ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02K303 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 23 § kommunallagen. För små partier med endast något eller några få mandat i kommunfullmäktige, vilket ej räcker till för representation i kommunstyrelse eller övriga kommunala nämnder, är avsaknad av representation ett handikapp. Brist på eller sämre tillgång till information kan bli följden. Insynen är ringa och inskränker sig till vad som går att utläsa ur de offentliga protokollen, vilka oftast är ganska kortfattade. Undantag kan givetvis uppstå när mindre partier deltar i politisk samverkan med andra partier. I arbetet med kommunallagen uppmärksammades de mindre partiernas problem, vilket utmynnade i en hel paragraf, 4 kap. 23 §, som behandlar närvarorätt och som säger att fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd ska få närvara vid nämndens sammanträde och delta i överläggningen men inte i besluten. Vidare får även beslutet innefatta att den förtroendevalde ska ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Det ankommer därmed på fullmäktige att fatta beslut om att en förtroendevald i ett parti som ej av egen kraft får representation i en nämnd ändå får närvara vid nämndens sammanträden. Problemet är att stora partier, förespråkande parlamentariska principer, ofta är negativt inställda till denna möjlighet för mindre partier och därför röstar ned förslagen när de väcks i fullmäktige. Därför bör denna lagparagrafs första del ändras till förslagsvis följande lydelse: En förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd får närvara vid nämndens sammanträde och delta i överläggningarna men inte i besluten. En sådan ändring vore ett steg i rätt riktning när det gäller att fördjupa och utveckla den lokala demokratin.
mot · GV02K304 · 2007-09-26 00:00:00 — och dagen för allmänna val till som allmänna flaggdagar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse , , till allmän flaggdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagen för allmänna val till utses till allmän flaggdag. firas efter det datum 1950 då utrikesminister kallade till en presskonferens för att presentera en kommuniké av högsta vikt. I deklarationen, som hade författats av medarbetare , väcktes tanken på en övernationell europeisk institution med uppgift att förvalta råvarorna kol och stål som var själva basen för allt militärt inflytande. levde i skräck inför ett nära förestående tredje världskrig, och de inledande raderna ger en idé om de ambitioner som deklarationen uttrycker: Vi kan bara värna om världsfreden genom kreativa ansträngningar i samma storleksordning som de faror som hotar denna fred. [] Genom att skapa en gemensam basproduktion och genom att instifta en ny högsta myndighet, vars beslut är bindande för , och övriga länder som ansluter sig, kommer detta förslag att förverkliga den första konkreta basen för en europeisk federation som är oundgänglig för att bevara freden. Schumandeklarationen stakade ut en möjlig väg att överbrygga klyftorna mellan arvfienderna och och ledde fram till skapandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, föregångaren till det som är Europeiska unionen. EU:s roll för att befästa fred, stabilitet och demokrati i kan inte överskattas. Tack vare gemenskapen Europeiska unionen är krig mellan och inte bara omöjligt genom att länderna frånhände sig kontrollen över krigets basindustrier, kol och stål utan också otänkbart. Mellan Europeiska unionens 25 medlemsländer har rustningar och krig bytts mot förhandlingar och kompromisser. är det främsta uttrycket på global nivå för strävan efter fred, och firar FN-dagen som allmän flaggdag. På samma sätt bör ha som allmän flaggdag för att fira EU, den främsta fredsorganisationen på vår kontinent, och visa vår solidaritet med de ideal som ligger bakom unionens bildande. Även dag för allmänna val till bör vara flaggdag, i likhet med dag för allmänna val till .
mot · GV02K306 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa kommunallagen och införa verksamma sanktionsmöjligheter vid osund konkurrens. För ett tiotal år sedan publicerade dåvarande Vi har brutit mot lagen. Men det har blivit kutym att göra så. Citatet kom från en hög landstingstjänsteman och refererade till det egna tvätteriet som tog kunder på den privata marknaden. Tyvärr har inte efterlevnaden av kommunallagen förbättrats, något som också näringsministern tog upp i en artikel på DN-debatt : Vi förbereder lagstiftning som ska göra det omöjligt för offentlig sektor att snedvrida konkurrensen. Många kommuner och landsting ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensen på marknaden. Förutom att många kommunala bolag säljer tjänster både till privata företag och till andra kommuner investerar man i verksamheter utanför den egna kommungränsen, vilket klart strider mot kommunallagen. Ett exempel är det kommunala avfallsbolaget som köpt in sig i . Sysav ägs av 14 kommuner dock inte av . I rapporten för nya företag och jobb från Alliansgrupp Tillväxtregion står följande: kommer, i alla de kommuner som vi har makten i efter valet , att verka för att få bukt med osund konkurrens, använda upphandlingar som ett instrument för ökad konkurrens och på lämpligt sätt genomföra Fritt Val av personliga välfärdstjänster. Det är dags att få detta verkställt såväl i teorin som i praktiken. Kommunallagen behöver därför skärpas och verksamma sanktionsmöjligheter vid osund konkurrens måste införas.
mot · GV02K313 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av vallagen. Vid val kom nya partier in i kommunfullmäktigeförsamlingarna runtom i landet. Den största framryckningen gjorde som tog 280 mandat i 144 kommuner. Många av de kandidater som valdes in i fullmäktigeförsamlingarna som representanter för gjorde det utan att i förväg ha registrerats som kandidater. Det är bekymmersamt att kandidater kan skrivas direkt på valsedlarna utan att tillfrågas. För många blev det en överraskning att deras namn skrivits på en valsedel. Dessa kandidater har inte kunnat granskas av väljarna under valkampanjen eftersom de helt enkelt inte varit kända för väljarna. när de förtroendevalda granskas i såväl rollen som politiker som privatpersoner anser vi det rimligt att gränsen för vem som är valbar i allmänna val höjs och att en översyn av vallagen i detta avsnitt är befogat. Jag menar att respekten för och tilliten till de demokratiska systemen försämras om det blir alltfler tomma stolar i våra fullmäktigeförsamlingar och alltfler som hoppar av av olika skäl. Det måste vara ordning och reda i politiken!
mot · GV02K315 · 2007-09-19 00:00:00 — beslutar om ändring av vallagen så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen gällande den s.k. treårsregeln. beslutar om ändring av vallagen så att rösträtt gäller fr.o.m. det år man fyller . Rösträtt för utländska medborgare Det finns en mängd samhällsmedborgare, permanent bosatta i riket, som ej har möjlighet att påverka sin vardag via demokratiska val, annat än i begränsad omfattning. De människor som förnekas att utöva en demokratisk påverkan via valsedeln är de som t.ex. kommit till som flyktingar, som är makar till svenska medborgare och andra som invandrat till riket av andra skäl såsom studier eller för att arbeta. anser att de nya invånarna i detta land som ännu inte har blivit svenska medborgare ska ha samma möjligheter att avlägga sina röster i folkomröstningar, i EU-parlamentsval och i riksdagsval som de har i kommunala val och landstingsval. Vi är övertygade om att det skulle innebära en ökad självkänsla, en ökad känsla av samhörighet och ett ökat valdeltagande bland dessa människor i kommunal- och landstingsval, om de kände att de fick fullt förtroende att kunna påverka sin egen vardag genom att tillsätta eller avsätta representanter även på riksplanet. Regeringen bör återkomma till med förslag om ändringar i vallagen i enlighet med motionens innebörd. Enligt dagens ordning sammanfaller rösträttsåldern med myndighetsåldern. Ordningen innebär att personer som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val; de som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet och måste vänta till nästa ordinarie val. anser att den nuvarande ordningen är olycklig. Valdeltagandet är lågt och sjunkande bland förstagångsväljare. Den politiska information som kan ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av ungdomsförbund och partier är därför särskilt värdefull. Den mobiliserande effekten av detta arbete försvagas dock av att en stor del av de elever som i klassrummet uppmanas att gå och rösta inte har rösträtt, utan måste vänta längre än sina klasskamrater innan de kan delta i ett allmänt val. Vallagen bör därför ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år som man fyller . Regeringen bör återkomma till med förslag om ändringar i vallagen i enlighet med motionens innebörd.
mot · GV02K320 · 2007-09-28 00:00:00 — Översyn av valsystemet och proportionaliteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över valsystemet vad gäller proportionaliteten på nivå. Det är viktigt att det kontinuerligt förs en diskussion om grundvalen för demokratin. Inte minst efter valet blev vi påminda om en del märkliga effekter av vårt svenska valsystem som bör ses över . Den östgötska kommunen får statuera exempel. Där fick oppositionen av rösterna i det kommunala valet medan den konstellation som styr fick . Ungefär samma sak hände i valet till regionfullmäktige i . En möjlighet att undvika konsekvensen att de partier som får minst antal röster ändå får flest mandat och därmed makten skulle kunna vara att införa spärrar i kommunerna som de proportionella valen ses över. Syftet är förstås att det parti eller den konstellation som få flest röster också utgör majoritet. Med anledning av ovanstående anser vi att det proportionella valsystemet bör ses över med syfte att undvika situationer där den styrande majoriteten har fått färre röster än oppositionen.
mot · GV02K324 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå vakt om presstödet. Den svenska dagspressen är en av de mest livaktiga och spridda om man jämför oss med resten av . är inom EU, tillsammans med , helt i en klass för sig när det gäller läsning av dagstidningar. En starkt bidragande orsak till detta är det svenska systemet för presstöd. Stödet är utformat på ett så smart sätt att det bidrar till att låta de s.k. andratidningarna överleva utan att stödet i sig hotar förstatidningarnas existens. Andratidningar kallas de som verkar på orter i skuggan av en dominerande tidning. Utan presstödet kommer samtliga svenska andratidningar att tvingas lägga ned. Detta konstaterande gör professor i en analys gjord på uppdrag av . Det innebär att 15 röster tystnar i . Det är tidningar som utgör en del av det svenska kulturarvet. Kvar blir bara de stora och starka koncernernas tidningar. Den journalistiska mångfalden och konkurrensen mellan tidningarna om läsarnas gunst ersätts då med en enfald där annonsörernas vilja väger allt tyngre och överskuggar läsarnas. Men även för läsarna av de tidningar som blir kvar får ett borttagande av presstödet konsekvenser. Distributionen försvåras och fördyras avsevärt för flera av dem detta eftersom en del tidningar bara får distributionsstöd för att kunna nå ändå ut till de mest avlägsna delarna av vårt land. Ytterst handlar alltså presstödet om att värna om mångfalden i det demokratiska samtalet.
mot · GV02K331 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att se över om offentlighetsprincipen missbrukas i syfte att planera och begå brott. har en omfattande offentlighetsprincip som vi skall vara stolta över. Öppenheten motverkar maktmissbruk från offentliga myndigheter och den ger medborgarna möjlighet att kontrollera t.ex. de förtroendevaldas arbete så att de kan utkräva ansvar. Den säkerställer även att handlingar kring myndighetsbeslut är öppna så att alla kan granska att förvaltningsbeslut är korrekta. Även om offentlighetsprincipen är viktig måste man våga ställa frågor om hur den används. De som använder den svenska öppenheten gör det inte alltid för att kontrollera makthavare. Det finns grupper i samhället som använder uppgifterna i brottsliga syften. har det uppmärksammats hur nynazister utnyttjat bl.a. passfoton och andra offentliga uppgifter för att kartlägga sina meningsmotståndare. har det rests varningsflaggor för att även djurrättsaktivister använder offentlig information för att kartlägga bl.a. djuruppfödare. På samma sätt kan universitet, forskare och företag som bedriver djurförsök kartläggas. I finns det en utvecklad kontroll och uppföljning av dem som håller djur eller som genomför djurförsök. När det gäller djurförsök finns det noggranna prövningar i djurförsöksetiska nämnder innan någon får starta arbetet med försöksdjur. I handlingarna från dessa nämnder finns uppgifter om forskare, djur, djurens inhysning etc., uppgifter som lätt kan missbrukas av dem som struntar i de demokratiska spelreglerna för att de sätter sina egna åsikter högre än samhällets gemensamma värderingar. När samhället har konstaterat att forskare följer reglerna för att minimera smärtor för djuren måste rättsväsendet vara berett att skydda den fria forskningen och ingripa mot aktivisterna. Offentlighetsprincipen är viktig för att både medier och medborgare skall kunna granska exempelvis de djurförsöksetiska nämndernas beslut. Öppenheten måste dock balanseras mot enskilda personers säkerhet och att lagliga verksamheter skall kunna bedrivas utan att aktivister saboterar, hindrar eller hotar. För att stärka samhällets skydd mot de krafter som kan tänkas missbruka offentlighetsprincipen bör det ses över om och i så fall hur offentlighetsprincipen missbrukas och även föreslås eventuella åtgärder för att förebygga missbruk .
mot · GV02K334 · 2007-09-28 00:00:00 — Meddelarskydd i privata företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka yttrandefriheten för privatanställda. Alla anställda i kommuner och landsting har meddelarskydd. Det innebär att de har ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfrihet. De har alltså rätt att ta kontakt med massmedier och berätta om brister och missförhållanden i verksamheten utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. Det ger trygghet för dem som vill yttra sig och påverka i arbetslivet, men stärker också demokratin i stort. beslutade att detta skydd även ska gälla anställda i de kommunala och landstingskommunala bolagen. När tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi, försämras den formella yttrandefriheten kraftigt. För offentlig verksamhet som läggs över i privata entreprenader finns inget meddelarskydd, trots att det rör sig om offentligt finansierad verksamhet. Att skyddet på detta sätt uteblir beroende på i vilken form det allmänna väljer att bedriva sina verksamheter är oacceptabelt. Den självklara utgångspunkten bör vara att den yttrandefrihet och det meddelarskydd som anställda tillförsäkras mot det allmänna även ska gälla på alla privata arbetsplatser. Privatanställda bör ha samma möjlighet att diskutera förhållandena på arbetsplatsen som offentligt anställda utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. En anställd som avslöjar oegentligheter inom företaget måste kunna känna sig säker på att inte straffas för sin frispråkighet. Privatanställdas yttrandefrihet har vid ett flertal tillfällen varit föremål för utredning, bland annat har det föreslagits att ett skydd för privatanställda mot ingripanden från arbetsgivaren införs i tryckfrihetsförordningen. Något beslut om detta har dock aldrig fattats. Det tycker vi är otillfredsställande.
mot · GV02K348 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett stillhetsrum för riksdagsledamöter och tjänstemän, i likhet med det meditationsrum som införde i FN. Jag föreslår att vi hedrar genom att skapa ett rum för stillhet i den svenska . levde i världspolitikens sjudande centrum där nationers öden formas. För honom var stillheten och tystnaden en nödvändig motvikt till den intensiva verksamheten och förutsättningen för att kunna fatta kloka fredliga beslut. har man även genom forskning kunnat ge honom rätt. Stunder av stillhet har mycket positiva resultat såsom minskad sjukfrånvaro och ökat självförtroende samt ökad förmåga till koncentration. När invigde meditationsrummet i FN förklarade han: Inom oss alla finns en kärna av stillhet omgiven av tystnad. Här i denna byggnad, där så många arbetar och debatterar för fred, behövs ett rum, som är avskilt för tystnad i yttre mening och stillhet i inre mening. Här finns inga andra symboleringet som distraherar eller stör stillheten i vårt inre Enligt ett urgammalt ordspråk karaktäriseras ett kärl av sitt tomrum och inte av sina väggar. Det ankommer på var och en av oss, som besöker dettarum, att fylla tomrummet med det som vi själva finner i vår kärna av stillhet.
mot · GV02K357 · 2007-09-28 00:00:00 — Korruption i offentlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kampanj mot korruption i offentlig verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om system för s.k. whistle-blowers i offentlig sektor. Korruption är ett allvarligt brott. Särskilt allvarligt är det när offentliga sektorn är inblandad. Därför har såväl politiker som chefer i offentlig verksamhet en viktig uppgift i att på alla sätt bekämpa mutbrott och underlätta för avslöjande av korruption i verksamheten. I en rapport från (Skydd mot korruption i statlig verksamhet RiR 2006:8) bedöms skyddet mot korruption i särskilt utsatta statliga myndigheter och bolag inte står i paritet med riskerna. Denna bild blir än tydligare i den särskilda granskning av biståndet som gör i rapporten (RiR 2007:20). anmärkningar är värda att ta på största allvar! I en särskild skrift som Kommuner och Landsting tagit fram i samarbete med ges tydliga råd och bra vägledning. Det är mycket bra att den typen av skrifter tas fram. Men det behövs också ett engagerat ledarskap och större kunskap inte minst bland förtroendevalda. Bara har flera fall av misstänkt korruption prövats av rättsväsendet. Okunnighet om var gränsen för korruption går är uppenbart utbredd såväl i kommuner, landsting som i statlig verksamhet. Arbetet mot korruption måste därför intensifieras! Regeringen bör ta initiativ till en kraftfull kampanj för att upplysa om korruption och mutbrott. En sådan kampanj bör vara långvarig och riktas mot hela den offentliga sektorn. En sådan kampanj kan med fördel genomföras i samarbete med Kommuner och Landsting. Korruption upptäcks lättast av dem som jobbar på den aktuella arbetsplatsen. I har av företagen ett internt system för att underlätta för medarbetare att anonymt anmäla misstankar om mutbrott. Detta har man infört därför att man vet att det kan vara jobbigt att som enskild anställd ta risken att berätta. Man riskerar utfrysning och att pekas ut som bråkstake. Det vore en stor framgång om fler arbetsplatser i såväl privata som offentliga lät sig inspireras av det amerikanska exemplet i detta avseende. Även inom offentlig verksamhet behöver system för att underlätta för anonyma whistle-blowers prövas. Regeringen bör därför ge berörd myndighet i uppdrag att utarbeta former för att underlätta för anonyma whistle-blowers i offentlig verksamhet. Det offentliga på såväl lokal, regional som nationell nivå måste växla upp arbetet mot korruption. På några håll måste ögon öppnas, på andra håll krävs ökat engagemang. Genom engagerat ledarskap, ökad kunskap och vissa lagändringar kan behålla sin position som ett av de länder där korruption är förhållandevis ovanligt. Kanske kan vi rent av förbättra situationen ytterligare.
mot · GV02K363 · 2007-09-27 00:00:00 — Statsråds och riksdagsledamöters arvoden m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att komma med förslag på hur ytterligare kan förtydliga och skärpa reglerna för arvoden, pensioner och övriga ersättningar till riksdagsledamöter och statsråd. Girighet ett hot mot demokratin En av demokratins grundpelare är att det rent praktiskt finns möjligheter för medborgare att utöva de rättigheter som finns. I detta ingår att ge varje medborgare möjlighet att kunna kandidera i demokratiska val samt att se till att där finns praktiska möjligheter för de kandidater som blir valda representanter att kunna verka och agera självständigt. Även om det är så att ingenting i en demokrati kan ersätta ett folkligt ideellt engagemang fyller de valda representanterna en viktig funktion i ett folkstyre. Det är önskvärt att vi gemensamt via skattemedel ser till att de vi väljer som våra representanter kan arbeta under drägliga förhållanden. Det ska, enligt sett att se på saken, finnas ett ersättningssystem som, inom rimliga gränser, kompenserar förtroendevalda för det eventuella ekonomiska bortfall de drabbats av när de representerar sina väljare. Det är också naturligt att förtroendevalda, såsom riksdagsledamöter och statsråd, har goda ekonomiska möjligheter att fullfölja sina uppdrag. Likaså är det rimligt att det finns en ekonomisk trygghet för dem som mister sina uppdrag efter fullgjort mandat. Motsatsen skulle kunna bli ödeläggande för demokratin. Risken för att en personligt trasslig ekonomisk situation skapar utrymme för såväl korruption som mångsyssleri ökar om där inte finns rimliga villkor. Om detta råder en relativt stor politisk enighet i . finns ett system som är generöst vad gäller både arvoden och olika ersättningar efter fullgjort uppdrag. När då personer som åtnjuter dessa generösa ersättningar tricksar och lägger ned stor energi och uppfinningsrikedom för att skaffa sig ytterligare ekonomiska fördelar utöver de tänkta utgör deras agerande en reell fara för landets demokratiska system. Dessa riskerar genom sin girighet och moraliska luddighet att gemene man tappar tilltro till såväl det demokratiska systemet som de representanter som agerar utan egennyttan för ögonen. Det är ett undergrävande av förtroendet hos svenska folket och en påspädning av det förakt som finns över vissa politikers agerande. anser att det krävs en översyn av de regelverk som reglerar statsråds och riksdagsledamöters ekonomiska ersättningar i alla dess former samt en översyn av tillämpningen av regelverken. Detta bör ske i form av en parlamentariskt tillsatt utredning med uppgift att lägga fram förslag på hur ytterligare kan förtydliga och skärpa reglerna för ersättningar så att risken att någon ska kunna överutnyttja de olika systemen för ersättningar, pensioner och avgångsvederlag till riksdagsledamöter och statsråd minimeras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.