mot · GU02Fi8 · 2007-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2006/07:100 ekonomiska vårproposition Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken8 Tveksamma sysselsättningseffekter av regeringens politik9 Fortsatta försämringar för dem som har det sämst ställt11 riktlinjer för den ekonomiska politiken12 Finanspolitik och finansiellt sparande12 Billigare att vara klimatvän20 Klimatrelaterade investeringar och skatter22 Mer tid för barn27 En till pappamånad i föräldraförsäkringen27 Ett polisväsende fritt från diskriminering30 Vård och behandling för dem som dömts för våld eller hot mot nära anhörig32 Migrationsdomstolarna ska utse offentliga biträden34 Höj ersättningen i jobb- och utvecklingsgarantin38 Myndighet för nyanländas etablering40 Ökat stöd till antidiskrimineringsbyråerna40 Friår ger större rörlighet på arbetsmarknaden40 Bidrag till vissa organisationer42 Kompletterande utbildning och kvalificerad yrkesutbildning42 Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning42 Studenternas övergång mellan studier och arbete42 Stöd till inköp av miljöbilar44 Konvertering av fordon till etanol- eller gasdrift45 Statligt riskkapitalbolag inom energiområdet48 Statligt stöd för utbildning av vuxna54 Reformerat jobbskatteavdrag och höjt grundavdrag56 Nej till skattreduktion för hushållsnära tjänster57 Lägre uppräkning av skiktgränsen57 Slopad förmånsskatt på cyklar57 Höjd effektskatt på kärnkraftsel59 Fördubblad koldioxidskatt i lätt industri59 Skatt på industriavfall som förbränns59 Sänkt moms på ekologisk mat59 Höjd skatt på bensin och dieselolja60 Koldioxidskatt för den handlande sektorn61 Övriga skatter och inkomster61 Sänkta egenavgifter i a-kassan62 Bilaga 1 beräknade utgifter63 avslår regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. beslutar om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som i motionen anförs. avslår regeringens hemställanspunkt 17 om ändring i lagen om kommunalekonomisk utjämning (avsnitt 3.2 i propositionen). I ekonomiska vårbudgetmotion presenterar vi vårt alternativ till regeringens ekonomiska politik. Till skillnad mot regeringen presenterar vi en mer välavvägd finanspolitik som skapar mindre tryck på höjda räntor. Vi presenterar offensiva satsningar för att klara klimatmålen i och skapa förutsättningar för att återigen ta på ledartröjan i det internationella klimatarbetet. Vi föreslår reformer som minskar klyftorna i och skapar en mer rättvis och solidarisk fördelningspolitik med satsningar på dem som har det sämst ställt i samhället. Sist men inte minst presenterar vi moderna välfärdsreformer som svarar upp mot de behov av mer tid som väldigt många människor känner. Svensk ekonomi går mycket bra just . Överskotten i de offentliga finanserna är mycket stora, sysselsättningen ökar kraftigt och arbetslösheten sjunker. Den goda ekonomiska situationen är i huvudsak resultatet av en ansvarsfull och väl avvägd ekonomisk politik de senaste två mandatperioderna. Regeringens ekonomiska politik oroar oss mycket. Trots det allvarliga världsläget när det gäller utsläpp av växthusgaser och ett enormt opinionstryck för handling i klimatfrågan svarar regeringen med att tillsätta kommissioner och beredningar. Trots mycket goda tider fortsätter regeringen att försämra för dem som har det sämst ställt. Trots högkonjunktur fortsätter regeringen att genomföra stora ofinansierade skattesänkningar. Resultatet av regeringens politik så här långt är att det svenska klimatarbetet stannat upp, att klyftorna i samhället ökat och att vi står inför problem med en expansiv finanspolitik som kan tvinga fram onödiga räntehöjningar. Regeringen presenterar stora ofinansierade skattesänkningar för dem med de högsta inkomsterna som man minskar marginalerna för dem som har det sämst ställt. Vi tror att det är få människor som känner igen sig i och sympatiserar med den nuvarande regeringens politik. Som kontrast till regeringens bidragspaket till dem med de högsta inkomsterna presenterar vi en politik som syftar till att lösa problemen i människors vardag. Tre områden prioriteras i vårbudgetmotion: En politik som gör det enklare att vara klimatvän En politik för minskade klyftor En politik för mer tid Inom klimatområdet föreslår vi åtgärder som gör det enklare att vara klimatvän i vardagen. Många människor vill leva klimatvänligt, och vi menar att det är viktigt att ta till vara det engagemang i klimatfrågorna som finns . Vi avsätter pengar för en miljon nya sittplatser i kollektivtrafiken , och vi investerar i upprustning och klimatanpassning av miljonprogrammen. Vi föreslår också reformer som gör det billigare att vara klimatvän. Förmånsbeskattningen av cyklar avskaffas, vilket gör det förmånligt för arbetsgivare att erbjuda cyklar till personalen. Vi föreslår en miljöbilspremie och stöd för konvertering av vanliga bilar till miljöbilar. Tillsammans med skatteväxling där höjda energiskatter växlas mot sänkt inkomstskatt och minskade arbetsgivaravgifter och höjda klimatskatter skapar detta förutsättningar för att ta ledningen i klimatarbetet. Vi prioriterar att minska inkomstklyftorna och skapa större möjlighet för människor som lever på marginalen. Regeringen har genomfört stora besparingar på dem som har det sämst ställt som man sänker skatten för dem med höga inkomster och mycket kapital. En sådan politik avvisar vi kraftfullt. Vi tror inte att fler jobb skapas genom att försämra för arbetslösa. I stället vill vi höja ersättningen i a-kassan och aktivitetsstödet till så att de som blir arbetslösa har drägliga villkor tills de hittat ett nytt jobb. Vi vill ha en omställningsförsäkring som omfattar så många människor som möjligt. Genom att införa ett studerandevillkor i a-kassan och minska kvalificeringstiden till a-kassan får fler människor möjlighet till ett socialt skyddsnät. Vi gör också en stor satsning på studenter, en grupp som länge fått stå tillbaka och vars inkomster realt minskat . Sammantaget minskar de ekonomiska klyftorna markant med budgetförslag. Vår tredje prioritering handlar om att skapa mer tid för människor i vardagen. Väldigt många människor känner att de har för lite tid. Särskilt småbarnsföräldrar känner sig ofta stressade och otillräckliga. Vi föreslår tre större reformer som innebär att fler människor kommer att få mer tid. En ny del i föräldraförsäkringen kallad barntid införs. Barntid innebär en ersättning för dem som väljer att gå ned i arbetstid under barnets första . Ersättningen utgår med och kan tas ut av en eller två föräldrar. Vi inför också ytterligare en pappamånad i föräldraförsäkringen, vilket är ett första steg mot en utbyggnad till en tredelad 18 månader lång försäkring. Friåret återinförs som en möjlighet för människor att ta en paus mitt i livet för att vidareutbilda sig, pröva på att starta företag eller bara få tid till att ta hand om sina nära och kära. Förutom de tre prioriterade områdena ovan föreslår vi ett flertal andra större reformer. Vi behöver fler nya företag. För att underlätta för småföretag att växa och utvecklas föreslår vi att en generell sänkning av arbetsgivaravgiften genomförs. Sänkningen innebär minskade arbetsgivaravgifter på för ett litet företag. Sänkningen är generell och riktar sig till alla företag oavsett bransch. Vi satsar också ytterligare medel på forskning och utveckling i småföretag genom att tillföra till programmet Forska och Väx. För att underlätta för studenter att gå från studier till jobb inför vi mer praktik i högskolan och pengar avsätts för karriärcoachning i högskolor och på universitet. För att rusta fler människor för ett snabbt och föränderligt arbetsliv gör vi en stor satsning på vuxenutbildning. För att vidareutveckla svensk miljöteknik föreslår vi ett branschprogram med satsningar på forskning och utveckling, kommersialisering och stöd av svenska miljöteknikföretag. Parallellt föreslår vi också att medel avsätts för riskkapitalförsörjning av nya energiteknikföretag. Risken är överhängande att flera av de svenska miljömålen inte nås. presenterar vid sidan av vår klimatsatsning tre åtgärdspaket på miljöområdet: en kraftfull satsning på biologisk mångfald, ett paket mot övergödning i och ett paket för en effektivare miljöpolitik. gör en större satsning på regionala kulturfonder där ett av syftena är att stärka de fria kulturutövarna. Kulturen har ett stort värde i sig, men vi ser också satsningar på kultur som förebyggande investeringar för att motverka olika samhällsproblem som social utslagning och medicinska problem. För att främja folkhälsan och förebygga ohälsa anser att det regionala ansvaret för folkhälsan ska förtydligas och att ett nytt investeringsprogram för folkhälsoarbetet ska genomföras. Solidaritet är en hörnsten i ideologi. Flyktingmottagandet ska inte konkurrera med biståndet. Enprocentsmålet ska respekteras och vi avvisar regeringens besparing på biståndet. Vi föreslår nedskärning av försvaret och avvisar regeringens satsningar på ny krigsmateriel. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ser med oro på regeringens ekonomiska politik. Regeringen presenterar en alltför expansiv finanspolitik med stora ofinansierade skattesänkningar riktade till samhällets rikaste grupper. Resultatet är ett fördelningspolitiskt misslyckande som riskerar att leda till onödiga räntehöjningar. En kraftfull klimatpolitik är ansvarsfull, solidarisk och modern. Regeringen väljer istället att vara oansvarig, osolidarisk och omodern. Oansvarig då kostnaderna av att inte göra något nu förväntas bli mycket höga. Osolidarisk då den vältrar över kostnader på framtida generationer och människor som lever i mer utsatta områden. Omodern då den leder till att hamnar på efterkälken i den modernisering av samhället som omställningen mot hållbar utveckling innebär. Konjunkturen fortsätter att utvecklas starkt och ekonomin förväntas växa kraftigt. BNP beräknas växa 2006, 2007 och 2008 enligt prognos1. av snabb ekonomisk utveckling till följd av ökad produktivitet stiger nu även sysselsättningen kraftigt. ökade sysselsättningen med 84000 personer. ökade sysselsättningen med ytterligare cirka 80000 personer. Under 20072008 bedöms sysselsättningsökningen till cirka 148000 personer enligt prognos. bedömning är att den mycket starka sysselsättningsutvecklingen just nu i huvudsak beror på den väl avvägda ekonomiska politik som förts samt tack vare en god konjunkturutveckling. Flera år av kraftig produktivitetsutveckling har hållit tillbaka sysselsättningen. När nu produktivitetsutvecklingen bromsas in stiger i stället sysselsättningen kraftigt. Även statens finanser utvecklas väl och fortsätter att visa stora överskott. Saldot förstärks som en följd av ökad sysselsättning genom att inkomsterna ökar och utgifterna minskar. Grunden till den goda ekonomin är i huvudsak den ansvarsfulla politik som förts under de senaste två mandatperioderna. De goda ekonomiska förutsättningarna riskerar nu att försämras av regeringens politik. Vi ser med oro på de ofinansierade skattesänkningar som regeringen genomför. Slopandet av förmögenhetsskatten utan att det fullt ut finansieras av de grupper som får sänkt skatt är ett fördelningspolitiskt misslyckande och riskerar att späda på inflationen och därmed också räntorna. Vi ser också med oro på de förslag till slopad fastighetsskatt som regeringen presenterat och de förslag på ytterligare skattesänkningar genom fler steg i jobbskatteavdraget och eventuell slopad värnskatt som diskuteras i vårpropositionen. Tveksamma sysselsättningseffekter av regeringens politik Enligt bedömning innebär regeringens ekonomiska politik att BNP utvecklas mer 2007 jämfört med om regeringens politik inte genomförts. bedöms effekten vara ungefär en halv procent och 2009 några tiondels procent. Av den prognostiserade sysselsättningsökningen står regeringens politik enligt 13000 . beräknas sysselsättningen förstärkas med ytterligare 55000 personer med anledning av regeringens ekonomiska politik2. Effekterna är dock mycket osäkra enligt . Diagram 1: prognos av effekter av regeringens politik på sysselsättningen. I förhållande till regeringens bedömning av sysselsättning och arbetslöshet precis innan valet och månaderna efter valet där regeringspartierna och deras företrädare pratade om massarbetslöshet i landet synes den förväntade ökningen av sysselsättning av regeringens politik ganska blygsam. När den dessutom genomförts på bekostnad av samhällets svagare grupper framstår den som direkt olämplig. ser med stor oro på den expansiva finanspolitik som regeringen aviserat. Regeringen gör själv bedömningen att resursutnyttjandet är ansträngt. Ofinansierade skattesänkningar kan i det läget vara skadligt för ekonomin, och risken finns att den goda ekonomiska utvecklingen bryts med höjda räntor, ekonomisk inbromsning och att sysselsättningsutvecklingen bryts. Enligt regeringens egen bedömning kommer också räntan att stiga kraftigt . Från dagens nivå på ökar den till . Det här kan jämföras med tidigare bedömning där räntan förväntades stiga till maximalt . Slopande av förmögenhetsskatten och de förändringar av fastighetsskatten som regeringen genomför leder, tillsammans med jobbskatteavdraget och regeringens satsning på skattesubventioner av hushållsnära tjänster, till att de rikaste får mycket stora skattelättnader . Regeringens skattepolitik innebär att de dryga 200000 personer med inkomster kan få skattesubventioner av staten på runt 50000 till 100000 per person och år. En fördelningsanalys av den slopade förmögenhetskatten och den avskaffade fastighetsskatten visar att den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna får den absolut största delen av skattesänkningen (diagram 2). Diagram 2: Fördelningsanalys av avskaffad förmögenhetsskatt och fastighetsskatt. Fortsatta försämringar för dem som har det sämst ställt Regeringen har redan genomfört stora försämringar för dem som har det sämst ställt. Försämringarna omfattar bland annat lägre nivåer i a-kassan, regelförändringar som gör det svårare att kvalificera sig till a-kassan, ökade egenavgifter i a-kassan och försämrade beräkningsgrunder för sjukersättning. I och med vårpropositionen fortsätter man den inslagna vägen och gör försämringar för unga arbetslösa. Regeringen inför en ny så kallad jobbgaranti. Enligt regeringens förslag ska ersättningsnivån i aktivitetsstöd i den nya jobbgarantin trappas ned från och till . Förslaget innebär sämre möjligheter för unga att klara sin försörjning och en diskriminering av unga människor. Regeringen fortsätter sin icke-linje i klimatpolitiken. Regeringen har redan avbrutit skatteväxlingen och några nya kraftfulla ekonomiska styrmedel presenteras inte i vårpropositionen. Den av regeringen aviserade klimatmiljarden skjuts . Miljöbilspremien presenteras men regeringen gör ingenting för att skapa drivkrafter för människor att också köra miljöbilen på miljöbättre bränslen. Utan sådana reformer innebär miljöbilspremien endast en skattesubvention av nya bilar och blir därmed kontraproduktiv i klimatarbetet. Regeringen gör inte heller något för att underlätta klimatomställningen i människors vardag. De medel som aviserat att man behöver för att klara framtidsplanen skjuts inte till. Medel från trängselavgifterna i som skulle kunna användas för att finansiera satsningar i kollektivtrafiken binds istället till väginvesteringar. I vårpropositionen föreslås en ny satsning på havsmiljö. Havsmiljösatsningen presenterar dock inga lösningar på de stora problem som finns i med övergödning. Satsningen finansieras också genom neddragningar av anslagen till biologisk mångfald. riktlinjer för den ekonomiska politiken Finanspolitik och finansiellt sparande delar regeringens bedömning om att det finansiella sparandet över konjunkturcykeln bör vara av BNP3. Det tidigare fastställda målet för det finansiella sparandet har inte varit styrande i praktiken och vi gör samma bedömning som regeringen att det därför bör avvecklas. Vi delar däremot inte regeringens bedömning när det gäller att i den rådande högkonjunkturen genomföra stora ofinansierade skattesänkningar och utgiftsökningar. Effekten av regeringens förslag i vårpropositionen innebär en nettoförsvagning av den offentliga sektorns saldo med 2008 och 2009. Totala utgifts- och inkomstförändringar av budgetförslag Utgifter avvikelse från regeringen Total inkomstförstärkning avvikelse från regeringen Total saldoeffekt av mp:s förslag i förhållande till regeringen Regeringens nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser Total nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser av mp:s förslag Tabell 1: Totala utgifts- och inkomstförändringar av vårbudgetmotion 2007. befinner sig just nu på toppen av en högkonjunktur. I det här läget menar vi att det är mycket viktigt att föra en mer stram finanspolitik. I vårt budgetförslag beräknar vi en ökning av det finansiella sparandet med 12,7miljarder kronor 2008, 2009 och 2010 jämfört med regeringen. Effekter på det finansiella sparandet av budgetförslag BNP (enligt prognos VÅP 2007) Finansiellt sparande enligt VÅP 2007 (i procent av BNP) Saldoeffekt av budgetförslag i jämförelse med regeringens (miljarder kr) Effekt på det finansiella sparandet i offentlig sektor av vårbudgetmotion (avvikelse mot regeringen) Finansiellt sparande med ekonomiska politik Tabell 2: Effekter på det finansiella sparandet av vårbudgetmotion. har under den senaste mandatperioden kraftfullt försvarat utgiftstaket. Taket fyller en viktig funktion genom att det håller utgiftsökningarna i schack och förhindrar att staten tar på sig för stora utgifter som vid en lågkonjunktur blir ohållbara. Vi ser positivt på regeringens ambition till en striktare disciplin och stramare budgetpolitik. Att lägga utgifter som försvagningar på statsbudgetens inkomstsida innebär att kringgå utgiftstaken. Genom att flytta utgiftsposter från statsbudgetens inkomstsida till dess utgiftssida respekteras budgetlagen och intentionen med utgiftstak. vårbudgetförslag innebär betydligt större skatteinkomster och större utgifter jämfört med regeringens ekonomiska politik. Detta är delvis en följd av att vi avvisar och återställer en del av de skattesänkningar och besparingar som regeringen genomförde budget. Vår bedömning är att det är nödvändigt med större inkomster och utgifter för att klara de förbättringar för dem som har det sämst ställt som vi föreslår och för att klara de stora klimatinvesteringar som vi ser som ytterst nödvändiga för en långsiktigt hållbar utveckling. Med anledning av de permanent högre inkomsterna till staten föreslår vi att utgiftstaket justeras upp med 2008, vilket är samma nivå som regeringen sänkte dem i budgeten . Vi föreslår också en teknisk justering av utgiftstaket till följd av den höjning av grundavdrag som skatteväxlingen innebär. förslag till utgiftstak är och för . bedömer vi att utgiftstaket bör nå . Budgeteringsmarginalen beräknas till 2008, 2009 och 2010. Utgiftstak och budgeteringsmarginal i budgetförslag Regeringens förslag till utgiftstak samt bedömning Beräknad budgeteringsmarginal enligt regeringens VÅP 2007 förslag till utgiftstak (exklusive teknisk justering till följd av skatteväxlingen) 2008, 2009 samt bedömning 2010 Teknisk justering av utgiftstak till följd av skatteväxlingens höjda grundavdrag förslag till utgiftstak , 2009 samt bedömning 2010 Takbegränsade utgifter budgetförslag i avvikelse mot regeringen Beräknad budgeteringsmarginal i vårmotion 2007 Tabell 3: bedömning av utgiftstaket samt beräkning av budgeteringsmarginal. föreslår ett större skatteuttag än regeringen. Totalt sett beräknar vi att statens inkomster ökar med 2008, 2009 och 2010 jämfört med regeringens ekonomiska politik. Regeringens enskilt viktigaste reform är det så kallade jobbskatteavdraget, vilket innebär att alla som arbetar och har arbetsinkomst får ett skatteavdrag på upp till maximalt . Syftet med jobbskatteavdraget är att göra det mer lönsamt att arbeta och att straffa personer med olika sociala ersättningar. Skatteavdraget är i huvudsak finansierat genom nedskärningar i de olika sociala försäkringarna. har analyserat regeringens politik och dess fördelningseffekter. Den politik som genomförs innebär att inkomstklyftorna i landet ökar och att män gynnas framför kvinnor. Av jobbskatteavdragets cirka 40 miljarder går av den totala nettoinkomstförstärkningen till de två tiondelarna av befolkningen med de högsta inkomsterna. Diagram 3: Fördelningsanalys av jobbskatteavdraget. Även fördelningen mellan män och kvinnor påverkas av regeringens politik. Av den totala inkomstförstärkningen tillfaller männen medan kvinnorna får dela på . Sammantaget innebär det här att skillnaden mellan mäns och kvinnors inkomster ökar. För att finansiera våra satsningar på de grupper som har det sämst ställt föreslår vi ett förändrat jobbskatteavdrag. modifierade jobbskatteavdrag innebär en bättre fördelningsprofil samt att statens skatteintäkter ökar med . säger också nej till införandet av den kraftiga skattereduktionen för hushållsnära tjänster samt föreslår en lägre uppräkning av skiktgränsen för statlig skatt 2008. De bärande delarna i regeringens strategi för fler jobb är förutom jobbskatteavdraget ett antal riktade skattesänkningar. Avdrag för hushållsnära tjänster genomförs . genomförs en riktad sänkning av arbetsgivaravgifterna till ungdomar mellan . En större skattesänkning för vissa tjänsteföretag är aviserad till 2008. Sammanlagt innebär de tre reformerna skattesänkningar för . Vi menar att det behövs reformer som underlättar och stimulerar företagande. Framför allt behöver mindre företag bättre möjligheter att växa och utvecklas. avvisar dock regeringens skattesänkningar riktade mot företag. Alla tre skattesänkningarna är riktade satsningar som skapar stora gränsdragningsproblem, snedvrider konkurrensen och öppnar för fusk och mygel i skattesystemet. Hushållsnära tjänster innebär en felprioritering av den offentliga sektorns medel och skapar dåliga fördelningspolitiska effekter. Den riktade arbetsgivaravgiftssänkningen för unga innebär stora dödviktskostnader i förhållande till regeringens syfte att öka sysselsättningen. Subventioner går till företag som har många unga anställda. Den riktade arbetsgivaravgiftssänkningen skapar dessutom mycket olyckliga tröskeleffekter där unga människor måste vänta med att söka jobb tills de uppfyller den nedre gränsen för att få tillgång till subventionen och där äldre ungdomar missgynnas och är mindre värda för arbetsgivarna än yngre arbetssökande. anser emellertid att de generella skattesänkningarna riktade mot mindre företag är nödvändiga. Istället för regeringens riktade skattesänkningar föreslår vi en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna på 10miljarder kronor. Utformningen bör vara konstruerad så att den är lika för alla näringsgrenar men stimulerar och gynnar mindre företag att växa och utvecklas. Utformningen konstrueras i likhet med den av regeringen avskaffade generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. förslag innebär en nedsättning av arbetsgivaravgiften på en maximal lönesumma . Förslaget innebär att företag med löner får sänkta arbetsgivaravgifter från ned till . Maximalt innebär nedsättningen i minskade arbetsgivaravgifter per företag. Vi föreslår att arbetsgivaravgiften förutom ålderspensionsavgiften helt slopas för den första som anställs i ett soloföretag. Detta för att ytterligare gynna små företag att växa och utvecklas. Slopad skattereduktion för hushållsnära tjänster Nej till nedsatt a-avgift i vissa tjänstebranscher Slopade nedsatta a-avgifter ungdomar Slopad nedsättning av löneskatt äldre Nedsättning av arbetsgivaravgiften för alla företag Nedsatt ag-avgift för enmansföretag Tabell 4: förslag till ändrade företagsskatter. Regeringen har genomfört fastighetsskattesänkningar för och aviserat att helt slopa fastighetskatten. har tidigare också framfört behovet av att minska uttaget av fastighetsskatt.