ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sk13 · 2007-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2006/07:94 Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. avslår proposition 2006/07:94 i den del som avser avdrag för hushållsnära tjänster. Regeringens förslag till att subventionera de människor som tjänar mest att köpa hushållsnära tjänster såsom städning, diskning, matlagning, grillning (utomhus), tvättning, strykning, lagning av kläder, skoputsning, uppsättning av gardiner, byte av glödlampor, gräsklippning, krattning, häckklippning, ogräsrensning, snöskottning, barnpassning är både girigt och moraliskt stötande. Detta sker till hög kostnad och ger ingen samhällsnytta. Det finns många andra behov, där resurserna skulle göra bättre samhällsnytta. På många ställen har arbetsmarknadsinsatser vuxit fram för att hjälpa äldre att bo kvar hemma genom att erbjuda enklare tjänster i hemmet. Detta sker till en kostnad som har varit överkomlig för de äldre. Exempel på sådan verksamhet är och i . Denna typ av verksamheter ger direkt nytta för de äldre. spelar en betydelsefull roll i arbetet med att integrera utsatta grupper både i samhälle och i arbetsliv. Dessa företag möjliggör övergång från passivt försörjningsstöd till rehabilitering, utbildning och arbete på ett effektivt sätt, utifrån ett entreprenörskap som utvecklar nya affärsområden och nya verksamheter. När de mest utsatta grupperna kommer tillbaka till samhälle och arbetsliv minskar det offentligas kostnader. Rätt stöd kan hjälpa till att människor som ställts utanför arbetsmarknaden får tillträde till den igen och på så sätt bidrar till en långsiktig och hållbar tillväxt. Ett sådant stöd är en medveten satsning på socialt företagande. De resurser som regeringen nu på ett så orättmätigt sätt föreslår ska finansiera de välbeställdas hemhjälp skulle därför bättre svara på faktiska behov och ge stor samhällsnytta om de i stället satsades på socialt företagande för att svara på de äldres behov som ligger utanför på samma sätt som exempelvis hustomteverksamheten i .
mot · GU02Sk17 · 2007-04-16 00:00:00 — Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. avslår regeringens proposition 2006/07:96 Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. Vi socialdemokrater har i en kommittémotion motiverat varför proposition 2006/07:96 bör avslås. Jag vill i den här motionen särskilt peka på några viktiga skäl till varför propositionen bör avslås. Jag kan konstatera att ett stort antal remissinstanser avstyrker förslaget. Regeringens tanke är att ansvaret för kostnader som är relaterade till trafikolyckor ska överföras från socialförsäkringssystemet till trafikförsäkringen. Vad som sker är ett första steg i den riktningen. Att överföra kostnaderna för trafikolyckor till trafikförsäkringen innebär ett avsteg från ett generellt socialförsäkringssystem. En grupp i samhället, de trafikskadade, kommer att särbehandlas. Som påpekas i remissvar är premieskatten utformad som en retroaktiv skatt på trafikskador som redan har inträffat. Men skatten berör inte bara fordonsägare som har skadats eller varit utsatta för risk att skadas i samband med fordonstrafik. Den berör också fordonsägare som har eller kommer att få barn. Det blir en form av retroaktiv beskattning. Det är stötande att människor ska betala för skador som inträffade innan de var födda. En annan allvarlig konsekvens av regeringens ogenomtänkta och otillräckligt utredda förslag är att vi sannolikt får fler fordon på vägarna som inte är beskattade och besiktigade. Vi riskerar därmed att få fler trafikfarliga fordon på vägarna. Bland annat av den anledningen håller inte ett av de skäl som angetts för nyordningen, nämligen att den skulle öka trafiksäkerheten. Ytterligare en allvarlig konsekvens av förslaget är att den trafikskadade riskerar att få en sämre rehabilitering. Kommer vinstdrivande försäkringsbolag att ta samma ansvar för alla trafikskadade? Kommer de att framför allt inrikta sig på unga i produktiv ålder? Hur ska den enskilde klara att argumentera för sin sak mot ett försäkringsbolag? Detta är några exempel på obesvarade frågor i regeringens förslag. Avslutningsvis vill jag ta upp den situation som drabbar dem som bor i glesbygd. Även om det skulle ske en stor satsning på utbyggnad av kollektivtrafiken är många av dem som bor i glesbygd beroende av bilen. Den är förutsättningen för en levande landsbygd. För att båda i en familj ska kunna yrkesarbeta och för att klara barnens transporter krävs i många fall mer än ett fordon. De som bor i glesbygd drabbas därmed av en ny variant av dubbelbeskattning. Även den aspekten förbises i förslaget.
mot · GU02Sk18 · 2007-04-11 00:00:00 — Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. avslår proposition 2006/07:96 Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. Det är ett hårt slag mot , när regeringen föreslår att försäkringsbolag ska betala 32 procents skatt på de trafikförsäkringspremier de hanterar. Detta är början på en privatisering och överföring av kostnader för sjukpenning, sjukersättning och aktivitetsersättning till trafikförsäkringssystemet. Det är en höjd straffskatt för den enskilde på alla motordrivna fordon (personbil, lastbil, buss, motorcykel, traktor, motorredskap, moped och terrängmotorfordon) inklusive jordbruksredskap. Enligt motsvarar den borgerliga regeringens höjning av trafikförsäkringspremierna en höjning av bensinpriset med 76öre/liter. är det tredje biltätaste länet per innevånare. Därutöver ligger vi absolut i topp när det gäller antal skotrar på tredje plats numerärt. Orsaken till detta är naturligtviss att är ett glestbefolkat län med stora avstånd och därför har alla skogslänen ett stort antal fordon per person. Unga människor på landsbygden i vårt län har ett stort behov av motordrivna transportmedel, att andra skjutsar och när åldern är inne tillgång till en egen bil. Detta krävs för att de unga ska ha möjlighet till ett fritids- och kulturliv samt socialt liv. För många, inte minst unga, är kollektivtrafiken viktig. konstaterar att en beskattning av trafikförsäkringspremierna innebär en kraftig höjning av kostnaderna för busstrafiken. Det betyder enligt att säkerheten på vägarna blir sämre när biljettpriserna höjs, kollektivtrafiken försämras och människor tvingas ta bilen i stället. Remissinstanserna avstyrker mycket tydligt regeringens förslag, vilket även vi gör. Förslaget att lyfta ut trafikskadorna från det allmänna sjukförsäkringssystemet innebär en minskning av en nödvändig riskspridning som vi är övertygade om behövs för att inte öka klyftorna och orättvisorna. Förslaget slår särskilt hårt mot glest befolkade bygder som . Förslaget om skatt på försäkringspremier är fientligt mot landsbygden i allmänhet och mot unga landsbygdsbor i synnerhet. bör därför avslå propositionen (2006/07:96) Skatt på trafikförsäkringspremier.
mot · GU02Sk19 · 2007-04-16 00:00:00 — Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. avslår regeringens proposition 2006/07:96 Skatt på trafikförsäkringspremier m.m. Vi socialdemokrater har i en kommittémotion motiverat varför propositionen bör avslås. Jag vill i den här motionen särskilt peka på ett viktigt skäl till att propositionen bör avslås, nämligen de negativa effekterna för dem som bor i glesbygd. Den aspekten är viktig, inte minst för många i min egen hemkommun . För är jordbruket och trädgårdsnäringen betydelsefulla näringar. En skatt på trafikförsäkringspremier omfattar också de fordon som är helt nödvändiga inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Brukarna får större omkostnader och därmed sämre konkurrenskraft. Det är olyckligt att viktiga framtidsbranscher för på detta sätt drabbas av ökade kostnader. Detta är ett tydligt exempel på avsaknad av en politisk helhetssyn. Det är angeläget att av miljöskäl öka kollektivtrafiken. Men en levande landsbygd förutsätter tillgång till bil. I många fall måste en familj ha tillgång till flera bilar för att det ska fungera med yrkesliv, barnens fritidsaktiviteter med mera. Den här gruppen drabbas särskilt hårt av regeringens förslag. Jag konstaterar att av bland annat de skäl jag här har redovisat är en av många remissinstanser som avstyrker regeringens förslag.
mot · GU02So19 · 2007-04-11 00:00:00 — Avskaffande av åldersgränsen för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster avslår regeringens proposition 2006/07:97 Avskaffande av åldersgränsen för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om ansvars- och lämplighetsregler för läkarkåren och annan hälso- och sjukvårdspersonal. Att ha en fast åldersgräns som avgörande faktor för när någon är lämplig att sköta ett arbete eller inte kan ses som åldersdiskriminering. Däremot finns förstås ett allmänintresse av att människor är välfungerande i yrken där man har ett stort och avgörande ansvar för andra människor. Läkaryrket är ett sådant. I propositionen föreslås att de privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som får ersättning av landstingen ska kunna få det oavsett ålder. gällande åldersgräns är . Enligt dagens regler finns en möjlighet för landstingen att ge dispens om det är befogat. Vi anser visserligen att åldersgränsen är otymplig, men tillsammans med dispensmöjligheten anser vi att den är tillräcklig för att läkarkompetensen även ska kunna tas till vara efter sjuttioårsgränsen. Det stora kravet på patientsäkerhet som det offentliga måste ställa gör det befogat att ha kvar reglerna som de är tills vidare eftersom det inte finns något bättre system. Däremot anser vi att ansvars- och lämplighetsreglerna för läkarkåren i sin helhet, privatpraktiserande eller inte, och även annan hälso- och sjukvårdspersonal behöver ses över. Det är viktigt ur ett kvalitets- och patientsäkerhetsperpektiv. Det kan t.ex. vara befogat och betydligt bättre att kräva läkarundersökning och lämplighetsprövning med regelbundna mellanrum efter en viss ålder i stället för åldersgränser för yrkesutövande. Det handlar både om förmåga till utövandet av yrket på ett tillfredsställande sätt och förmåga att hålla sig uppdaterad inom forskning och utveckling. Vi anser att regeringen bör tillsätta en sådan utredning.
mot · GU02T11 · 2007-04-02 00:00:00 — Statens ansvar för vissa betaltjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av betalservice i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omställning och avgångsvillkor för personalen i . Svensk Kassaservices verksamhet längs ned och Posten ska påbörja en avveckling . Det är viktigt att det finns kvar en kassaservice i hela landet och att människor inte kommer i kläm för att de inte bor centralt. De betaltjänster som tillhandahålls av lantbrevbäringen måste finnas kvar även . Dessutom finns ett fortsatt behov av särskilda lösningar för vissa grupper, t.ex. personer med funktionshinder, vissa äldre och nyanlända invandrare som ännu inte skaffat sig konto. finns brister i tillgången till kassaservice för personer som bor i utkanten av en ort. De som inte bor centralt men inte heller har tillgång till lantbrevbärning, de har ofta långt till . De förändringar som med detta förslag kommer att ske med människors tillgång till betalservice får inte ytterligare försämra servicen för dem. Detta bör regeringen följa noga och återkomma till om. En annan viktig fråga är klass- och könsaspekten när det gäller de anställda inom Svensk Kasseservice. De drygt 1 500 anställda vid är huvudsakligen kvinnor med en genomsnittlig ålder . De flesta har varit verksamma på orter med begränsade arbetsmarknader. De har också tvingats till att arbeta ofrivillig deltid i samband med tidigare rationaliseringar, med låg eller mycket låg lön som följd. Många av dem har arbetat en stor del av sitt yrkesverksamma liv i det som var som sedan blev och sedan . De är de mest trogna medarbetare som staten haft. De ska nu erbjudas ett nytt jobb, utbildning eller någon typ av pension. De behöver både omställnings- och avvecklingsåtgärder som är värda namnet och utbildningsmöjligheter med bra ersättning. Även om det är svårt att jämföra nedläggningen av med omstrukturering i andra branscher är det värt att påminna sig hur staten agerade i samband med nedläggningen av försvaret. Då fanns ett omfattande åtgärdspaket som skapade både möjligheter till nya jobb, till utbildning och till rimliga avtalsvillkor. Exempelvis fick civilanställda tjänstemän som fyllt full lön och därefter 75-procentig avtalspension fram till . Om alla de som jobbat på ska erbjudas avtalspension, det vill säga först av och i sin tur en avtalspension på av detta, blir det kvar före skatt som de ska leva på. Dessutom är avtalspensionen inte pensionsgrundande. får de en inte pensionsgrundande inkomst, vilket gör att deras ålderspension kommer att bli betydligt lägre. Det är orimligt. Det är inte ansvarsfullt att ge dessa medarbetare så lite att leva på när de har gett hela sitt yrkesverksamma liv till Posten. De har varit stolta över sitt yrke, och de har jobbat på under stressiga förhållanden och vid neddragningar. De bör få alla möjligheter till fortbildning inom bristyrken, rimlig ersättning , eller fullgoda avtalspensioner.
mot · GU02T15 · 2007-04-02 00:00:00 — Statens ansvar för vissa betaltjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vissa betaltjänster. För att vi ska kunna ha en positiv tillväxt och utveckling i hela landet krävs likvärdiga förutsättningar och villkor. Grundläggande service och infrastruktur i form av fungerande post och betalservice är en sådan förutsättning. Postens tjänster, och behoven hos människor av dessa, har förändrats . De flesta betalningar sker genom Internet. Trots det finns fortfarande behovet av betal- och kassaservice, särskilt i de regioner där bredbandsutbyggnaden ännu inte är helt genomförd. Det är en mycket viktig princip att alla människor ska ha tillgång till väl fungerande post samt betal- och kassaservice oavsett var i landet man bor. Både enskilda, företag och kommuner i glesbygden är beroende av att kassaservicen fungerar på ett bra sätt. Staten måste därför även i fortsättningen ta ansvar för att upprätthålla både en god postservice och en väl fungerande betal- och kassaservice i hela landet. En del äldre personer fortsätter att betala sina räkningar kontant över en kassadisk. Därför måste det också finnas ställen där det är möjligt, även om man bor på landsbygden. Många använder post- och bankgiro, vilket förutsätter fungerande postgång runt om i landet. Många glesbygdsbor beställer varor genom postorder, eftersom avståndet till specialbutiker är långt. Nedläggning av medför ett problem för dem, om de vill ha sina in- och utbetalningar sekretessbelagda. Frågan om sekretessen kommer att kunna upprätthållas i fortsättningen är inte klar. Kontanthanteringen blir ytterligare ett problem för glesbygdsborna vid nedläggning av . En del äldre och handikappade personer kommer aldrig att skaffa sig ett kontokort och det finns andra som av olika skäl inte får det. Kontanthanteringen för dessa grupper blir krånglig om det är bankomater som ska vara uttagsställen för kontanter. Lösningen av dessa problem kräver att staten tar ett stort ansvar när man avvecklar en viktig samhällstjänst. Det krävs resurser för att man ska kunna åstadkomma en organisation med fungerande betal- och kassatjänst i hela landet.
mot · GU02U8 · 2007-04-11 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2006 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny lagstiftning för export och import av krigsmateriel. Regeringens redovisning till av svensk vapenexport har ständigt utvecklats. Vi välkomnar att regeringen fortsätter denna tradition och hälsar därför med tillfredsställelse att årets skrivelse har en än tydligare redovisning. Sedan sist lagstiftade kring vapenexporten har verkligheten förändrats. Därför måste också lagstiftningen uppdateras. Vapenindustrin är integrerad och finns i flera länder. De svenska krigsmaterieltillverkarna är inte längre bara svenska. har antagit politiken för global utveckling som innebär en samordning av alla politikområden mot samma mål: en hållbar global utveckling. är EU-medlem och har därigenom möjlighet att påverka inte bara den svenska krigsmaterielhandeln utan också regelverket för EU-länderna. Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att på internationell nivå driver på för att skapa en samsyn kring en restriktiv vapenexport. Det är likaledes viktigt att fokusera på målet att minska den totala vapenexporten i EU och i världen. All handel med vapen och försvarsmateriel ska kontrolleras med strikta internationella regler. ska vara en föregångare genom strikta regler för svensk export och import av vapen och krigsmateriel. Det måste vara tydligt vad som är legitim anskaffning till självförsvar och militär förmåga som tjänar upprätthållandet av internationell lag. Icke-demokratier och de länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna kan inte ges samma legitimitet att få skaffa vapen. Vid export ska hänsyn tas till risken för krig och om staten begår brott mot mänskliga rättigheter. Regler för import av krigsmateriel bör också utarbetas i enlighet med samma principer som gäller för export av samma slags produkter. tillkom på uppdrag för att se över regelverket och vilka förbättringar som behövdes. har det pågått ett brett förberedelsearbete för en ny och modern lagstiftning kring krigsmaterielexporten. Vi vill ha en lagstiftning som är i samklang med nutidens förutsättningar och som tar hänsyn till mänskliga rättigheter, demokrati samt att samma kriterier som gäller för export ska gälla för import. Vi socialdemokrater anser att regeringen bör inkomma med en proposition om en ny lagstiftning för export och import av krigsmateriel.
mot · GU02Ub11 · 2007-04-03 00:00:00 — Frisökning ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närhetsgaranti i gymnasieskolan. Regeringen föreslår i proposition 2006/07:71 Frisökning ökade valmöjligheter till gymnasieskolan m.m. att det ska bli möjligt att söka en utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan i en annan kommun även om utbildningen erbjuds i hemkommunen eller samverkansområdet. har tidigare ställt sig bakom att införa frisökning till gymnasieskolan i proposition 2003/04:140 Kunskap och kvalitet elva steg för utveckling av gymnasieskolan bl.a. eftersom det ger kommunala gymnasieskolor förutsättningar som är mer lika fristående skolors. Vi anser dock att det behövs kompletterande förändringar för att ge alla elever bättre möjligheter i gymnasieskolan. Flera storstadskommuner har infört system med betygsintagning till gymnasiet, vilket innebär att eleverna med högst betyg har förtur till de mest populära skolorna. Förutom att detta förstärker betygens negativa roll i grundskoleundervisningen skapar det starka segregationseffekter mellan elever med höga respektive låga betyg. avvisar argumentet att detta skulle minska den etniska segregationen genom att elever från storstädernas förorter skulle ges möjlighet att studera på populära gymnasieskolor i innerstaden mot bakgrund av att elever med utländsk bakgrund, av sociala och klassmässiga skäl, generellt har lägre betyg än infödda svenska elever. Rapporten Vad innebar införandet av fritt skolval i för segregeringen i skolan? (2005:2) från () visar också att både den etniska och socioekonomiska segregeringen har ökat sedan betygsintagningen infördes i gymnasieskolor. vill i stället understryka behovet av en närhetsgaranti inom gymnasieskolan. För att motverka segregeringen och skapa en skola med mångfald, som är en mötesplats för elever med olika bakgrund, förutsättningar och intressen, måste det finnas en närhetsgaranti som ger företräde åt de elever som bor närmast skolan. Alla elever som söker till ett nationellt program skulle härigenom, så långt platserna räcker, garanteras plats i närmaste gymnasieskola som har det program som eleven sökt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub15 · 2007-04-03 00:00:00 — avslår regeringens förslag om att godkänna vad regeringen föreslår om att tidigare uttalanden om avstämningstillfällen i inte längre ska gälla (avsnitt 4). avslår regeringens förslag om att godkänna vad regeringen föreslår om att tidigare uttalanden om skriftlig information i samband med utvecklingssamtal i och motsvarande skolformer inte längre ska gälla (avsnitt 5). Betyg och betygsliknande omdömen hör inte hemma i de yngre barnens utbildning. Därför införde den socialdemokratiska regeringen, , individuella utvecklingsplaner för alla barn. De individuella utvecklingsplanerna är fortfarande ett nytt instrument i den svenska skolan som bör ges en reell chans att verka. På vissa håll har de individuella utvecklingsplanerna använts och uppskattas av både lärare och föräldrar. Utvecklingsplanerna är av framåtsyftande karaktär där läraren, eleven och föräldrarna i samverkan sätter upp mål för eleven. Eleverna får ökat inflytande och ansvar över sitt lärande. De beskriver även konkret vilka insatser skolan ska göra för att eleven ska utvecklas i riktning mot skolans mål. Föräldrarna får också genom sin medverkan inflytande och kunskap över sitt barns kunskapsutveckling. mognar eleverna mycket olika. Därför är det extra viktigt att eleverna inte jämförs med varandra och att lärandet i den åldern bygger på lust. Barn som har svårt att följa med i skolan behöver framför allt ökade resurser och fler närvarande vuxna. Alla har rätt till en bra skola anpassad efter individuella behov. ska varken sortera barn efter kunskap eller social tillhörighet. Därför bör inte yngre barns kunskapsutveckling sammanfattas med trubbiga instrument som siffror, bokstäver eller några få ord. finns möjligheten för föräldrar att få skriftliga omdömen på sina barns kunskaper. Men vi vänder oss kraftigt emot betygsliknande omdömen som i praktiken nu kommer att kunna ges för 7-åringar. I de tidiga åldrarna ska utvärderingar vara av framåtsyftande och uppmuntrande karaktär, inte sätta stämpel på något man har gjort. Vi anser också att nationella prov i tidigare åldrar kan innebära en alltför tidig sortering av elever och riskerar att hämma barns utveckling i stället för att påskynda den. Detta blir särskilt tydligt i den skola som håller på att växa fram, där sortering blir viktigare än att öka barns kunskaper. öppnades möjligheten för fristående skolor att kunna få en offentlig finansiering. Det har bl.a. inneburit att en pedagogisk mångfald har etablerats i landet. Socialdemokraterna anser att den pedagogiska mångfalden är positiv och har bidragit till nytänkande på många områden. Men med regeringens förslag med nationella prov för årskurs 3 riskerar nu den pedagogiska mångfalden att försvinna. Skolor med annan pedagogik kan själva avgöra när och hur olika undervisningsmoment ska införas så länge de följer regler. Bland annat Waldorfpedagogiken bygger på detta. Denna rättighet hotas nu med den borgerliga regeringens förslag.