mot · GV02Sf277 · 2007-10-04 00:00:00 — 4Varför drivs människor på flykt?6 4.3Etniska konflikter och inhemskt förtryck8 6FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat10 7Utvecklingen i Europeiska unionen11 7.1Blodbadet vid EU:s gränser fortsätter12 7.3Handlingsprogram för att bekämpa illegal invandring16 8.3Utländska kvinnors stryktålighet en översyn av 2 kap. 4§ utlänningslagen20 8.4Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning21 8.11Bortre gräns i asylprocessen26 8.12Visumkrav som medel att utestänga flyktingar från och EU26 8.17Förordnande av offentliga biträden i utlänningsärenden29 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stopp för svensk vapenexport till länder där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett svenskt initiativ i FN till en konferens för att påbörja arbetet med ett internationellt fördrag om restriktioner i vapenexport och vapenhandel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avsluta sitt medlemskap i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansieringen av FN:s flyktingkommissariat.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat till att inkludera internflyktingar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag av medel för FN:s flyktingkommissariats medverkan vid förvaltningen av EU:s yttergränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt tillbakavisande av förslag att lägga asylprövningsförfarandet utanför EU beträffande människor som rest in i EU för att söka asyl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad inriktning av EU:s asyl- och migrationspolitik så att kränkningarna av invandrades mänskliga rättigheter upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om påkallande av nya förhandlingar om direktivet om transportörsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring av EU:s politik beträffande återtagandeavtal som anges i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör använda sin vetorätt mot ytterligare repressiva förslag inom området asyl och immigration innan direktiv som syftar till att garantera vissa miniminivåer för skyddsregler och mottagandevillkor antagits. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initiativ till en översyn av förordningen om fördelningskriterier för ansvaret för asylsökande i syfte att dessas eget val ska vara styrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör ta initiativ till en omarbetning av skyddsgrundsdirektivet i de delar som strider mot internationell rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att asylprocedurdirektivet om förfarandet för att bevilja och återkalla flyktingstatus måste omarbetas i de delar som strider mot internationell rätt. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av utlänningslagen med förbättrade regler om anhöriginvandring. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring för att undantag ska kunna göras från huvudregeln om ansökan från utlandet när utlänningen har barn i , kvinnan i förhållandet är gravid eller sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring för att komma till rätta med de fortsatta missförhållandena med avvisningsbeslut av kvinnor som misshandlats eller kränkts under den tvååriga prövotiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbildningssatsning med anledning av den nya lagstiftningen angående förföljelse på grund av kön och sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snar utvärdering av tillämpningen av den nya lagbestämmelsen om flyktingstatus på grund av förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flyktingstatus för HBT-personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flyktingbegreppet i utlänningslagen bör vidgas till att också omfatta förföljelse på grund av könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av 4 kap. 2 § utlänningslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt att utarbeta riktlinjer för utredningen och bedömningen av barns asylskäl. beslutar att 5 kap. 6 § första stycket 1 ska lyda: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana särskilt ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå en ny bestämmelse i utlänningslagen om att avlägsnandebeslut ej ska fattas om det står klart att det inte går att verkställa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av 12 kap. 19 § utlänningslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att organisera kurser i opartiskt användande av verkets landinformation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlänningen alltid ska beredas skäligt rådrum för sin avresa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en bortre gräns i asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka i EU för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte används för att stänga ute flyktingar och kortsluta . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utfärda tydliga riktlinjer för handläggning av ärenden som gäller besöksvisum för att den ska genomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utmönstring av integrationspotential som kriterium för uttagning på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återgång till tidigare praxis vad gäller krav på ingivande av ansökan om familjeåterförening till svensk beskickning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tagande av nödvändiga mänskliga hänsyn vid uttagning av familjemedlemmar som fyllt på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till treåriga planeringsperioder för uttagningar på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättande av en utredning med uppgift att se över bestämmelsen om förvar i utlänningslagens 10 kap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , alternativt länsrätten, bör förordna offentliga biträden i utlänningsärenden. 1 Yrkandena 1, 2 och 46 hänvisade till UU. är djupt oroat över flykting- och immigrationspolitikens utveckling både i och i Europeiska unionen. Murarna runt EU byggs allt högre och alla legala möjligheter att ta sig till EU täpps till. Dessa frenetiska ansträngningar att stänga de andra ute får som konsekvens att både och övriga EU-länder systematiskt och i stor omfattning kränker asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter och till ett allt intensivare blodbad vid EU:s gränser. anser att denna utveckling måste brytas, detta inte bara för att värna rätten till undan förföljelse. Om vi tolererar att en resurssvag grupps mänskliga rättigheter kränks bäddar vi för att andra gruppers mänskliga rättigheter kränks . 4Varför drivs människor på flykt? Det anses finnas omkring 200 miljoner migranter i världen. Av dem är 32,9miljoner personer flyktingar, statslösa, internflyktingar m.fl. föremål för flyktingkommissariatets concern. Majoriteten av världens flyktingar har flytt från politiskt förtryck, krig och våld. Den direkta orsaken till att nio av tio fördrivna människor tvingats fly är politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna. Vapenhandeln har där genererat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar mycket aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. publicerade en rapport med titeln of Failures: G 8 Rights Violations. I rapporten konstateras att kortsiktiga vinstintressen och politiska fördelar styr merparten av den internationella vapenhandeln. De s.k. G 8-länderna, det vill säga världens rikaste länder, tillåter företagen att engagera sig i hemlig, svagt reglerad internationell handel i vapen, teknik och utbildning. Under åberopande av affärshemligheter hindras meningsfull information till lagstiftare, media och allmänhet. Dessutom undermineras parlamentarisk insyn och offentligt ansvarsutkrävande för handeln. Vidare har en del G8-länder tillåtit etablerandet av utländska produktionsenheter under licensavtal utan att klausuler om respekt för mänskliga rättigheter tillförts. Detta innebär att företag från G 8-länderna tillåts kringgå nationella regler om restriktioner för vapenhandeln genom att etablera produktion i länder med svagare kontroll av vapenexport. i G 8-länderna har varit inblandade i export av säkerhetsutrustning som lätt kan användas för tortyr och misshandel. Det finns t.ex. amerikanska, ryska, franska och tyska företag bland de 230 företag i 35länder som säljer elektrochockvapen. Det saknas effektiv lagstiftning i G8-länderna att förhindra export av sådan utrustning till utländska säkerhetstjänster som är kända för att använda legitim utrustning för att utöva tortyr. Amnesty föreslog att alla regeringar, framför allt de i G 8-länderna, inleder förhandlingar om ett fördrag om global vapenhandel. De fördragsslutande parterna skall enligt Amnestys förslag bl.a. förbinda sig att inte tillåta internationella överföringar av vapen, om de skulle innebära brott mot deras förpliktelser enligt internationell rätt inklusive , vapenembargon och andra beslut av och internationella fördrag som förbjuder urskillningslösa vapen eller vapen som förorsakar onödigt lidande. Detta om vapnen sannolikt skulle komma att användas i strid med eller internationell sedvanerätt, särskilt när det gäller hot om våld eller användande av våld i internationella relationer, för att begå allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, för att begå allvarliga brott mot den internationella humanitära rätten i internationella konflikter, för att begå folkmord eller brott mot mänskligheten. publicerade svenska sektion, , och Svenska Freds ett gemensamt dokument om den svenska vapenexporten. Man konstaterar i dokumentet att är världens nionde största vapenexportör. Svenska vapen bidrar alltså till att göda krig och konflikter, bidrar till brott mot mänskliga rättigheter, bidrar till fattigdom och stärker diktaturer. Exempelvis har granatgeväret , som produceras av , sålts till över 40 länder och använts i krig bl.a. i , , , , och . Vidare har det svenska pansarskottet AT 4 använts vid invasion av 1989 och i krigföring i och . Organisationerna fastslog också att trots att en grundläggande förutsättning för vapenexport enligt riksdagsbeslut är att mottagarländerna respekterar de mänskliga rättigheterna export tillåts till en rad länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna. riktlinjer för mänskliga rättigheter åsidosätts därmed systematiskt. har stora summor krigsmateriel för strid exporterats till nio länder där allvarliga brott mot mänskliga rättigheter förekommer. Härigenom legitimeras regeringarna politiskt som deras vapenmakt stärks rent konkret. Ett av de tydligaste sätten att legitimera en annan stats beteende är att sälja vapen till staten. ingick ett långtgående militärt samarbetsavtal med , en av världens mest brutala diktaturer, där politiska partier är förbjudna, demonstrationer olagliga och där kroppsbestraffning som piskning och amputering utdöms. riktar på sin egen hemsida hård kritik för bristen på mänskliga rättigheter i landet. Det borde vara självklart att inte tillåta vapenexport till ett land där medborgarna skulle fängslas om de demonstrerade mot vapenimporten från . Militärdiktaturen har absurt nog kommit att bli en av största krigsmaterielkunder. Detta trots de mycket grova och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna som sker i landet, som utomrättsliga avrättningar, tortyr och godtyckliga fängslanden. Det är heller inte uteslutet att fundamentalistiska islamister kan komma att ta över makten i landet och således också de vapen som så frikostigt levererat. Det är knappast heller i god överensstämmelse med en politik för fattigdomsbekämpning att sälja det militära radarövervakningssystemet Erieye, värt , till som lägger ner 47 gånger mer på militärutgifter än på vatten och sanitet. Den förra regeringen brukade tala om att det är viktigt att anlägga en helhetssyn på flyktingpolitiken och att politiken bör inriktas mer på åtgärder ägnade att förebygga uppkomsten av flyktingströmmar. Eftersom genom den nuvarande vapenexportpolitiken i hög grad bidrar till att skapa nya flyktingströmmar med åtföljande humanitära katastrofer, är den mest brådskande förändringen av svensk flyktingpolitik ett stopp för den svenska vapenexporten till länder där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även i övrigt bör regelverket för vapenexporten ändras så att uppfyller de krav ställer i de rekommendationer som berörts ovan. bör också i FN ta initiativ till en konferens för att påbörja arbetet med ett internationellt fördrag om restriktioner i vapenexport och vapenhandel i enlighet med det förslag som presenterat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Konkurrens om diamanter, , olja eller råvaror mellan stater eller företag är och har varit en viktig orsak till flera pågående eller avslutade krig, exempelvis i och . I det senare fallet har svenska intressen varit involverade genom oljeutvinning som bedrivs av . Det är en verksamhet som bidrog till att förlänga och förvärra pågående krig och till folkfördrivning genom nedbränning av byar. Det är viktigt att ha dessa fakta i minnet när ledande politiker i och andra västländer i högtidliga ordalag talar om vikten av att förebygga uppkomsten av flyktingströmmar och när de som flyr från dessa konflikter nekas skydd i . 4.3Etniska konflikter och inhemskt förtryck Konflikter mellan och förföljelse av etniska och religiösa grupper är vanliga orsaker till att människor drivs på flykt. Men också rent inhemskt förtryck där grundläggande demokratiska rättigheter satts ur spel, vilka ofta har politiska strider och inbördeskrig som följd, befrämjar uppkomsten av flyktingströmmar. De åtgärder som och andra västländer vidtagit efter terrorattacken för att förebygga nya terrordåd, har inneburit att mänskliga rättigheter allvarligt kränks, i synnerhet i och . och har tagit detta till förevändning att ostört genomföra oerhörda övergrepp mot mänskliga rättigheter t.ex. i och i Kabardinien-Balkarien respektive mot den uiguriska folkgruppen. krigföring i bidrar till enorma nya flyktingströmmar. En sorglig paradox i sammanhanget är att tidigare stött och att talibanerna varit förtrogna allierade. Det görs ofta, också bland ledande politiker som borde veta bättre, gällande att flertalet asylsökande inte har några verkliga asylskäl utan att det snarare är fråga om en ekonomisk och social migration, att människor söker sig en bättre framtid i . Men den som hävdar något sådant bör närmare studera från vilka länder de asylsökande kommer. Det kan då konstateras att nästan alla kommer från länder där det antingen pågår krig, väpnad konflikt eller grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det finns ingen som helst koppling mellan ursprungsländers fattigdom och ett migrationstryck mot . Däremot finns ett tydligt samband mellan verksamhet i och den regimens ekonomiska möjligheter att bedriva ohyggliga och systematiska övergrepp på civilbefolkningen. Ett annat argument som ofta anförs är att det är så få riktiga flyktingar bland dem som söker asyl i , närmare bestämt var det som fick flyktingstatus 2004. Det kan vara intressant att i detta avseende göra en jämförelse med några andra rika industriländer. fick i flyktingstatus, i , i , i Storbritannien4,och i . Det finns inga som helst skäl att tro att de som söker asyl i generellt åberopar svagare skäl än asylsökande i de uppräknade länderna. Förklaringen är helt enkelt att i praktiken upphört att tillämpa . Ett lands asylpolitik fungerar som ett lackmustest för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. Om inte de människors mänskliga rättigheter respekteras som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Därför är det av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. The () grundades på initiativ av . har organisationen en transnationell organisation för global styrning av migration utifrån ekonomiska utgångspunkter. Ledande organisationer för mänskliga rättigheter som och Human Rights Watch har riktat förödande kritik mot att IOM:s aktiviteter i många fall kränker grundläggande mänskliga rättigheter t.ex. genom program som hindrar människor från att fly eller genom att organisera återvändande för flyktingar trots en oacceptabel säkerhetssituation i hemlandet. Mot bakgrund av de synnerligen allvarliga och bestående missförhållandena i IOM:s verksamhet bör avsluta sitt medlemskap i organisationen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat Den verksamhet som bedrivs av finansieras genom årliga bidrag från medlemsstaterna. Detta är en ur flera aspekter olycklig ordning. Organisationen får svårigheter med sin planering eftersom finansieringen blir osäker och ryckig. Dessutom kan riskera att drabbas av tunghäfta när det är påkallat att framföra kritik mot någon av de viktigaste bidragsgivarna, exempelvis . Därför bör regeringen i FN verka för att skall finansieras via FN:s budget med treåriga anslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. FN:s flyktingkommissariats mandat omfattar bara flyktingar som passerat en nationsgräns. utgör de s.k. internflyktingarna en mycket stor del av alla flyktingar. Rapporter visar att kvinnor som flyr undan så kallat hedersrelaterat våld ofta tar sin tillflykt till fängelser i området för att undvikas att mördas. På grund av risken och allvaret i hoten kan de tvingas att tillbringa resten av sina liv i fängelset oskyldigt dömda till livstidsstraff för att de är kvinnor. Dessa kvinnor kan inte fly till något annat land för att omfattas av FN:s flyktingkommissariats skydd. Visserligen gör viktiga humanitära insatser för internflyktingar, men det är viktigt att mandatet utvidgas så att organisationen t.ex. får möjlighet att vid behov hjälpa internflyktingar att lämna sitt hemland. Regeringen bör i alla lämpliga sammanhang verka för en sådan utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vid den s.k. gränsförvaltningen av EU:s yttergränser bl.a. i och utanför bedrivs både av enskilda EU-stater och genom för yttre gränskontroll Frontex en verksamhet som stoppar flyktingar på väg till för att söka asyl. Det är av avgörande betydelse att bereds möjlighet att delta i denna verksamhet för att tillföra sitt kunnande om flyktingkonventionens riktiga tillämpning i dessa sammanhang. EU bör anslå medel för att finansiera detta. Regeringen bör i EU verka för att EU anslår medel för att möjliggöra för att medverka vid förvaltningen av EU:s yttergränser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Utvecklingen i Europeiska unionen I Amsterdamfördraget överfördes flyktingpolitiken från det mellanstatliga samarbetet i tredje pelaren till överstatligheten i första pelaren. beslutades att EU-länderna skulle enas om gemensamma miniminivåer. var motståndare och starkt kritiskt till överförandet. garanterades från den dåvarande och att även i fortsättningen skulle föra en human och solidarisk flyktingpolitik och att i EU skulle verka för att en sådan politik skulle föras. Vi har haft möjlighet att följa arbetet med harmoniseringen av flyktingpolitiken under de år som den pågått. Vad vi kan se är att EU ägnar sig åt att bygga murarna runt Fästning allt högre i stället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. I stället för att använda sig av den vetorätt som varje regering tidigare hade, har den dåvarande ägnat sig åt att medverka till att sätta ur spel genom t.ex. transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare skall anses uppenbart ogrundade. De direktiv som antas inom unionen är minimidirektiv, vilket innebär att medlemsstaterna, om de har mer generösa bestämmelser kan bibehålla dem. Det står också medlemsstaterna fritt att upprätta mer generösa bestämmelser. Denna möjlighet har den i det stora hela inte utnyttjat. är fortsatt starkt kritiskt till EU:s flyktingpolitik eftersom den är uppenbart inhuman och mycket restriktiv. Vi är också fortsatt starkt kritiska till flyktingpolitik. Vi varnade för att ett system med minimiregler skulle innebära en dragning mot en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling. Den dåvarande regeringen påstod motsatsen och att vi hade fel. kan vi med sorg konstatera att vi hade rätt. börjar EU förbereda nästa etapp ett gemensamt asylsystem trots att den första etappen i det närmaste havererat genom de extremt låga miniminivåer som beslutats både vad avser skydd och socialt mottagande. I det följande specificerar vi vår kritik både vad gäller det överstatliga samarbetet och den svenska flyktingpolitiken. De flesta direktivförslag från , som i sitt ursprungliga skick syftade till att tillförsäkra asylsökande och immigranter minimirättigheter, har efter en utdragen behandling av och dess arbetsgrupper blivit tömda på nästan allt positivt innehåll. Däremot har man snabbt kunnat enas om genomförande av repressiva åtgärder riktade mot flyktingar och invandring från tredjeland. Det gäller förstärkta gränskontroller vid EU:s yttre gränser, hårda krav riktade mot de nya medlemsstaterna för att förhindra att flyktingar tar sig in i EU via dessa, steg mot en gemensam gränspolis för EU, hot mot tredjeländer för att tvinga dessa att ta emot, inte bara egna medborgare, utan även medborgare i andra stater. Denna utveckling visar med all önskvärd tydlighet det problematiska och olämpliga i att göra asylpolitiken till föremål för överstatliga beslut inom EU. kritik mot EU:s flyktingpolitik grundar sig såväl på den restriktivitet som blivit kännetecknande för innehållet som på det faktum att dessa frågor beslutas på överstatlig nivå inom EU. försökte att i EU få stöd för upprättande av transitläger för asylsökande i som , och .