ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A368 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett mänskligare arbetsliv. Det finns stora problem med ohälsa inom många områden och arbetsplatser i vårt samhälle. Vi vet att ohälsan oftast är arbetsrelaterad och att det är flest kvinnor i offentlig sektor som råkar illa ut. Många tvingas lämna arbetslivet eller arbetsplatsen för att gå ut i arbetslöshet. Det är arbetsgivarens ansvar att ta tillvara den anställdes kompetens och arbetsförmåga vid uppkommen ohälsa. Ingen arbetstagare ska behöva sluta sin anställning utan att man gjort allt som kan göras för att låta den anställde komma tillbaka till sin arbetsplats. Detta måste ske i samverkan mellan arbetsgivaren, arbetstagaren och den anställde.
mot · GV02A369 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppdatering av skyddsombudsregistret samt om utbildning av skyddsombud. Enligt 10 § i arbetsmiljöförordningen ska uppgift om skyddsombud, såsom namn, adress, dennes skyddsområde och för vilken ombudet har utsetts, lämnas skriftligen till arbetsgivaren och efter förrättat val. Genom att göra detta hamnar skyddsombudet i skyddsombudsregistret, som finns hos och administreras av . På grund av tagna beslut om nedskärningar är dessvärre nu tvingat att dra ner på personal, vilket gör att skyddsombudsregistret riskerar försvinna. Detta skulle innebära stora risker för försämrade arbetsplatsmiljöer runtom i landet, samt en stor förlust för alla de som tar del av registret. Bland dessa kan nämnas regionala skyddsombud, , Arbetsmiljöforum, utbildningssamordnare och utbildningsföretag. En grundlig översyn av registret bör därför göras samt en tydligare formulering av vad det ska innehålla. Följande punkter bör således inkluderas i registret: Datum då skyddsombudet fick sin/sina utbildningar för uppdraget. Vilken typ av utbildning skyddsombudet genomgått, samt antal timmar genomförd utbildning tagit i anspråk. Vilken/vilka som var utbildningssamordnare. Information om ändringarna i ett nytt skyddsombudsregister. Följande uppgifter finns i registret med möjligheter att utveckla vidare med dagens teknik. Skyddsombudets namn och hemadress (då vissa arbetsgivare vägrar att vidarebefordra post till skyddsombud). Arbetsgivarens namn, adress, organisationsnummer och CFAR-nr. Datum då personen blev vald till skyddsombud, typ av skyddsombud samt för hur . Skyddsområdet som skyddsombudet har att bevaka. Möjligheter att ange eventuell e-post till skyddsombudet. Med tillgång till de uppgifter som redan finns i skyddsombudsregistret och ovanstående tillagda uppgifter i form av information om av typ av utbildningar, när och vem eller vilka som har genomfört utbildningen, samt genom en uppdatering av befintliga uppgifter och utökade funktioner i skyddsombudsregister, kommer det att bli möjligt för regionala skyddsombud och arbetsmiljöinspektörer att följa upp skyddsombudens tillhörighet och utbildningar inom respektive organisation. På så sätt blir det möjligt att i realiteten ge alla skyddsombud den utbildning som uppdraget och lagen kräver, samt möjliggör en uppföljning av att så verkligen sker. kommer dessutom att fullt ut kunna använda sig av registret i sitt arbete. Ett förbättrat register kommer dessutom att innebära möjligheten att jämföra resultaten av arbetsmiljöarbetet mellan olika arbetsplatser, där utbildade, respektive outbildade skyddsombud verkar.
mot · GV02A371 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till heltid. finns det ca 200 000 tusen personer som helt ofrivilligt jobbar deltid. det är främst inom serviceyrken som vård, omsorg, handel eller hotell och restaurang. Vi vet att en bred majoritet av dessa är kvinnor. Under valrörelsen lovade väljarna att bara man arbetade lite, om så bara deltid, så skulle man få ta del av de nya skattesänkningar, vilket skulle leda till en bättre hushållsekonomi. Bara ser vi hur sviker sitt vallöfte genom att införa en stupstock i akassan för deltidsarbetslösa utan att vidta några andra åtgärder. Deltidsarbetslösa kommer att bli heltidsarbetslösa. Frågan är varför många människor tvingas jobba deltid trots att de hellre vill jobba heltid. Vi vill att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Ensamstående föräldrar är inget undantag i detta. Dessa personer blir redan nu drabbade när regeringen gör förändringar i a-kassan. Regeringen tycks tro att bara man tar bort ersättningarna från löntagarna så kommer arbetsgivarna att anställa på heltid. Den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till en reform om rätten till heltid där deltid skulle vara en möjlighet. Detta har nuvarande regering sagt nej till. Vi s-kvinnor i kräver att heltiden blir norm inom arbetslivet.
mot · GV02A372 · 2007-10-03 00:00:00 — Behov av samhällsstöd för vuxenmobbade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att verka för ett kunskaps- och resurscentrum för personer som utsatts för vuxenmobbning. Vuxenmobbning i arbetslivet är ett allvarligt problem. Konsekvenserna av sådan mobbning är mycket allvarliga och kostar individerna hälsa, trygghet och ofta möjlighet att försörja sig. Förutom det mänskliga lidandet för den enskilda påverkas hela arbetsplatser negativt och kostnaderna för arbetsgivare och samhälle är oöverskådligt stora. De drabbade utsätts ofta för en socialt handikappande stigmatisering, vilket naturligtvis får förödande konsekvenser även för familj och andra närstående. Denna problematik behöver lyftas fram och synliggöras. Mobbning skapar djupa trauman som kan jämföras med att leva i krigstillstånd. Kroppen blir inställd på flykt men den mobbade har ingen plats att fly till. Så uttrycker många psykologer vad vuxenmobbning handlar om. Människor som behandlas kränkande på sina jobb blir hjälplösa, fördummade och utfrysta. De kan tvingas leva i posttraumatiska stresstillstånd i månader, upp . Om de inte söker hjälp kan skadorna bli kroniska och i sämsta fall kan mobbningen leda till självmordsförsök. Befintlig kunskap om mobbning är omfattande, men tillämpningen är trots omfattningen av problemet eftersatt. Tyvärr brister det i samordningen mellan samhällets olika myndigheter och den enskilde som är utsatt för mobbning. Inte heller det förebyggande arbetet med att motverka mobbning är tillräckligt omfattande. De psykosociala problemen måste tas på större allvar och uppmärksammas i tillräcklig omfattning. Därför är det viktigt att verka för att ett kunskaps- och resurscentrum skapas för att kunna ta tillvara den kunskap och kompetens som finns inom området.
mot · GV02A374 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta eget och entreprenörskap. De stora företagen blir alltmer internationella och en ökande andel av deras sysselsättning läggs utanför . Därmed blir sysselsättningen i de små och medelstora företagen allt viktigare. För att klara framtidens tillväxt och sysselsättning måste alla idéer, all kreativitet och all kunskap hos människor tas till vara. Vi behöver fler företag och de skall finnas både på landsbygden och i storstaden. Småföretagen spelar en allt större roll för sysselsättningen. Det är därför viktigt att ge förutsättningar för fler att bli företagare. Utöver en god företagsidé, kunskap och motivation krävs stöd. Att från grunden starta ett företag kräver lång planering och mycket förarbete. Vi måste i större utsträckning lita till att nya företag växer fram och att små och medelstora företag ges bättre möjligheter att växa. Ett näringsklimat som stimulerar människor att förverkliga sina egna idéer är positivt. Syftet med stöd till start av näringsverksamhet är i ordinarie regelverk att ge bidrag till försörjning under inledningsskedet av verksamheten. Stöd lämnas normalt . Många människor med tillsvidareanställning vill gärna pröva på att förverkliga en dröm om att starta eget företag eller egen verksamhet. En starkare fokusering av arbetsmarknadspolitiska insatser på stimulanser för enskilda som vill starta eget kan bidra till att kommuner och regioner får en stadig bas av nya kreativa och idérika företagare med en ambition att växa och skapa nya arbetstillfällen. Starta eget kan bli grunden för ett företag som också bygger ut verksamheten och anställer. Därför måste onödiga trösklar som hindrar människor att förverkliga sina produktionsidéer undanröjas. En generös syn på tjänstledighet skulle vara ett viktigt stöd för att göra fler anställda till entreprenörer. Entreprenörskap är inte enbart liktydigt med företagande. Även i föreningslivet, politiken och i offentlig sektor finns gott om entreprenörer. Det är människor som har idéer om hur det lokala samhället ska utvecklas och också har kraft att genomföra projekten. Dessa sociala entreprenörer är innovatörer, drivkraften är en idé istället för vinst. Resultatet av deras verksamhet skapar engagemang hos människor, och inte sällan genererar verksamheten också även inkomster och jobb. Bara för att sociala entreprenörer inte har kommersiella drivkrafter behöver deras verksamhet inte vara mindre positiv för sysselsättning och växtkraft i regionen. Därför är det viktigt att denna strävan att stimulera företagande och nyanställningar i mindre och medelstora företag fullföljs i ett långsiktigt utvecklingsarbete i syfte att stärka betydelsen av dessa företag på den svenska arbetsmarknaden.
mot · GV02A377 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt jämställdhetscentrum i . I har tidigare funnits ett jämställdhetscentrum för pedagoger i länet, Jämrum. Detta tog sin utgångspunkt i det arbete som skett i ett tidigare nätverk för förskolor som arbetat genusmedvetet. Under de år som gått har Jämrum, med start , förutom arbetet i , tidigare fått förfrågningar från övriga landet att också medverka tillsammans med Myndigheten för skolutveckling vid utbildningar för skolledare, tjänstemän och politiker. Jämrum gjorde tillsammans med MSU en sammanställning över vad de tidigare utbildade genuspedagogerna gör . Delegationen för jämställdhet i förskolan har också inhämtat synpunkter från Jämrum och från genuspedagogerna i sitt arbete. Nationella uppdrag har varit att ta fram en metodhandbok tillsammans med Sida och Globala skolan. De erfarenheter som finns i form av bland annat ett stort antal genuspedagoger gör att man bör låta se över förutsättningarna för att inrätta ett nationellt jämställdhetscentrum för pedagoger och ledare i förskola och skola för hela landet med placering i .
mot · GV02A378 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven inom företagshälsovården. Behovet av utbildad personal inom företagshälsovården är stort, både och sett i ett framtida rekryteringsläge. saknar cirka en tredjedel av dagens anställda relevant utbildning och anställningsbehovet bedöms vara cirka 1 500 personer. Detta utan att hänsyn tagits till ett eventuellt utökat uppdrag för företagshälsovården. signalerar man också om hög medelålder bland befintlig företagshälsovårdspersonal. har det varit som svarat för dessa utbildningar. När institutet nu läggs ner, vilket vi tycker är mycket olyckligt av många skäl, är det mycket viktigt att inte företagshälsovårdsutbildningarna tappar fart. Det har redan nu skett en minskning av antalet utbildningsplatser från 330platser till 270 platser åren 20072009. Utbildningarna till företagsläkare, som finns i , och till företagssjuksköterska, som finns i , halveras. Utbildningen till beteendevetare i körs endast mot tidigare planerat . Någon utbildning i organisation och hälsovetenskap planeras inte alls och företagsergonomutbildningen halveras i och utbildningstiden kortas ner i . Detta är en synnerligen olycklig utveckling. Arbetstagarna och arbetsmarknaden behöver en väl utbyggd företagshälsovård med kunskap i förebyggande arbete, kunskap om genusperspektivet och med ett allsidigt expertstöd. Företagshälsovården ska ha kompetens att göra arbetsförmågebedömningar kopplat till de faktiska arbetskraven, ha en kunskap om så väl företagen som individens tillstånd, kunna sätta in åtgärder tidigt i sjukfallen och ha en nyckelroll i rehabiliteringsprocessen. Det är också av vikt att mer forskning kommer till stånd inom området företagshälsovårdsvetenskap liksom att ordentliga utvärderingar sker av de insatser som görs. Därför behöver antalet utbildningsplatser inom företagshälsovården ökas markant och utbildningarna behöver öppnas även för dem som inte har anställning inom företagshälsovården. Det behöver finnas utbildningar på fler orter i landet. Forsknings- och utvärderingsinsatserna inom området företagshälsovårdsvetenskap måste öka. i (s)
mot · GV02A380 · 2007-10-04 00:00:00 — Mot bakgrund av det som anförs återställer vi i vår budgetmotion finansieringsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen och skatteavdraget för medlemsavgift till fack och a-kassa i enlighet med nivå. Det innebär att våra inkomster från a-kassornas finansieringsavgift minskar med 2008, 2009 och 2010 i jämförelse med regeringen. Beräkningarna bygger på antagande om månadslön på , vilket motsvarade medianlön i offentlig sektor enligt SCB. På denna lön har beräknats en årlig löneglidning på . Kostnaderna för a-kassa är beräknade utifrån en genomsnittlig ersättning, som var per dag 2005. Denna siffra hålles . Den genomsnittliga (kortsiktiga) nettoeffekten på det offentliga sparandet för en person som övergår till fullt subventionerad anställning blir , och för en person som övergår från a-kassa till anställning cirka 120000. Som synes är samtliga grundantaganden mycket försiktiga. Det finns till exempel anledning att tro att många nyanställda initialt kommer att ha löner under median. Det är alltså troligt att nettoeffekten för den offentliga sektorns finanser även på kort sikt blir väsentligt mindre än det som tas upp i budgetförslaget. Vi är medvetna om att denna effekt i själva verket till viss del går via ålderspensionssystemet. I det här sammanhanget budgeteras effekterna aggregerat som ökade intäkter för arbetsgivaravgifter. Nettoeffekten för det offentliga sparandet korresponderar på ett riktigt sätt med de angivna siffrorna, varför kostnaderna beskrivs rättvisande. Lämnad som kreditering med skatteanknytning (budgetens 8000-konton).
mot · GV02A382 · 2007-10-04 00:00:00 — Straffavgift i avsaknad av jämställdhetsplan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om straffavgift vid avsaknad av jämställdhetsplan. Enligt jämställdhetslagen ska arbetsgivaren upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete. En redovisning av hur de planerade åtgärderna genomförts ska redovisas i nästa års plan. En arbetsgivare som inte gör detta kan vid vite föreläggas att fullgöra sina skyldigheter. Ett sådant föreläggande meddelas av på framställning av eller, om ombudsmannen förklarat sig inte vilja göra en framställning, av en central arbetstagarorganisation i förhållande till vilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal. Föreläggandet kan riktas även mot staten som arbetsgivare. Proceduren är lång och omständlig och medverkar inte till att jämställdhetsarbetet genomförs på ett effektivt sätt. Det vore effektivare om arbetsgivare som inte upprättat en plan för jämställdhetsarbetet, på det sättet jämställdhetslagen föreskriver, istället ålades en straffavgift. Regeringen bör verka därför.
mot · GV02A383 · 2007-10-02 00:00:00 — Integration i de gröna näringarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser för att ge fler med invandrarbakgrund möjlighet att arbeta och starta företag i de gröna näringarna. Studier visar att mycket få invandrare är verksamma som företagare i näringen, dvs jord, skog och trädgårdsnäring, med undantag för torghandel. På arbetskraftssidan finns det få verksamma inom primärproduktionen, med undantag för främst trädgårdsnäringen som har stora behov av säsongsarbetskraft och som vanligtvis löser detta med baltisk och polsk arbetskraft. Inom lantbruket bedöms att det finns en olöst arbetskraftsbrist omfattande ett stort antal kvalificerade djurskötare och maskinförare. Flera studier samt erfarenheter visar också att många invandrare är intresserade av att arbeta och verka i näringen. Två förstudier har genomförts: Integrera Grönt och Grön Mångfald. Integrera Grönt är en förstudie genomförd av , med syfte att undersöka möjligheterna att öka affärsutbytet mellan de gröna näringarna och invandrare. I samråd med växkraft mål 3, lokalutveckling, insatsområde 4, genom-fördes en regional förstudie, Grön Mångfald, i . Förstudien genomfördes av en samverkansgrupp bestående av Östgöta Coop Center, , Vretagymnasiet, LRF, LO-facken i , , kultur och idrottsförening m fl. Förstudien syftade till att kartlägga behov, intresse, erfarenhet och kunskaper hos arbetslösa invandrare för arbete i skog, med djurbesättning, i gröna områden och i trädgårdsodling. gjordes en liknande kartläggning för att ta reda på behov av arbetskraft hos näringen och vilka krav som ställs, i skogsbruk, i djurbesättningar. Resultaten från den ena kartläggningen av personer med invandrarbakgrund visar på att, intresset för egen försörjning inom den gröna näringen är stort (av hela den undersökta gruppen) och att erfarenheter och kunskaper finns men i huvudsak från det förra hemlandet. Resultaten från den andra kartläggningen av företagare inom den gröna näringen som hade behov av anställd personal visar på att viljan att bidra till ökad integration är mycket stor. De båda förstudierna pekar på att det finns goda förutsättningar för att öka mångfalden och integrationen på landsbygden, men att det också finns vissa hinder när det gäller utbildning, språk, körkort med mera. En stor del av dessa hinder skulle kunna överbryggas genom en anpassad utbildning, mentorskap och informationsinsatser. Flera aktörer har sagt sig vilja satsa på en yrkes- och entreprenörsutbildning (pilotutbildning) för invandare som vill arbeta och starta företag i de gröna näringarna. Även samhället bör ta ett ansvar för att en sådan utbildning kommer till stånd. Många invandrare hävdar att man är integrerad i ett samhälle först när man är självförsörjande. Vad som ovan sagts om yrkes- och entreprenörsutbildning för invandrare som vill arbeta och starta företag i de gröna näringarna bör ges regeringen till känna. Per Åsling (c)
mot · GV02A385 · 2007-10-04 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag för att begränsa möjligheterna till ensamarbete i enlighet med vad som anförs i motionen. Trots att mycket har gjorts när det gäller att i föreskrifter och lagar förhindra ensamarbete och nätter tycks inte rånen, hoten och den psykiska stressen ha minskat. Regeringen skärpte lagstiftningen så att ensamarbete blev förbjudet på bensinstationer. Där har också förbättringar skett. Men om man ser på utvecklingen inom t.ex. butiker så ökar rånen . De butiksanställda är inte de enda, polis och väktare är andra grupper som ofta är ensamarbete på bland annat nätterna. En ständig rädsla för att bli utsatta för rån och hot gör ju att de har en stor stressfaktor som påverkar arbetsmiljön negativt. Ensamarbete regleras i AFS 1982:3 och innebär kortfattat att när det planeras för ensamarbete ska beaktas att det finns kontaktmöjligheter med andra i händelse av behov den anställde ges tillräckliga resurser och rätt utbildning för att kunna utföra arbetet ensam ensamarbete inte ska utföras då det innebär allt för stor fysisk påfrestning skyddsombudet ska underrättas och minderåriga inte bör ensamarbeta om det finns särskilda risker. Trots detta regelverk tycks inget hända. Brottsligheten inom detaljhandeln ökar, och arbetsmarknadens parter har inte lyckats komma till rätta med situationen. Det tycks inte som om näringslivet tar frågan på riktigt allvar, förrän det händer i till exempel just deras butik och då är det . Inte minst mot bakgrund av att många kvinnor och yngre personer jobbar inom detaljhandeln är det uppenbart att arbetsmiljön måste förbättras påtagligt. ses bara i statistiken eller i tidningsnotiserna antalet brott och lite andra fakta. Men för varje siffra i statistiken finns en människa. Det kan vara en person som blivit hotad kanske med kniv eller pistol ensam på sitt jobb, helt utlämnad och oftast mitt . Denna situation kan givetvis ge men för livet. Rädslan och risken för att bli utsatt för ett rån innebär en mycket tuff psykisk arbetsmiljö. Stressfaktorn torde vara maximal hela arbetspasset. Det är inte en värdig arbetsmiljö i . Det är därför viktigt att ges resurser för att kunna uppmärksamma denna arbetsmiljöfråga. Det är olyckligt att inget tycks hända på grund av att har en högerledd regering som bland annat dragit ner anslagen till med . Att ytterligare begränsa möjligheterna till ensamarbetare och nätter borde därför vara en självklar åtgärd som regeringen ser över och återkommer till med lagförslag kring.
mot · GV02A388 · 2007-10-04 00:00:00 — Införande av individuella kompetenskonton tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa individuella kompetenskonton. Arbetslivet kräver ständig utveckling. Det livslånga lärandets värde och nödvändighet är en självklarhet. Ändå finns ingen systematiskt fungerande finansiering för dem som under arbetslivets gång har behov av att förnya sina kunskaper. Ett förslag som diskuteras är individuella kompetenskonton. Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas för detta ändamål viktigt. Privat sparande ger trygghet åt individen. För oss liberaler är det viktigt att den enskilde får ökad makt över sin egen kompetensutveckling. En brist i fortbildningsmöjligheterna är att det inte finns individuella kompetenskonton som skulle ge den enskilde möjligheter att finansiera sin vidareutbildning. En reform som innebar införande av individuella kompetenskonton hade kommit en bra bit på väg mot att förverkligas när socialdemokraterna 2004 tyvärr avbröt den och drog in de pengar som hade avsatts. Arbetslivet ställer allt högre krav på kunskap och utbildning. En viktig konkurrensfördel för är det samlade kunskapskapitalet. De kunskapsrelaterade yrkena är här för att stanna. Kunskap är också makt makt att byta till ett bättre, intressantare och kanske mer välbetalt arbete. Därför behövs individuella kompetenskonton mer . Ett viktigt argument för att införa individuella kompetenskonton är också att statistiken tydligt visar att kvinnor har svårare att göra karriär trots att de vill det i lika stor utsträckning som män. Det tyder på att män får fler möjligheter än kvinnor att utvecklas i jobbet. Det finns alltså en risk att kvinnor missar karriärmöjligheter dels på grund av diskriminering, dels på grund av att de är frånvarande från jobbet med barn mer än män. Individuella kompetenskonton skulle vara ett sätt att kompensera för detta, inte minst inom den kvinnodominerade offentliga sektorn där dessvärre ofta lönerna är låga och karriärmöjligheterna begränsade. liberalerna ville införa ett helt nytt system med individuella kompetenskonton och föreslog då att det avdragsgilla pensionssparandet borde breddas till ett pensions- och utvecklingssparande. Vi anser att det är hög tid att ett sådant system nu införs. Ett system där de människor som vill kan göra skattebefriade avsättningar, som senare används för att bekosta studier. Ett system som är knutet till individen och därmed ger frihet och oberoende i yrkesutvecklingen, men med incitament för arbetsgivaren att medverka till medarbetarnas kompetenssparande. Ett system som är öppet för egenföretagare på samma villkor som för anställda. Det behövs ett system för kontinuerlig uppgradering av kunskap för arbetslivets snabbt förändrade behov. I en värld med stora omställningar skulle det öka människors trygghet om de hade tillgång till ett konto för kompetensutveckling som de själva förfogade över.