ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N351 · 2007-10-05 00:00:00 — Turismen kan ge 100 000 nya jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marknadsföring av svensk turistnäring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling av denna näring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att få fler internationella konferens-, kultur- och idrottsevenemang till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den statliga utredningen 2007:32 ska skickas ut på remiss. har, enligt många turistexperter, en potential att locka till sig dubbelt så många utländska turister jämfört med . Detta gäller både vinter- och . Även den framlagda statliga utredningen 2007:32 drar samma slutsatser. Denna utredning bör skickas ut på remiss och inte ligga kvar i skrivbordslådor. En satsning enligt denna utredning skulle skapa mer än 100 000 nya årsarbeten inom turistnäringen, och många av dessa i gles- och landsbygd. Genom att öka marknadsföringen av utomlands från ca till skulle detta då bli, resultatmässigt, en av de mest framgångsrika regionalpolitiska satsningarna för att skapa arbetstillfällen som vår gles- och landsbygd någonsin fått vara med om. Då är det också naturligt att dessa pengar tas från utgiftsområde 19 Regional utveckling. Exportintäkterna på turismen är i ca och nästan hälften, , tar staten i skatter och avgifter. För att finansiera en ökad satsning på ytterligare från staten, räcker det att den utländska turismen till ökar med 0,, och ökar den med säg , tjänar staten på denna satsning ca , rakt ner i statskassan. Vi har haft en positiv utveckling av turistnäringen. Men med tanke på att denna näring är den snabbast växande i världen, tappar vi marknadsandelar jämfört med många andra länder som driver en mera aktiv marknadsföring. De övriga nordiska länderna satsar över så mycket som . Dessutom behöver vi satsa på forskning i och utveckling av denna näring. Vi måste också ändra policy vad gäller stora internationella kultur-, konferens- och idrottsarrangemang där staten ofta utan risk tjänar pengar på dessa arrangemang, medan de lokala arrangörerna alltid riskerar att gå med förlust.
mot · GV02N352 · 2007-10-05 00:00:00 — Förenklad uppgiftshantering till myndigheter för företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att upprätta ett centralt uppgiftsregister för myndigheter med uppgiftskrav på företag. Regeringen har i samråd med flera näringslivsorganisationer tagit fram en handlingsplan som ämnar föreslå regelförändringar inom svenskt näringsliv. Planen belyser flera intressanta förändringsförslag. Utgångspunkten för handlingsplanen finns i det uppsatta målet om 25 procents regelminskning fram . Det är viktigt att vi fortsätter stärka arbetet mot mindre byråkrati för enskilda företag och företagare. Näringslivet har i allt för stor utsträckning hämmas av regler som stjäl dyrbar administrativ tid. Bördan har blivit påtaglig för många företag som tvingas anpassa sig efter villkor som inte alltid har legitimitet eller ens fyller en funktion. Med utgångspunkt i det behöver handlingsplanen kompletteras. Det som behöver tillföras är en central uppgiftsregisterhantering för samtliga myndigheter som kan begära uppgifter från ett företag. I ett sådant register sammanställs alla blanketter och uppgiftskrav som ställs till företagen från alla myndigheter. Funktionen av en central registerhantering är att näringsidkare även kunna vända sig till registret för att få information om vilken typ av krav som ställs samt handledning i frågor som rör regeltillämpning. Syftet är att det blir en instans att vända sig till oavsett regelns karaktär. I kombination med övriga förslag som redan återfinns i handlingsplanen skapas en kraftfull mekanism som motverkar onödigt krångel, tidsödande administration samt svåröverskådliga regelsamlingar. Det är ett steg mot ett flexiblare näringsliv som hjälper företag fokusera på sin kärnverksamhet. Därigenom skapas bättre tillväxtpotential och förutsättningar till arbete. i (m)
mot · GV02N354 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig uppmuntran av olika ideella organisationer som främjar demokrati och rättvisa.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering, uppmuntrar till rättvisa handelsvillkor med tredje världen samt främjar en långsiktigt hållbar produktion. 1 Yrkande 1 hänvisat till UU. Rättvisemärkning är en oberoende etisk och social produktmärkning med fokus på mänskliga rättigheter. Vid val av leverantörer och produkter som är rättvisemärkta krävs att arbetstagare och producenter i utvecklingsländerna får skäligt betalt samt att arbetstagarna får goda arbetsvillkor. Rättvisemärkning innebär att mänskliga rättigheter efterlevs, speciellt vad det gäller barn, kvinnor, funktionshindrade och minoritetsgrupper samt att produktionen sker så att en hållbar miljömässig utveckling främjas. För att anslutas till den internationella organisationen avkrävs öppenhet och transparens. Tre svenska leverantörer är anslutna till den internationella organisationen () , och . i är en ideell organisation som arbetar för att sprida information om Rättvisemärkt och väcka opinion om Rättvis handel. Föreningen har 21 organisationer som medlemmar och leds av generalsekreterare . Rättvisemärkt har systerorganisationer i 18 länder i , , /, och . Vi anser att det är viktigt att staten uppmuntrar olika ideella organisationer som främjar demokrati och rättvisa. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. i främjar tredje världens handel genom att garantera att arbetare och odlare får skäligt betalt för sin arbetsinsats. Föreningen idkar opinionsbildning och information för att främja handeln med rättvisemärkta produkter. Det är värdefullt och behövligt med verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering samt uppmuntrar till både rättvisa handelsvillkor med tredje världen och främjar en långsiktigt hållbar produktion. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · GV02N357 · 2007-10-01 00:00:00 — Forskning och innovation med entreprenörskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av utveckling av forskning, innovationer och entreprenörskap. Uppfinnandet är en stor del i det moderna svenska samhällets framväxt. För framtiden betyder forskningen alltmer för nya idéer att bli fungerande innovationer. Forskning och innovation, FOI, blir därmed allt viktigare att satsa på tillsammans med entreprenörskap för att nya idéer ska förverkligas och bli bärande. Många företag behöver bli mer innovativa för att utvecklas och överleva. I det sammanhanget är det viktigt att tillvarata den innovativa potentialen hos de anställda. Företaget som här åsyftas handlar om företaget . Det innebär att de anställda är alla människor i landet och att det gäller idéer i hela . I detta ligger att alla slags idéer från alla möjliga håll ska kunna nå FOI och bli innovativa krafter för ett växande näringsliv. För att nå dessa mål kan det behövas nya grepp, nytt arbetssätt. Bärare av alla dessa idéer som finns runt omkring i vårt samhälle behöver oftast en samarbetspartner/samtalspartner för att utveckla idéerna. Med den kända svenska ombudsmannatraditionen kan dessa personer kallas för idéombudsman eller idéambassadör. finns ute i landet innovationssystem i form av exempelvis innovationsavdelningar på universitet och högskolor, länsvisa , kommunala näringslivsenheter samt ideella uppfinnarföreningar. För att öka rörelsen för idéer och idékläckare och för att idéerna ska nå framgång på bästa sätt kan förslaget om idéombudsman eller idéambassadör passa in här. Det kan öka möjligheten för idéer utanför de etablerade institutionerna att nå fram till forskning, innovation och entreprenörskap. Detta är exempel på nya grepp som bör prövas inom detta viktiga område.
mot · GV02N359 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Det har funnits en bred politiskt uppslutning bakom satsningar på i . Företrädare för regeringen har också varit på besök för att studera , och då var uttalandena så positiva att man också förväntade sig ett beslut . Men de förväntningarna har regeringen ännu inte infriat. Tvärtom är läget nu i stället bekymmersamt. Det fattas pengar till projektets etapp 2, eftersom staten och inte avser att stödja ombyggnad och demonstration av tekniken om inte industrin deltar i finansieringen. Detta är en orimlig hållning till ny miljöteknik. Istället är det just mer forskning och investeringar i ny teknik och nya drivmedel som behövs . Regeringen har att uppfylla sitt löfte om en positiv lösning för att projektet kan fortsätta.
mot · GV02N360 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nedgrävning av Sydlänken. planerar att bygga ny stamnätledning, Sydlänken, mellan och . Sydlänken planeras att byggas som en luftledning. Oron för konsekvenserna av denna ledning är stor, inte minst bland dem som bor utmed den tänkta sträckningen. Sydlänken berör landskapbilden, väcker frågor om miljön och kommer att tvinga bort människor från deras hem. Andra kommer att tvingas bo nära ledningen med den oro för hälsan det kommer att leda till, framför allt för barnen. I är det många som oroar sig för vad ledningen kommer att innebära för dem och vill därför att den grävs ned i marken. Nedgrävning är ett dyrare alternativ än det som framställts som det billigaste alternativet, nämligen en luftledning. Alternativet med luftledningen skulle betyda ett högt pris för enskilda och även för samhället genom påverkan av miljö och hälsa. Därför borde regeringen ge direktiv till , där miljöpåverkan ges ökad tyngd för att säkra att kabeln grävs ned.
mot · GV02N361 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energipolitiken. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en kommission som skulle utveckla ett övergripande program för att minska oljeberoende. Anledningarna till detta var flera; oljepriset påverkar tillväxt och sysselsättning, men framförallt hotar förbränning av fossila bränslen klimatet och därmed framtiden för kommande generationer. För att lösa dessa problem behövs det långsiktig politik, i samarbete med näringslivet och med bred förankring hos allmänheten, som syftar till att minska energianvändningen och att skapa alternativa energikällor. har ju svenska folket beslutat att kärnkraften ska avvecklas. och hela kan inta en ledande roll i omställningen av vårt energisystem. Det handlar exempelvis om utveckling av alternativa drivmedel och bättre motorteknik inom transportsektorn i samarbete med bilindustrin i regionen. Det saknas inte heller möjligheter att utveckla nya energislag för uppvärmning av bostäder genom sol-, vind- och vågkraft, vars förutsättningar att bli reella och hållbara alternativ är angeläget att utveckla vidare. Användning av naturgas har ökat starkt i främst hos kraft- och fjärrvärmeverken. Naturgasen används för uppvärmning av bostäder och lokaler och är ett reellt alternativ till fordonsbränsle. Dessutom är det en råvara i den petrokemiska industrin. Naturgasen är ett reellt alternativ till oljan, eftersom koldioxidutsläppen är mindre än för olja. Naturgasen kan därför fungera som en brygga över till kommande alternativ. En utbyggnad av naturgasnätet behövs, för att kunna utnyttja denna möjlighet. Investeringar i utbyggnaden av infrastrukturen för naturgasanvändning i innebär att det inte kommer att finnas några avgörande hinder för att leverera naturgas till västra . Konkret handlar det om att säkra en tillförsel av naturgas från Grenland på västra sidan om till . Ett samrådsförfarande har påbörjats kring ett sådant industri- och energiprojekt. Det är viktigt att betona statens ansvar för infrastrukturen för energiförsörjningen mellan de nordiska länderna. Att medverka till nödvändiga koncessioner och utbyggnad av distributionssystem är givna uppgifter i detta sammanhang, även om utbyggnad av naturgasens infrastruktur helt och hållet ska ske på kommersiella villkor. Det är angeläget att staten i samarbete med regionen klargör utvecklingsmöjligheterna för förnyelsebar energiproduktion i och för att minska oljeberoendet, skapa ökad handlingsfrihet och större effektivitet i energianvändningen.
mot · GV02N362 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om metanolframställning. Utsläpp av så kallade växthusgaser, främst fossilbränslebaserad koldioxid, till atmosfären utgör ett av vår tids stora miljöhot. I svarar bilismen för av det fossilbaserade koldioxidutsläppet, dvs. ca 20 miljoner årston. Genom övergång till biomassabaserade motorbränslen som metanol (träsprit) kan dessa utsläpp reduceras till noll. Metanol tillverkad av träråvara är en del av kretsloppet på grund av sitt biologiska ursprung och resulterar därför inte i någon nettoökning av atmosfärens koldioxidhalt. Med andra ord är metanol tillverkad av träråvara ett lämpligt motorbränsle i strävandena att minska de fossila koldioxidutsläppen. Tillverkning av metanol genom förgasning av biomassa ger dubbelt så högt energiutbyte som tillverkning av etanol genom konventionell jäsning av spannmål. Skogsareala förutsättningar finns för en storskalig produktion av metanol i , och här har Miljöcentrum, och kommun varit drivande i frågan om storskalig metanolframställning och möjligheten till forskning och ett utvecklingscentrum för metanolframställning. Etanol tillverkad av jordbruksprodukter kan däremot enkom bli ett marginellt motorbränsle på grund av begränsad tillgång på jordbruksmark. Metanol tillverkad genom storskalig förgasning av skogsråvara betingar en produktionskostnad om ca per bensinekvivalentliter. Motsvarande kostnad för etanol tillverkad genom jäsning av jordbruksprodukter är i storleksordningen . Etanol tillverkad genom jäsning av socker från skogsråvara har ett produktionspris om ca . Likväl har ännu inga metanolfabriker baserade på biomassa byggts i . En sådan anläggning kan producera metanol samt fjärrvärme och eventuellt el genom förgasningsteknik av skogsråvara. Våra skogsråvaror kan utnyttjas på ett fulländat sätt och sammanfattningsvis talar fakta för att en storskalig, uthållig, inhemsk produktion av biomassebaserat motorbränsle bör inriktas på metanol genom förgasning av biomassa.
mot · GV02N363 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör säga nej till en gasledning i . bör enligt vår uppfattning säga nej till den planerade gasledningen i från till . Vi grundar vårt ställningstagande på miljöskäl. Det krävs mycket stora insatser för att dagens sjuka åter ska bli ett friskt hav. Detta måste vara mycket högt prioriterat i miljöpolitiken i alla berörda länder. Biologisk mångfald och yrkesfiskets framtid måste tryggas. Också kommande generationer ska kunna använda för rekreation. Vi anser att gasledningen kan vara ett allvarligt hot mot miljö. Risken är stor att den kommer att ytterligare förvärra miljösituationen i vårt hotade innanhav. Under arbetet med ledningen blir det svårt att undvika att tungmetaller från de svårt förorenade bottnarna åter sprids i vattnet. Också andra ämnen, till exempel fosfater, kan spridas. Även dumpade minor och kemiska stridsmedel riskerar att sprängas. Sprängningar som kan komma att äga rum kan till exempel påverka torskens lekområden. Alla tycks vara överens om att miljösituationen i är mycket allvarlig och att vi inte kan vänta med åtgärder. Det blir då mycket motsägelsefullt att godkänna ett stort projekt som den planerade gasledningen. Vi anser att riskerna för negativa miljöeffekter är så stora att projektet inte bör genomföras. Också förslag om alternativa dragningar bör avvisas eftersom miljöeffekterna kvarstår. Miljöpolitiken ska utgå från försiktighetsprincipen. Den innebär att den som bedriver miljöfarlig verksamhet ska förebygga både tänkbara och möjliga skador och olägenheter för människors hälsa eller miljön. Verksamhet får inte bedrivas på ett sådant sätt att skada eller olägenhet kan uppstå. Enligt vår uppfattning ger inte de ansvariga för gasledningsprojektet några sådana garantier. Den bör av miljöskäl säga nej till den planerade gasledningen i och då även till förslag om alternativa dragningar.
mot · GV02N364 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta vara pilotlän för att vara fossilfritt . Förbundet har tagit initiativ till ett samarbete i som syftar till att länet ska bli oberoende av kol, olja och andra fossila bränslen . Ett motsvarande mål har satts upp på det nationella planet, men då är . I denna viktiga framtidsfråga vill vara en pådrivande kraft, som genom nätverksarbete och kunskapsförmedling samlar alla goda krafter i länet. Målet Fossilfritt 2015 är tufft, men fullt möjligt att nå. En rad aktiviteter pågår redan på många håll i regionen inom hela energianvändningsområdet allt ifrån effektivisering till alternativa fordonsbränslen. har goda förutsättningar att ligga i framkant i utvecklingen mot klimatneutralitet. I många kommuner har man arbetat mot energiomställning och energieffektivisering. Ett exempel är biogasanläggningen i , ett annat är den planerade etanolfabriken i . kommer att ta flera olika initiativ för att ytterligare driva på utvecklingen. Till exempel kommer man tillsammans med kommunerna att komma igång med ett kartläggningsarbete för att undersöka hur mycket fossila bränslen som används i länet . En särskild arbetsgrupp med representanter för Förbundet , , och har bildats för att samordna kartläggningen. Projektet finansieras med hjälp av regionala utvecklingsmedel. För att få ytterligare kraft i arbetet tror vi att det är viktigt att så många aktörer som möjligt tar formella beslut där de ställer sig bakom målet Fossilfritt 2015. Länets kommuner kan visa vägen, genom att kommunstyrelse eller kommunfullmäktige ansluter sig till Fossilfritt 2015 och därmed gör det till ett gemensamt mål för . (juni-07) är det fyra av länets kommuner som fattat ett formellt beslut om att ställa sig bakom utmaningen. Dessa kommuner är: Vi anser att de steg som tagits i visar att det finns en stark uppslutning omkring tanken att vara ett föregångslän vad gäller att kunna bli fossilfritt . Precis på samma sätt som det är viktigt för att föregå med gott exempel i miljöarbetet, så är det viktigt att kunna ha goda exempel även nationellt. Vi vill därför att regeringen ger i uppdrag åt att utreda möjligheten att ska tillåtas vara ett pilotlän i . Målet ska vara ett fossilfritt 2015.
mot · GV02N366 · 2007-10-04 00:00:00 — Utökad reglering av fjärrvärmemarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad reglering av fjärrvärmemarknaden. I många kommuner har villa- och fastighetsägare som skrotat oljepannan eller eluppvärmningen chockats när deras fjärrvärmenota stigit kraftig . Fjärrvärmetekniken är på många sätt oerhört bra, men den som en gång investerat i fjärrvärme har svårt att byta uppvärmningsform, som fjärrvärmeleverantören inte har någon konkurrens i fjärrvärmenätet. Detta naturliga monopol kan därmed användas för att på ett orimligt sätt höja kostnaden för konsumenten. På områden där vi har naturligt monopol råder det i allmänhet en prisreglering från samhällets sida. På fjärrvärmeområdet har vi dock så kallad fri prissättning. Det är detta förhållande som gör att fjärrvärmeleverantörerna kan höja priserna på ett oskäligt vis. Detta är givetvis inte acceptabelt. Utökad reglering och bättre konkurrens genom ökad tillförsel av till exempel industriell spillvärme kan skydda kunderna på fjärrvärmemarknaden mot oskälig prissättning och bidra till ett långsiktigt förtroende hos kunderna för fjärrvärmen som teknik. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GV02N368 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma system som hindrar elektroniska apparater från att stå i standbyläge. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad information om standbylägets negativa miljöpåverkan. har vi allt fler maskiner i våra hem och på våra arbetsplatser som när de inte används står i vänteläge (standby). Trots att apparaterna inte används förbrukar standbyläget runt 0,65 kWh motsvarande 237 kWh på . Det motsvarar att man har en ugn påslagen på eller nästan ! Under sin livstid drar faktiskt många apparater mer ström när de inte används än de används. De flesta apparater är mer av än på, därför drar de mer el över tiden i vänteläge. Strömeliminatorer och adaptrar till diverse elektroniska apparater drar också ström. En strömadapter kan förbruka runt 0,2 kWh motsvarande ca 70 kWh år bara genom att sitta i vägguttaget utan att användas. Mätningar visar att de sammanlagda energiförlusterna från standby och strömadaptrar i ett normalhushåll uppgår till mellan 300700 kWh . Det handlar allra minst om några hundralappar för ett vanligt hushåll, men det kan vara mycket mer för den som har mycket hemelektronik. Totalt motsvarar det av totala elförbrukning. till ingen nytta. Det är onödiga pengar och en energiförbrukning som helt i onödan påverkar miljön. För att minska energianvändningen och på så sätt förbättra vår miljö bör brukarna upplysas om vilken energibesparing det är att stänga av sina apparater istället för att låta dem stå i standby. Problemet med standby gäller inte bara privatpersoner. Även företag, kommuner och myndigheter måste ta sitt ansvar. Man bör man ställa krav på tillverkarna och producenterna att utveckla system som gör det enkelt att slå ifrån standbyläge. På arbetsplatser bör det gå att utveckla system så alla maskiner stängs av då inte personalen är på plats. Genom ökad information och bättre system kan vi befria oss från den helt onödiga miljöpåverkan som standbyläget innebär.
mot · GV02N369 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre villkor för småföretagare. Den generella rabatt på arbetsgivaravgiften som småföretagare har haft försvann . I praktiken höjdes pålagorna , vilket drabbade samtliga företag. Det är förödande för våra småföretag runt om i landet. Enligt en Gallupundersökning från slutet av när åtgärden blev känd sa en överlägsen majoritet, av de tillfrågade småföretagarna, att den enskilt viktigaste frågan för att skapa tillväxt i är nivån på arbetsgivaravgiften. De ville att den borgerliga regeringen skulle behålla den generella sänkningen. Representanter för småföretagare sa att de inte kunde förstå hur den borgerliga regeringen tänkt. Regeringen gick till val på sänkta arbetsgivaravgifter men har istället höjt dem rejält. Hårdast har de små företagen drabbats. Åtgärden drabbade de allra minsta företagarna som har störst behov av att kunna anställa ytterligare. De åtgärder som regeringen införde hjälpte inte de små företagen. Det behövs fasta spelregler, förutsägbara åtgärder och gott företagsklimat för att en företagare med litet företag ska våga växa. Småföretagare behöver också rätt utbildad arbetskraft. Det är en alldeles för stor kostnad för ett litet företag att betala sina anställdas utbildningar. Därför behövs ytterligare satsningar på bristyrkesutbildningar på komvux och spjutspetsutbildningar för att matcha de yrken som efterfrågas av arbetsgivare.