ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ423 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även husbehovsodlingens produktionsmöjligheter bör uppmärksammas inom ramen för lokal ekologisk livsmedelsproduktion och att det därför behövs utvecklingsarbete, informationsinsatser och rådgivning även för husbehovsodling i . Nödvändigheten av minskade koldioxidutsläpp i kombination med fortsatt stigande energipriser motiverar ökad livsmedelsproduktion genom lokal odling, såväl i konventionella jordbruk som i mer småskaliga former. ökar efterfrågan på ekologiskt producerade livsmedel, till följd av konsumenternas ökade medvetenhet i miljö- och hälsofrågor. Följdriktigt föreslår regeringen i årets budgetproposition en satsning på ekologisk och småskalig livsmedelsproduktion, som emellertid begränsas till yrkesmässig produktion. Men även husbehovsodling i befintliga trädgårdar och koloniområden kan väntas öka i omfattning och betydelse när stigande energipriser bl.a. via kostnaderna för transporter, gödningsämnen etc. slår igenom på marknadspriserna för livsmedel. Möjligheterna till ökad privat trädgårdsodling måste därför redan nu ses som en viktig resurs för framtiden, särskilt om man beaktar att småhusträdgårdarna och koloniområdena sammantagna uppgår till ca i ca 2,5 miljoner trädgårdar. En viktig förutsättning för husbehovsodling av potatis, grönsaker, frukt och bär är odlingskunnandet. Det har varit en utbredd kunskap av stor betydelse för livsmedelsförsörjningen så sent som under senaste världskriget. ökar trädgårdsintresset på nytt och är nu ett av svenskarnas största fritidsintressen. Wij Trädgårdar i är ett exempel. Wij är en nydanande ekologisk trädgårdspark som inbjuder både till lärande och till inspiration för den egna trädgården. Hit lockas tiotusentals besökare. Här finner alltfler människor som är intresserade av trädgård och odling, mat och miljö, glädje och stimulans. Den trädgårdsutbildning i samarbete med som startats har också blivit en väldig succé. Wij Trädgårdar är ett gott exempel på hur man kan bibehålla, stimulera och utveckla odlingskunnandet bland befolkningen, i ökande utsträckning dessutom inriktat på ekologisk odling. Ett stort trädgårdsintresse och i samband därmed aktiva odlingserfarenheter ger förutsättningar för en välkommen ökning av den lokala livsmedelsproduktionen. Odling för egen eller lokal konsumtion är en del av vårt kulturarv som det är angeläget att bevara och utveckla. Det är viktigt att på olika sätt värna om det stora trädgårdsintresse som finns och att vidmakthålla kunskaperna inför en önskvärd framtida ökad husbehovsodling. Ett viktigt inslag i detta är att fortsätta att utveckla och sprida kunskaperna kring småskalig ekologisk odling. Det gäller såväl odlingsteknik och sortval som olika former av bekämpning av skadegörare. I dessa sammanhang har , fritidsodlingens organisationer liksom trädgårdsparker som Wij i viktiga roller. I regeringens satsning på ekologisk och småskalig livsmedelsproduktion bör även husbehovsodlingens produktionsmöjligheter uppmärksammas så att dess särskilda behov av utvecklingsarbete, informationsinsatser och rådgivning kan tillgodoses.
mot · GV02MJ424 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av gårdsbaserade biogasanläggningar. Koldioxidutsläppen är vår tids största miljöproblem. Bara pratade miljöexperterna om den så kallade växthuseffekten som ett av framtidens stora problem. , , är framtiden redan här. Vintrarna blir varmare, och polarisarna smälter. Den stora boven i dramat är oljan, och därigenom hela drivmedelsmarknaden. är det orealistiskt att genom politiska beslut söka påverka folk att använda bilen mer sällan. Om man bortser från storstadsområdena är bilen oftast en förutsättning för att kunna bo och leva ett normalt liv. Det är med bilen vi tar oss till arbetsplatsen, handlar mat, skjutsar barnen till fotbollsträningen. Vi svenskar kommer alltså att fortsätta köra bil. Det gäller därför att stimulera utveckling och försäljning av förnybara drivmedel som inte släpper ut koldioxid och bidrar till växthuseffekten. finns faktiskt flera att välja på. Etanol, som släpper ut betydligt lägre halter av koldioxid än bensin och diesel, är redan etablerat som drivmedel, inte minst tack vare gynnsam lagstiftning. Men det förnybara drivmedel som släpper ut klart lägst halter av koldioxid är biogas. Som jämförelse kan nämnas att en biogasdriven bil släpper ut marginella koldioxid per kilometer i jämförelse med de bästa bensin- och dieseldrivna bilarna där motsvarande siffra är . Dessutom innehåller biogas inte heller svavel, tungmetaller eller sot som finns i konventionella bränslen. Biogas är också intressant för de gröna näringarna, inte minst ur ett sysselsättningsperspektiv eftersom det är mycket gynnsamt att framställa biogas i . Här finns möjlighet för en helt ny marknad inom jordbruket. Gödsel, vall och slaktavfall är exempel på produkter som används vid framställan av biogas. Biogas är alltså det miljöbästa drivmedlet som dessutom går att framställa i till ett konkurrenskraftigt pris som ligger under bensin och diesel inga problem så långt. Däremot efterfrågar marknaden mer biogas än vad som går att tillverka. Det finns helt enkelt inte tillräckligt många biogasanläggningar. I har man löst detta med ett statsbidrag för gårdsbaserad biogastillverkning. finns 3500 biogasanläggningar på gårdsnivå inom jordbruket. Gårdarna får statligt stöd med utgångspunkt i hur mycket gas de tillverkar. Den här typen av gårdsanläggningar finns i princip inte i , men skulle vara ett perfekt komplement för att ge de gröna näringarna en ny inkomstkälla. I förlängningen innebär en sådan anläggning att jordbrukarna själva kan tillverka bränsle till sina maskiner. bör utreda ett liknande bidragssystem som i med den uttalade ambitionen att få till stånd en fungerande infrastruktur av gårdsbaserad biogasproduktion i hela landet . Per Åsling (c)
mot · GV02MJ426 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att strandstädning av bör bli en nationell angelägenhet. är ett av populäraste områden för rekreation. fylls kobbar, skär och karakteristiska kala klippor av mängder med glada turister och bofasta för sol, bad och andra friluftsaktiviteter. representerar en skärgårdsmiljö som saknar motstycke i utanför . är inte enbart en lokal eller regional angelägenhet utan är i allra högsta grad av nationell och internationell betydelse, både vad gäller biologiska och turistiska värden. Tyvärr hotas skärgården av att det driver in skräp i stora mängder till kusten. Av totala skräp tar emot trots att kusten utgör av den totala kustlinjen kring . Det finns många noggrant utförda studier där man spårat var skräpet kommer ifrån respektive vart skräpet tar vägen. Strandstädning har bedrivits i under åtskilliga år. sker en samlad och systematisk strandstädning av hela kusten. har genom arbetsmarknadsåtgärder kunna bemanna stränderna med personal. Trots biologiska betydelse parat med dess turistfunktion för hela landet, förutsätts kommunerna att genom arbetsmarknadsåtgärder lösa effekterna av ett globalt snedbeteende som har omfattande miljökonsekvenser. Strandstädningen har trots länsarbetsnämndens bidrag varit en ekonomiskt tung uppgift för många av kommunerna. Det statliga bidraget har varit helt avgörande för flertalet av kommunerna att överhuvudtaget kunna satsa egna medel i projektet. Detta är helt förståeligt eftersom nedskräpningen är en nationell och internationell fråga och knappast enbart en angelägenhet. Osäkerheten från länsarbetsnämndens sida om möjligheten att kunna bidraga med omkostnadsmedel och osäkerheten kring arbetsmarknadsläget inför varje städsäsong har skapat en stor osäkerhet där hela strandstädningsarbetet har hängt på en skör tråd. Under sådana förhållanden har kommunerna inte haft några starka motiv för att investera i bättre utrustning eller organisation. Framför allt har detta gällt båtar. Flera kommuner har hankat sig fram med småbåtar på ett från arbetarskyddssynpunkt helt oacceptabelt sätt. Att strandstädningen kunnat bedrivas utan att en enda allvarlig olycka inträffat är enastående. I samband med att arbetsmarknaden nu definitivt förbättrats under alliansregeringens regim, finns den arbetskraft som tidigare tillgåtts genom länsarbetsnämndens arbetsmarknadsåtgärder. Istället kräver situationen att metoder sätts in. En väg att gå är att staten tar sitt ansvar och likställer strandstädningen med övriga miljöuppdrag, det skulle uppfattas ute i att ser allvarligt på den nedskräpning som pågår längs våra kuster. För att få effektivitet och kontinuitet krävs samordning och ett ekonomiskt helhetsansvar från staten. Det enorma arbete som strandstädarna på utfört skulle därmed få ett erkännande.
mot · GV02MJ429 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en sammanhållen hästpolitik. har i drivit frågor som berör ridsport, hästavel och hästens sociala funktion i samhället. Det finns gott om konkreta förslag både i den hästpolitiska utredningens betänkande (SOU 2000:109) och i tidigare motioner från kristdemokrater. Regeringen bör återkomma till med en proposition som presenterar en sammanhållen hästpolitik. Antalet hästar har ökat i . finns det cirka 300000 hästar i vårt land. Det behövs nästan lika många hektar som det finns hästar för att försörja hästarna med foder. Detta motsvarar nästan lika mycket som halva åkerareal. Hästnäringen omsätter totalt . Av dessa utgör spel på trav och galopp ungefär hälften. Hästnäringen genererar betald sysselsättning som motsvarar nästan 10 000 heltidstjänster. Spridningseffekterna på omsättning från hela hästnäringen kan uppskattas till uppemot 26 miljarder. Det betyder att för varje krona som omsätts inom hästnäringen, kommer ytterligare en krona att omsättas i resten av samhället. Upp till 18 000 heltidstjänster tillkommer därmed i hela samhället. Man kan således hävda att var tionde häst ger upphov till ett helårsarbete. Det utbredda intresset för hästar i medför en stor efterfrågan på varor och tjänster knutna till svensk hästnäring. En hästägare behöver t ex köpa foder och utrustning, hyra stallplats, anlita hovslagare och veterinär mm. De näringsverksamheter som är knutna till hästar har sammantaget en avsevärd samhällsekonomisk betydelse. Hästens betydelse för landsbygd bör också uppmärksammas. Genom hästintresset flyttar många människor ut på landsbygden och många hästföretag startas av kvinnor. Hästhållning och användandet av hästen ställer stora krav på tillgänglighet på mark för god djurhållning samt för ridning och körning. Utvecklingen av hästintresset är likartad i övriga . Vårt glest befolkade land och den svenska naturens växlingar, från kulturlandskap till områden av vildmarkskaraktär, är intressanta tillgångar. Hästturismen i kan därmed fånga upp kunder både inom och utom landet. Hästintresset i har utvecklats även utanför den traditionella hästsporten. Detta visar sig bland annat genom ett ökat antal hästraser i landet och genom växande intresse för nya inriktningar såsom westernridning och klassisk dressyr. Ett hästintresse grundläggs ofta tidigt i livet. Till exempel är ridsport den aktivitet näst efter fotboll som arrangerar flest aktiviteter för barn och ungdomar mellan . Ridsportens betydelse för olika former av rehabilitering bör också uppmärksammas i större omfattning än . Det behövs därmed en sammanhållen hästpolitik som tar vara på hästnäringens utvecklingspotential och möjligheter.
mot · GV02MJ430 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn och ändring av den nuvarande rovdjurspolitiken. I finns det fem stora rovdjursarter; björn, järv, lo, varg och kungsörn. fattade beslut om en sammanhållen rovdjurspolitik, detta för att säkerställa rovdjurens existens i den svenska faunan. För vargen fastställdes etappmål om 200 vargar, eller 20 föryngringar . Innan detta mål har uppfyllts får skyddsjakt endast tillåtas i mycket begränsad omfattning. Den rådande situationen med flertalet attacker på jakthundar och tamdjur i visar att det är dags för en översyn av denna politik. Regeringen har gjort förändringar i 28§ i jaktordningen, allt för att skydda tamdjur och befolkning, och det är utmärkt. Men denna ändring är tidsbegränsad vilket vi inte ser någon anledning till. Större delen av vargpopulation finns i , med närmare 16 revir (vissa gränsar till andra län och ) och minst 51 stationära vargförekomster /07, inkluderat kända döda vargar. I åtta av dessa revir hade det under föregående år skett en föryngring, detta enligt Viltskadecenter. Med den utvecklingen vi har av vargens förökning, enligt vissa forskare , så kommer vi snart att ha en ohållbar situation i vissa delar av landet. har det varit många attacker på tamdjur, som lett till svåra skador och i vissa fall till dödsfall. Detta är inte bara något som berör säkerheten för tamdjur, den starka vargstammen ger även upphov till stora bekymmer för lokalbefolkningen. Av den anledningen är det naturligt att bedriva planerad skyddsjakt eller till och med licensjakt på varg. Vi ser positivt på det beslut som beslutat om skyddsjakt på två individer i , men det löser inte problemen. Vi anser även att det borde vara rimligt att beslut om skyddsjakt decentraliseras från , så besluten fattas nära där problemen är ett faktum. Brå, , presenterade en rapport där den illegala jakten på rovdjur och människors attityder till detta berörs. Legitimiteten hos berörda myndigheter är mycket liten i denna fråga. dog 42 radiomärkta vargar och man misstänker att minst hälften blev dödade illegalt. är det få som blir fällda för illegal jakt på de stora rovdjuren, man uppskattar att någon döms i ungefär en procent av fallen. Enligt rapporten handlar den låga anmälningsgraden om att många anser sig göra rätt när de avlivar ett rovdjur. Kritiken mot den rådande rovdjurspolitiken är massiv och därmed finns det ett indirekt stöd för den illegala jakt som förs. I media har även uttalat sig positivt till en översyn av den rådande rovdjurspolitiken, då man anser att den saknar folklig förankring i framför allt rovdjurstäta bygder. Vi anser därför att en översyn och ändring av den nu gällande rovdjurspolitiken är av stort behov och därför bör påbörjas .
mot · GV02MJ431 · 2007-10-04 00:00:00 — Retroaktiva sanktioner gentemot företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att minimera retroaktiva sanktioner som drabbar företag inom såväl de gröna näringarna som andra sektorer. De gröna näringarna är en stor källa för tillväxt men liksom andra näringar hämmas utvecklingen av onödig och krånglig byråkrati. Alltför mycket byråkrati och krångliga regler snedvrider konkurrensen negativt för våra svenska företag. Det svenska jordbruket missgynnas av traditionell administrativ byråkrati. Bland annat straffas det svenska företagandet av generellt högre kostnadsläge för regelkrångel. Nivån i ligger över nivån i jämförbara EU-länder som och . Denna konkurrenssnedvridning kräver en översyn av regler som snarare slår undan benen på företag än skapar möjligheter för företagande. () presenterade en undersökning som visar att vart tredje företag inom jord- och skogsbruksnäringen skulle kunna växa om regelkrånglet minskade. Detta visar att det finns all anledning att ytterligare förstärka arbetet med regelförändringar. Flera av förslagen som presenteras i regeringens handlingsplan går ut på att lyfta bort avgifter som tynger lantbrukaren, men enligt hamnar summan på måttliga . Mer behöver göras för att ytterligare sänka företagens kostnader för regler och byråkrati. Men det finns fler aspekter utöver de direkta kostnaderna som påverkar företag inom de gröna näringarna. Kostnader är inte alltid problemet utan även de indirekta förlusterna som uppstår genom tidskrävande, administrativa bördor. Företagare som drabbas av retroaktiva och oförutsägbara sanktioner är ett reellt problem. Ett konkret exempel är de sanktioner som kan drabba en företagare inom den gröna näringen då en tillbyggnad av till exempel ett stall bedöms ha utförts felaktigt trots att det är i enlighet med förprövningen. Det skapar inte bara en dimension av oförutsägbarhet utan även höga kostnader då straffavgifter kan bli aktuella. Därutöver kan ekonomiska sanktioner via gårdsstödet i EU:s tvärvillkor tillkomma vilket kan ge orimliga konsekvenser. Det är viktigt att uppmärksamma dessa bördor och på ett resolut samt konsekvent sätt inte bara ta bort avgifter utan även skapa ett regelverk som ger utrymme och skapar förutsättningar till framförhållning för företagen. Att helt ta bort eller minimera retroaktiv bestraffning efter redan givet tillstånd är ett måste. När en myndighet eller annat offentligt organ har beviljat tillstånd kan detta tillstånd inte sluta råda om förutsättningarna är desamma. Det är angeläget att regeringen omgående ser över vilka retroaktiva pålagor och sanktioner som kan komma att drabba den enskilde företagaren för att sedan agera på så sätt att dessa minimeras och tas bort i sin helhet. Har ett tillstånd givits skall det inte kunna dras tillbaka om förutsättningarna är desamma. i (m)
mot · GV02MJ432 · 2007-10-03 00:00:00 — Begränsa statens möjlighet att inrätta naturreservat på annans mark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens möjlighet att inrätta naturreservat på annans mark bör begränsas. har stora avsättningar av mark till reservatsbildningar genomförts i . Enligt uppgift finns det cirka 2 700 naturreservat som tillsammans uppgår till mark. Självklart finns det fog för att det i lag finns möjlighet att genom reservat skydda känslig natur eller för att säkerställa möjligheten till biologisk mångfald. Men en reservatsbildning innebär en kraftig inskränkning av äganderätten. Därför bör staten inte genomföra reservatsbildningar på privatägd mark mot markägarens vilja. Om markägaren motsätter sig en reservatsbildning får staten erbjuda sig att köpa marken till ett marknadsmässigt pris. Däremot ska självklart staten och andra markägare kunna inrätta reservat på egen mark i de fall där man kan visa att man på så sätt bevarar den biologiska mångfalden; vårdar och bevarar värdefulla naturmiljöer; sörjer för människans behov av friluftsliv; skyddar, återställer eller nyskapar värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter.
mot · GV02MJ436 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationalparker i . I finns åtta nationalparker och omkring 180 naturreservat till skydd för våra urskogar. En fjärdedel av länets yta är skyddad som nationalpark eller naturreservat. finns det förslag på inrättande av nya nationalparker i . Det gäller Reivo, ett stort urskogs- och vildmarksområde ett par mil norr om och Dellikområdet i som är två exempel av de tretton områden i som av föreslås bli nya nationalparker. Inrättande av dessa nationalparker skulle få flera negativa konsekvenser för de boendes sysselsättning och fritid. Det skulle inte heller leda till utveckling eller tillväxt i de aktuella kommunerna. Dessa områden är uppskattade rekreationsområden för kommuninvånare och viktiga för vinterturismen. Inrättande av nationalpark kommer till exempel att innebära att stora områden stängs för snöskoteråkning så att dessa områden bara blir tillgängliga med skidor. Skoterturismen är en växande och viktig näring i inland efter nedläggning av gruvor och strukturrationalisering av andra basindustrier. De berörda områdena är redan naturreservat och därmed skyddade från skogsbruk och andra intressen. Detta skydd borde räcka, för att det ska finnas möjlighet till jakt, fiske och skoteråkning också . Kommunen har i dessa reservat gjort olika investeringar, byggt broar och på andra sätt gjort dem tillgängliga för det rörliga friluftslivet och för besöksnäringen. Sådana investeringar är viktiga för en fortsatt positiv utveckling i och för att kunna stoppa utflyttning från inland.
mot · GV02MJ437 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det generella strandskyddet. finns en uppsjö av detaljerade lagar som reglerar och ställer orimliga krav på byggandet av till exempel nya bostadsområden. Ändå finns det planer på nya hinder och förbud. Som exempel kan nämnas det förslag som den förra regeringen förberedde om en ytterligare skärpning av strandskyddet. Där föreslogs att det även i de områden där strandskyddet redan är upphävt, exempelvis vid hamnar och industriområden, skulle ske en omprövning av strandskyddet om det ska byggas nytt. Därmed skulle det bli ännu svårare att bygga bostäder i de sjönära lägen där så många vill bo. Att bo nära vatten är inte bara en dröm för stora delar av dagens befolkning. Tvärtom är det ingen tillfällighet att i stort sett alla dagens svenska städer ligger vid vatten. var närhet till vatten önskvärt inte minst ur transportsynpunkt. Exempel på detta är dagens riksdagshus, och , som alla ligger vid vattnet. Men det som var rätt och bra förr har genom ett märkligt brott med historien inte bara blivit fel utan också rent av förbjudet. Med dagens strandskyddsregler hade ingen av större städer kunnat anläggas. Detta trots att det även finns väldigt många som lockas att bo nära vatten. Reglerna för strandskydd bör därför inte skärpas utan förenklas. Dagens generella strandskydd bör avskaffas och ersättas av en möjlighet för landets kommuner att peka ut de områden som kan vara av särskilt skyddsvärde. Självklart finns det utmaningar, inte minst klimatfrågan kan komma att ställa höga krav på landets kommuner när det gäller planering av byggnationer. Miljön är dock inget hållbart argument för att staten skall ha sista ordet i dessa frågor. Samma kommuner som anses ha kompetens att förvalta ett planmonopol vad gäller bostäder och infrastruktur bör också kunna anförtros ansvaret för strandskyddet. Mot bakgrund av att förutsättningar och behov ser så olika ut i olika delar av landet, är ett lokalt ansvar särskilt viktigt.
mot · GV02MJ438 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förnyat strandskydd. Allemansrätten är införd i den svenska grundlagen. Strandskyddet är kanske det mest konkreta uttrycket i svensk lag för allemansrätten, och därför finns det också reglerat i lag, under . är en ramlag som innehåller många olika verktyg för att uppnå det övergripande målet om en hållbar utveckling. Strandskyddet gäller inte enbart friluftslivet, utan för att bevara stränderna för deras stora betydelse för ett rikt djur- och växtliv den biologiska mångfalden. har dock strandskyddet ifrågasatts allt mer intensivt. Den snabba exploateringen av attraktiva stränder, kanske främst i storstadsregioner och på , har upprört många. Lagstiftningen har uppenbart inte räckt till och dispenser, 30004000 , har utfärdats alltför godtyckligt. har många glesbyggda kommuner strävat efter en mer flexibel tillämpning av lagen. Möjligheter att bygga turistanläggningar eller bostadshus i närheten av vatten har haft stor betydelse för den regionala utvecklingen. Den socialdemokratiska regeringen presenterade ett förslag från en arbetsgrupp med ett förslag till revidering av det gällande strandskyddet. Grunden är fortfarande ett fortsatt starkt generellt strandskydd, men med lättnader som tar hänsyn till geografin och stärkt skydd för de mest värdefulla strandområdena. Det är angeläget att regeringen , efter remisser, lägger fram en proposition om ett förnyat starkt strandskydd.