmarknaden. Förutom att lagen om byggnadstillstånd är skadlig om den tillämpas och onödig i och med kravet på inrapportering av uppgifter till myndigheterna, kan den vara konkurrenshämmande och rättsosäker. Detta för att särintressen befolkar de byggarbetsnämnder som finns och en företagare alltså tvingas be om tillstånd från sina konkurrenter för att få starta ett bygga. Lagen om byggnadstillstånd (1971:1204) bör därför avskaffas.
mot · GV02A406 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka den lagstadgade normalarbetstiden . Delaktighet i samhället och insatser för sina nära och kära kräver tid. Tid är den moderna människans kanske allra mest begränsade resurs. Många projekt och försök har gjorts runtom i vårt land med kortare arbetstid för att se hur kortare arbetstid kan hjälpa till att åstadkomma ökad balans i livet mellan fritid och arbetstid. Syftena har varit mångskiftande. I en del projekt har syftet varit att minska sjukfrånvaron medan det i andra varit att få fler i arbete som varit huvudmålet. För att kunna ta hand om både hem och familj känner många kvinnor att de tvingas arbeta deltid. Detta får inte bara samhällskonsekvenser med för få kvinnor på ledande poster, eftersom det är svårt att göra karriär på deltid, detta drabbar också de enskilda kvinnorna eftersom de blir beroende av makens eller sambons inkomst. vet vi bl.a. genom undersökningen från att alltfler föräldrar skulle vilja korta sina arbetstider. Vi vet också genom en annan undersökningen från samma universitet att deltidsarbetande arbetar bättre per arbetad timma och att barn till deltidsarbetande gör bättre studieresultat. Att produktiviteten ökar per arbetad timma liksom att kvaliteten inom vård och omsorg ökar har man också kunnat konstatera i de många försöken med kortare arbetstid runtom i vårt land. I många rapporter tas frågan upp vad den frigjorda tiden används till. Slutsatserna är att det blir mer tid för barnen, för läxläsning, för familjen, de gamla och vännerna. I många rapporter konstateras att barnen tycker det är roligt när pappa kommer hem tidigare och papporna tycker det är roligt att fixa hemma, laga mat och vara med barnen. Vi menar att det är en bra grund för ökad jämställdhet när männen tar ett större ansvar för hem och familj och på så sätt avlastar kvinnorna när det gäller hemarbetet. Att som från många håll försöka förmå främst kvinnor att gå upp i arbetstid kan ibland få negativa effekter eftersom heltid innebär en stressigare tillvaro. De ska ju då också hinna med hem och barn. Det bästa är om båda föräldrar går ned lika mycket i arbetstid för då kan de hjälpas åt att ta hand om de sina. Vi anser att istället för att försöka förmå kvinnorna att börja arbeta som männen långa dagar, för ökad jämställdhet, borde steg tas för att förmå männen att göra som kvinnorna gör, gå ned i arbetstid. Kvinnorörelsen har länge drivit frågan om 35-timmars arbetsvecka för att öka jämställdheten. Därför anser vi att för att ta ett stort steg för ökad jämställdhet bör den lagstadgade normalarbetstiden sänkas .
mot · GV02A407 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att stärka deltidsarbetet. När nu regeringen driver igenom att antalet ersättningsdagar sänks från 300 till 75 vid deltidsarbetslöshet slår det särskilt hårt mot kvinnor eftersom deltidsarbetet är mer utbrett bland kvinnor än män. Med regeringens förslag blir deltidsarbetet ännu värre för speciellt kvinnorna än det varit tidigare eftersom det kommer att leda till ytterligare lägre inkomster för kvinnorna som i sin tur leder till lägre ersättningar i socialförsäkringssystemet och framtida pensionen. Det är många människor som aktivt väljer att arbeta deltid för att skapa sig den balans de behöver för att klara arbete, familj och fritid. Det är också många människor som skulle vilja få mer tid att själva bestämma över för att få sina liv att bli meningsfulla och gå ihop. Deltidsarbetarna är också viktiga för stora delar av samhället. Genom deltidsarbetet kan företag och organisationer, inte minst små företag och mindre organisationer, få ihop sitt arbetspussel med högsta möjliga effektivitet. Det är mycket i samhället som fungerar extra bra genom att det finns människor som vill arbeta deltid. Enligt en undersökning från presterar deltidsarbetare bättre för att de mår bättre. Undersökningen visade också att barn till deltidsarbetande föräldrar får bättre studieresultat. Gemensamt för dem som aktivt väljer att arbeta deltid och för dem som inte får en heltid av arbetsgivaren, fast de vill, är att de straffas ekonomiskt i form av lägre ersättningar i socialförsäkringssystemet och framtida pensioner. Eftersom deltidsarbetarna bidrar positivt till samhället är det viktigt att deltidsarbete underlättas. Vi anser därför att en utredning bör tillsättas för att belysa denna situation och med målet att stärka deltidsarbetet.
mot · GV02A408 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering av unga. Regeringen måste inkludera skydd mot att unga människor diskrimineras i den kommande lagstiftningen om åldersdiskriminering för att vi ska få ett samhälle där alla deltar, alla röster hörs och diskriminering aldrig accepteras. Ungas rättighet och ansvar är att bidra med sin fulla potential, kreativitet och kraft i samhället. är det enda landet i EU som ännu inte infört ålder som en diskrimineringsgrund i nationell lagstiftning. EU antog det så kallade arbetslivsdirektivet om likabehandling i arbetslivet. Enligt direktivet förbjuds diskriminering på grund av ålder. Direktivet gäller både direkt och indirekt diskriminering samt trakasserier och instruktioner om att diskriminera. Medlemsstaterna i EU fick på sig att införa direktivet i nationell lagstiftning, och beviljades dispens. När tidsfristen gick ut fanns fortfarande ingen svensk lagstiftning om åldersdiskriminering. Enligt direktivet är skyldigt att se till att det finns avskräckande och proportionerliga sanktioner samt möjlighet för individen att hävda sin rätt om den blir diskriminerad på grund av ålder i arbetslivet. På en direkt fråga från en svensk EU-parlamentariker (H-0377/07) svarade att hade utnyttjat möjligheten att, i enlighet med artikel 18 i direktiv /78/EG, fördröja införlivandet av bestämmelserna om åldersdiskriminering till , att kommissionen granskar införlivandet av direktiv /78/EG i alla medlemsstater och att man inte kommer att tveka att fullgöra sin plikt i egenskap av fördragens väktare i det fall att en medlemsstat inte till fullo eller på fel sätt införlivat ett direktiv. I utredningen sammanhållen diskrimineringslagstiftning, SOU 2006:22, föreslås ett undantag i den kommande diskrimineringslagen som tillåter att unga på grund av sin ålder fortsatt har sämre villkor än äldre i arbetslivet vad gäller lön och semester. Regeringen har rätt att lagstifta undantag från EU-förbudet att åldersdiskriminera, men undantagen ska anses nödvändiga och regeln proportionerlig till sitt syfte. Om regeringen följer förslagen i utredningen om en sammanhållen diskrimineringslagstiftning kommer åldersrelaterade semestervillkor i kollektivavtal och lönetrappor för 1619-åringars minimilöner att anses vara befogad särbehandling. Det innebär att fackförbund och arbetsgivare inte kommer anses diskriminera unga genom kollektivavtal som ger unga lägre lön för samma arbete och kortare semester. Utredningen föreslår även att de regler i LAS som gäller äldres företräde till återanställning ska undantas från åldersdiskrimineringsförbudet. Om detta skriver för ungdomsorganisationer i sin .