ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub211 · 2007-09-21 00:00:00 — Utbildning av kvalificerad arbetskraft inom området eldistribution tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning av kvalificerad arbetskraft inom området eldistribution. Ett modernt samhälle som vårt är beroende av säkra och effektiva elleveranser. Detta har vi kunnat se i samband med de snöstormar som slagit ut elnäten i stora delar av vårt land. För att på ett bättre sätt klara av elleveranserna krävs en väl utbyggd produktion och ett väl fungerande distributionsnät. Detta kräver i sin tur väl utbildad arbetskraft inom denna sektor. På detta område finns det dock risk för problem inom en inte alltför avlägsen framtid. Enligt branschorganisationen riskerar man, , att det uppstår brist på distributionselektriker. Arbetskraften inom detta yrkesområde har en hög medelålder och pensionsavgångarna är stora . Detta ställer krav på snabb utbildning och rekrytering av ny personal. På ett så vitalt samhällsområde som eldistribution är det viktigt att staten spelar en aktiv roll och, tillsammans med branschen, ser till att det finns tillräckligt med utbildningsplatser, inom exempelvis den kvalificerade yrkesutbildningen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02Ub213 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studenter. , , har en regel som innebär att de studenter som tjänar egna pengar under sin studietid kan få sitt studiemedel sänkt. Om man studerar och kan man tjäna den 1 januari30 juni och 57 931 den 1 juli31 december utan att studiemedlet minskar. Tjänar man över dessa belopp blir man återbetalningsskyldig. Detta är vad som kallas fribelopp. Det finns en rad olika anledningar till varför studenter behöver ett extra jobb vid sidan av sina studier. Den första anledningen är att det är svårt att leva på de dryga man får om man tar ett studielån inklusive bidrag. Det är sällan pengarna räcker till efter att man betalat hyra, räkningar och diverse andra omkostnader man kan tänkas ha. Det kan inte vara meningen att studenter ska förpassas till att leva på existensminimum bara för att de väljer att utbilda sig. För äldre människor kan det även innebära att de avstår från att vidareutbilda sig då de helt enkelt inte har råd att leva på detta. Ett avskaffande av fribeloppet skulle även innebära att fler studenter skulle kunna ta mindre lån eller bidrag och slippa dra på sig skulder. Arbetslivserfarenhet är viktigt för att få ett jobb. Det är inte ovanligt att arbetsgivare kräver någon form av arbetslivserfarenhet när man söker ett jobb, och har man då inte kunnat arbeta vid sidan av sina studier så får man kanske inte det jobb man sökt. Förutom dessa nackdelar förlorar staten skatteintäkter. Många studenter väljer att arbeta svart och slipper på så sätt oroa sig för att bli återbetalningsskyldiga. Nackdelen är att den svarta arbetsmarknaden växer sig större, studenten utnyttjas och har inga referenser att hänvisa till. Vi har utlovat en arbetslinje som ska gälla för alla människor i . Detta bör därför även inkludera studenter. Man ska inte bli bestraffad för att man vill dryga ut sin inkomst, eller för att man vill skaffa sig arbetslivserfarenhet. Tvärtom, detta bör premieras varför det är extra viktigt att avskaffa fribeloppet.
mot · GV02Ub214 · 2007-09-25 00:00:00 — Statens anslag till vuxenutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens anslag till vuxenutbildning. Alla människor måste ges möjlighet att förverkliga sina drömmar, oavsett tidigare utbildningsnivå. Goda kunskaper blir allt viktigare för den egna utvecklingen och för att förstå och delta i samhället. Kunskap är också viktigt för framtida konkurrenskraft. Därför är det viktigt att se till att det inte finns återvändsgränder i utbildningssystemet. De som av någon anledning missat utbildning ska alltid kunna ta igen och komplettera den senare i livet. Alla som vill välja ny bana i livet ska kunna skaffa sig den utbildning som krävs. Denna syn har legat till grund för mycket stora satsningar på lärande och utbildning av tidigare socialdemokratiska regeringar. En av den borgerliga regeringens besparingsåtgärder för att finansiera sina stora skattesänkningar är försämringen av de statliga anslagen till vuxenutbildning. Den totala effekten av att dra ned stödet med en tredjedel är i sig mycket beklagligt, men då regeringen väljer att lägga ut det kvarvarande stödet utan att ta hänsyn till kommunernas behov av denna typ av utbildning drabbas de kommuner där medborgarna har ett stort behov mycket hårt. Medan dessa kommuner får göra kraftiga nedskärningar i viktig utbildning kan andra, rika kommuner i stället sänka skatterna för dessa medel. Därmed ökar klyftorna och färre får chansen att gå från utanförskap till utbildning och därefter arbete. Det är rimligt att det statliga stödet till vuxenutbildning har en fördelningsprofil som innebär att kommuner där behoven är större får mer än kommuner med små behov. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som bygger på detta synsätt.
mot · GV02Ub216 · 2007-09-21 00:00:00 — Alternativ pedagogik inom den kommunala skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare utveckla pedagogiska alternativ inom den kommunala skolan. Dagens kommunala skola måste anpassa sig efter barnens verkliga behov. Den kommunala skolan är bra , men det finns alltid möjlighet att göra den bättre. Det är ett problem att många barn inte klarar av dagens inlärningspedagogik. Det finns risk för att de som inte kan tillgodogöra sig kunskaperna, eftersom dessa är förmedlade på ett för denna grupp felaktigt sätt, lämnas med känslor av frustration. Därför bör det finnas möjligheter att ytterligare utveckla en alternativ pedagogik inom den kommunala skolan så att fler barn och elever kan tillgodogöra sig kunskaperna. Det ligger en stor vinst i att låta lärare och barn pröva sig fram till den pedagogik som passar just dem. Skolorna måste naturligtvis anpassa den alternativa pedagogiken efter de särskilda behov som finns. Ingen ska naturligtvis påtvingas en annan variant av inlärningspedagogik, men alternativet bör finnas. Mål och riktlinjer för skolans arbete kan ändå uppnås och följas även om skolan öppnar för alternativ pedagogik. Skolans pedagogik måste bli mer flexibel så att fler barn och elever kan gå ut skolan med godkända betyg. Det finns inget som talar för att alternativ pedagogik inte skulle vara lika bra som den som traditionellt används inom den svenska skolan. Det viktigaste är att barn känner att de kan lära sig och lyckas, därför behövs olika inlärningsmetoder och därför måste alternativ pedagogik också utvecklas inom den kommunala skolan.
mot · GV02Ub217 · 2007-09-21 00:00:00 — Validering av kompetens för bättre kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av validering. Många vårdbiträden har möjlighet att uppgradera sin yrkesroll till undersköterska. Inom vården har således valideringsarbetet kommit en bit på väg. Detta upplevs som något mycket positivt för vårdbiträdena, men även arbetsgivarna och de som är i behov av vården uppskattar denna kvalitetshöjning. Ett system för validering av kompetens för fler yrkesgrupper bör utvecklas så att det blir möjligt för fler människor inom olika yrkesgrupper att validera kunskap och kompetens som de skaffat sig genom erfarenhet i yrket. Detta kommer att förbättra kvaliteten i många yrken, både för de anställda och för dem som använder tjänsten. Denna validering bör kunna genomföras genom en kortare utbildning och examensprov inom respektive yrke. Lämpliga arbetsområden kan vara inom förskolan, skolan, vården och i hantverksyrken såsom exempelvis snickare eller murare. Förslagsvis kan dessa utbildningar anordnas och planeras av facket och arbetsgivaren tillsammans. Även möjligheten att validera utländska utbildningar är ett sätt att snabbt låta en person komma in på vår svenska arbetsmarknad som vi tar till vara kompetens och kunskap. Valideringen bör med stor sannolikhet innebära att även kompletterande kunskapsbehov kan åtgärdas på ett snabbt och effektivt sätt. Det är verkligen en absurd situation när exempelvis läkare och universitetslärare tvingas till arbeten som de är överkvalificerade för, eller till arbetslöshet, bara för att de inte har en svensk examen. Många handikappade eller funktionshindrade besitter viktiga kunskaper och erfarenheter inom olika yrken, men om de inte har en traditionell examen eftersom de av olika skäl inte kunnat genomgå en traditionell utbildning, får de svårt att få anställning. Dessa skulle kunna få god nytta av möjligheten till validering för att få en godkänd examen. Det skulle innebära en stor förbättring för arbetstagare, arbetslösa och för dem som nyttjar verksamheten om möjligheten till validering av kunskap och erfarenhet effektuerades. Detta är ett sätt att höja kvaliteten och att på ett bättre sätt ta hand om de resurser som finns i vårt samhälle.
mot · GV02Ub218 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förstärkt inflytande för kommunerna vid skoletableringar. En sammanhållen skola, som kan fungera som en mötesplats för barn och ungdomar med olika social bakgrund, är oerhört viktigt för ett samhälle som ska bygga på respekt för olikheter och förmåga till samverkan och samarbete. Att den svenska skolan har haft en sådan struktur och ett sådant uppdrag är en viktig orsak till att är ett av världens mest jämlika länder. Det svenska skolväsendet är fortfarande jämlikt i en internationell jämförelse, men man kan se hur skillnaderna växer skolor emellan. En bidragande orsak till detta är de så kallade friskolorna. Dessa privata skolor kan fungera som goda komplement till den kommunala skolan, men utvecklingen i många kommuner visar tvärtom att elever i den kommunala skolan drabbas vid etableringar av friskolor. Då ansvaret för alla elevers skolgång slutligen är kommunernas, bör deras inflytande öka vid etablering av friskolor. Det skulle innebära att skolgången för alla elever i kommunen inte bara några skulle väga tyngre . På så sätt kan samhället ta ett helhetsansvar för alla elevers rätt till en bra skola. Regeringen bör därför ta initiativ för att förstärka kommunernas roll och inflytande vid etableringar av friskolor.
mot · GV02Ub219 · 2007-09-21 00:00:00 — Bidragsrätt för fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket för bidragsrätt för sektliknande skolor. är den instans som prövar ansökningar om godkännande och förklaring om bidragsrätt för fristående skolor. Enligt skollagen måste en fristående skola ge kunskaper och färdigheter som svarar mot de kunskaper och färdigheter som skolan ska förmedla för att godkännas och få rätt till bidrag. Skolan måste också uppfylla de allmänna mål och den värdegrund som gäller för vårt offentliga skolväsende. Scientologerna är en sekt som bygger sin pedagogik på science fiction-författaren och grundaren . De står bakom skiftande verksamheter som Narconon, KMR och olika mediala forum. strävade de efter att integrera barn i sin verksamhet genom att bedriva förskola och skola. Föräldrarna är inte alltid informerade om förskolans eller skolans koppling till scientologerna, vilket är beklagligt för såväl barnens som de anhörigas skull. Enligt min erfarenhet finns det en tendens att de ansvariga kommunerna och myndigheterna undviker att granska sektens verksamhet på grunder som inte verkar vara andra än att man förväntar sig problem vid kontakt med sekten och skolan. Ändå finansieras scientologanknuten verksamhet med anmärkningsvärda summor av våra skattemedel. Det är angeläget att denna sekt, genom sin verksamhet inom förskola och skola, inte kommer i åtnjutande av skattemedel om deras skolor inte kan anses uppfylla de mål och den värdegrund som vårt svenska skolväsende vilar på. Det måste också gå att stoppa statsbidraget till en fristående skola om den inte uppfyller målen för skolväsendet. Det behövs därför en översyn av regelverket.
mot · GV02Ub220 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiebesök i . är en populär plats att förlägga ett studiebesök till, inte minst gäller det skolelever från hela landet. Under ett vanligt riksdagsår besöker tusentals skolelever riksdag och får då information om arbete, om demokratins historia och funktion. De får ofta även tillfälle att träffa någon riksdagsledamot, kanske från den egna hemorten. Dessa studiebesök brukar upplevas som mycket värdefulla och som en del av utbildningen i demokrati och samhällsfrågor. Genom besöken, och den inblick i det politiska livet som besöken ger, sås ofta ett frö till politiskt intresse och engagemang. Men möjligheterna att göra ett studiebesök vid är beroende av de ekonomiska förutsättningar som skolan har. Ju längre från ligger, desto större resekostnader, och kanske tillkommer även övernattningskostnader. Detta skapar en stor orättvisa mellan olika landsdelar. Det är därför angeläget att skolelevers förutsättningar till studiebesök ses över, så att mer jämlika förhållanden mellan olika orter i vårt land skapas.
mot · GV02Ub221 · 2007-09-25 00:00:00 — Yngre innovativa forskares situation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att projektanställning vid universiteten möjliggörs för forskare som har projektmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ändringar i högskoleförordningen så att tjänster som postdoktor definieras som tidsbegränsade tjänster på liknande sätt som gäller för doktorand- och forskarassistenttjänster. Alliansen har gått till val på att stärka arbetslinjen i , såväl kvantitativt som kvalitativt. Som ett led i att stärka innovationskraft och entreprenörskap har satsningar på ökad excellens i forskning lyfts fram. Inom en inte alltför lång tidsrymd kommer flera akademiska lärare och forskare att pensioneras. är återväxten i de yngre generationerna svag inom vissa forskningsområden. Men det finns en grupp disputerade excellenta forskare, s.k. postdoktorer, vid våra universitet och högskolor som lyckats attrahera forskningsmedel från såväl svenska forskningsråd som EU och privata stiftelser. På grund av systemfel är de nu på väg att drivas ut från universiteten och i många fall även . De drabbas av den del av lagen om anställningsskydd (LAS) som innebär att den maximerade tiden för en tidsbegränsad anställning är 24 månader. Högre utbildning och forskning kännetecknas i och internationellt av projektstyrd extern finansiering. Detta utnyttjas på i princip alla nivåer och särskilt på postdoktorsnivån. Finansieringen för dessa postdoktorer kommer från flera svenska och internationella källor, vilka ofta ger projektmedel under tre eller . Den ansvarige forskaren som i många fall också är daglig handledare för de doktorander som är involverade i projektet kommer genom förändringen i LAS att befinna sig i den egendomliga situationen att hon eller han har fullgjort en tvåårig del av forskningsprojektet, men sedan avskedas från sitt jobb och får söka sig till annan verksamhet eller flytta utomlands. Projektet kan då komma att få läggas ner och medlen återbetalas till finansiären. De ekonomiskt ansvariga prefekterna vid de forskande institutionerna vågar oftast inte engagera postdoktorerna tillsvidare eftersom det dels inte finns lediga tjänster (forskarassistenttjänster, professurer eller lektorat), dels är osäkert om samma individ kan generera externa forskningsmedel efter det att det aktuella projektet löpt ut. Problemet för såväl postdoktorerna som universiteten skulle emellertid kunna lösas genom en akut och en långsiktig åtgärd.
mot · GV02Ub224 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att informera om sponsring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldighet för skolhuvudmän och skolor att ha en policy för sponsring. Att har sponsrat läromedel till skolorna är ingen nyhet, men har man tagit till ett nytt grepp. har inte varit tillfreds med den syn på globalisering som förmedlas i skolorna. bjöd man därför 200gymnasielärare på resor till tio olika länder i för att träffa svenska företag. har förutom resan stått för uppehälle, möten och program på plats, vilket har beräknats kosta ca . Lärarna har sedan skrivit texter till ett nytt läromedel som har sammanställt och erbjuder skolorna gratis. Skolan ska vara opartisk och då är det inte acceptabelt att näringslivet eller någon annan organisation på det här sättet gör lärare till megafoner för ekonomiskt starka organisationer som dessutom har en tydlig politisk agenda. Regler för reklam och sponsring i skolan måste uppenbarligen förtydligas och regleras skarpare. Vi har motionerat dels om att kommunerna och skolorna behöver hjälp i form av nationella riktlinjer för att fastställa sådana handlingsplaner. har i samarbete med och utarbetat en vägledning till kommuner och skolor: Sponsring i skolan Vägledning för utarbetandet av lokal policy för sponsring. Det tyckte vi var bra, men vi har dock fått anledning att fundera över i vilken utsträckning denna vägledning är känd av kommuner och skolor. För att den vägledning som har utarbetat i samarbete med och ska bli känd i kommuner och skolor föreslår vi därför att ges i uppdrag att aktivt informera om denna vägledning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det kan tyckas att detta är ett ansvar som ska ligga på skolan, men med tanke på hur olika kommuner och skolor agerat anser vi detta nödvändigt. Skolornas olika agerande har i många fall handlat om ekonomiska orsaker; här erbjuds ett tillfälle för lärarna att göra en resa som inte varit möjlig att finansiera inom skolans egen budget och därför har man tagit chansen. Att låta sig bjudas på resor som resulterar i läromedel, med ett politiskt innehåll som gynnar den betalande organisationen, för utan tvekan tankarna till mutor. Skolans uppgift är att förmedla en allsidig bild på olika ämnen, inte att lärarna skulle bli ambassadörer för den sida som betalar mest. För att skolan verkligen ska vara oberoende anser vi att det behövs tydligare regler och föreslår att varje huvudman och skola ska vara skyldiga att ha en policy för sponsring. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Ub227 · 2007-09-28 00:00:00 — Främjande av danska och norska i skolundervisningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studierna av det norska och det danska språket bör främjas i den svenska skolundervisningen i såväl som gymnasiet. Svenskan är ett relativt litet språk med endast omkring nio miljoner talare och då är den svensktalande befolkningen i de nordiska grannländerna inkluderad. Den svenskspråkiga litteraturen, utbildningen, precis som kulturutbudet på svenska, har således en ganska begränsad målgrupp. Ett förhållande man skulle kunna förändra. Många människor i har svenska som modersmål, eller förstår det ändå. På är en mycket stor del av befolkningen kunniga i danska. På är det många som har ett skandinaviskt andraspråk. Om vi ser till norskan och danskan är det runt elva miljoner människor som har sitt huvudspråk bland dessa språk. Det är uppenbart att en större ömsesidig förståelse av de skandinaviska språken skulle öka det kulturella, och även det kommersiella, utbytet över nationsgränserna. I sammanhanget är dock studierna av danska och norska i dagens svenska skola långt ifrån tillräckliga. Den svenska läroplanen konstaterar att de nordiska länderna utgör en geografisk och kulturell enhet med en i stora stycken gemensam historia och med ett utvecklat och omfattande samarbete på många områden i samhället. Undervisning om språken i de nordiska länderna skall därför ingå i arbetet. Enligt läroplanen ska det nordiska inslaget i svenskämnet börja redan på lågstadiet, och eleverna bör efter hand få sådana kunskaper i danska och norska att de förstår lättare texter, kan ta del av radio- och TV-program samt vågar samtala med människor som talar danska eller norska. Dessutom framgår att på alla stadier skall eleverna få ta del av texter på danska och norska, i början genom uppläsning av läraren, eller via ljudband, film, TV eller video, också genom egen läsning. Målsättningen är högt ställd och skulle innebära ett antal undervisningstimmar . Vi befinner oss dock långt ifrån läroplanens ändock rimliga målsättning. Alltför ofta får vi uppleva det faktum att svenskar föredrar att tala engelska när de t.ex. träffar någon från . Det är en kraftig, och helt onödig, avståndsmarkering från det danska och det är ett underkännande av den svenska skolundervisningen. Förmånen att på ett tidigt stadium i kunna lära sig läsa, lyssna och förstå danska och norska skulle vara en stor investering i syfte att främja ett utökat framtida samarbete och utbyte såväl yrkesmässigt som på universitetsnivå. Dessutom borde det också på gymnasiet finnas timmar avsatta för ytterligare förkovran i danska och norska. I vår alltmer globaliserade värld skulle en utökad och/eller prioriterad undervisning på detta område bidra till att de skandinaviska språken och indirekt den skandinaviska kulturen värnas och utvecklas. De skandinaviska språken i de nordiska länderna är sedan gammalt ett obligatoriskt inslag i undervisningen och ett huvudmoment i ämnet svenska för hela . Studierna av det norska och danska språket bör återföras högre upp på schemat i såväl som gymnasiet.
mot · GV02Ub228 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla elever i ska få en ordentlig utbildning i trafikkunskap. Oavsett om vi går, cyklar, kör moped, kör bil eller åker buss är vi alla trafikanter. Därför är det viktigt att vi alla har goda kunskaper om vägmärken och hur man ska bete sig i trafiken. har eleverna i fått undervisning av poliser som kommit till skolan och haft träning med dem, redan i lågstadiet, om hur man går i trafiken. Sedan har de återkommit när eleverna varit tillräckligt stora för att börja cykla i trafiken. är det ett fåtal skolelever som får dessa besök från polisen. Det åligger i stället lärare och föräldrar att lära barnen dessa kunskaper. Det är i och för sig rätt att föräldrarna har ett ansvar för att lära sina barn hur man ska uppträda i trafiken, men det blir utan tvekan en bättre effekt på undervisningen om alla elever får likadan utbildning, genom att polisen kommer till skolan och tränar med eleverna. Trafikolyckor där cyklister och mopedister är inblandade ökar oroväckande mycket, och statistik från visar att antalet oskyddade trafikanter som dör i trafikolyckor också ökar oroväckande mycket. Främst är det bland mopedister och cyklister som dödsolyckorna ökar. Regeringen som är medveten om detta har aviserat att det kommer att bli en lagändring som ska träda i kraft /2009 som innebär att det ska krävas körkort och en åldergräns för EU-mopeder. Det är bra för då måste de skaffa sig en gemensam teoribakgrund. Men den teoribakgrunden behöver ALLA trafikanter och av den anledningen bör alla elever erbjudas ordentlig utbildning i trafikkunskap i . Detta bör ges regeringen till känna. Trafiken ökar kraftigt, vilket innebär att alla som rör sig i trafikmiljön måste ha kunskap om trafikreglerna. Det borde därför vara naturligt att grundskoleelever får en ordentlig undervisning om hur man går och cyklar i trafiken. När man befinner sig ute i trafiken ser man att det är alltför många som inte har tillräckliga kunskaper om trafikregler. Speciellt kan man nog påstå att det gäller cyklister. De cyklar mot enkelriktat, cyklar över övergångsställen och förväntar sig att bilister ska lämna företräde, lämnar inte företräde för fotgängare som befinner sig på ett övergångsställe osv.