ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub354 · 2007-10-04 00:00:00 — Beteendevetenskaplig kompetens inom skolhälsovården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av beteendevetenskaplig kompetens inom skolhälsovården. I skolhälsovårdens barndom led många barn av näringsbrist, bristande hygien, var nagelbitare och sängvätare. Det var inte ovanligt att behövande barn fick en tesked fiskleverolja eller järnmedicin i skolan. Skolsköterskan skötte då som dessutom vägning, mätning och viss vaccinering. Skolläkaren kom ungefär vartannat åt för att undersöka hjärta och lungor eller kolla om barnet var plattfot etc. Mycket har förändrats . kommer barnen ofta till skolsköterskan med problem som huvudvärk, ont i magen, sömnsvårigheter, trötthet och stress problem som inte sällan är tecken på en svår social problematik och livssituation. Skolhälsovårdens mål enligt skollagen är att följa elevens utveckling, att bevara och förbättra elevens själsliga och kroppsliga hälsa, att verka för sunda levnadsvanor och att tillförsäkra eleven rätt att vid behov söka skolhälsovården. Det förebyggande och hälsofrämjande arbetet bland barn är en viktig uppgift för skolhälsovården. Detta gäller inte minst då vart fjärde barn räknas som överviktigt på grund av felaktig kost och mycket stillasittande vid tv och dator, vilket har konsekvenser för barnens framtida hälsa. Skolsköterskan har haft en viktig roll för barnen i skolan. Hon eller han har varit en person som har både lyssnat och tröstat. Skolsköterskans uppgifter med det hälsofrämjande arbetet kvarstår och har blivit allt viktigare. Eftersom barn har delvis andra problem än förr är det dock viktigt att komplettera skolhälsovården med personal som har adekvat utbildning i socialt arbete. Det kan vara kuratorer med gedigen erfarenhet av arbete med barn och föräldrar och som har goda kunskaper i gällande lagstiftning. Kuratorer är en bristvara på många skolor trots att åtskilliga barn har en komplicerad social problematik. Genom att tillföra skolhälsovården beteendevetenskaplig kompetens skulle helhetssynen på barns situation bli bättre.
mot · GV02Ub356 · 2007-10-02 00:00:00 — Ökad flexibilitet i studiemedlet för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbättrat studiemedelssystem. För den som önskar bedriva studier vid högskola finns studiemedel att söka från det att man fyllt . För studier vid en förberedande eftergymnasial utbildning innebär detta att studenterna har sämre möjligheter till studiefinansiering än om de studerat vid en högskola. För många studenter är en förberedande utbildning nödvändig för att kunna söka den högre utbildningen vid högskola eller universitet. På grund av sin ålder missgynnas studenter att söka en förberedande utbildning direkt efter gymnasiet. vill se ett samhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Alla måste ges möjlighet att utvecklas efter sin förmåga. För utbildningssystemets del betyder det dels att det ska vara möjligt att få flera chanser, dels att inget val ska vara en återvändsgränd. Människor ska ha rätt att utvecklas och förverkliga sina drömmar. Jag anser därför att en översyn av studiemedelssystemet bör göras, så att en större vikt kan fästas vid studenternas livssituation och mindre vikt vid studenternas ålder.
mot · GV02Ub358 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgad undervisning i sexualitet och respekt. Under denna sommar har vi fått läsa om flera uppmärksammade fall där kvinnor drogats på krogarna och utsatts för sexuellt våld med flera män inblandade. Misshandel är inte ovanligt i sammanhanget, och kvinnorna lämnas skadade och drogade åt sitt öde efter detta. I de uppmärksammade fallen verkar männen anse att kroppsskador i samband med sex är naturligt och något som kvinnorna accepterar genom samtycke till samlag. Man kan lätt konstatera att uppenbarligen brister det stort i kunskap och information om hur sexualitet mellan människor skall vara. De uppmärksammade fallen visar med all önskvärd tydlighet att sexualundervisningen i skolan behöver förbättras. Skolan behöver vara mer öppen för att andra organisationer, t.ex. , kan samarbeta om undervisningen i ämnet sex och samlevnad. I utbildningen bör ämnet vidgas till att gälla även rättsväsendets område. Många människor upplever att rättväsendets attityder är märkliga när en domare som är anmäld för kvinnomisshandel kan få fortsätta att döma i liknande mål. Bristen på kunskap, förståelse och åtgärder verkar vara stor när sådant kan inträffa. Förändringar i attityder börjar ju alltid med att man vågar samtala om ämnet, och därför måste såväl skolan som fritidsgårdarna inom skolan vinnlägga sig om att starta speciella insatser och projekt om sexualitet och respekt.
mot · GV02Ub359 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskolornas roll i skolsystemet. Alltfler friskolor startas på olika håll i vårt land ibland med ett väldigt dåligt elevunderlag. Många av dessa friskolor startas med målet att bedriva undervisning och verksamhet enligt värderingar i en specifik religion alternativt ideologi. I har det också handlat om att kommunen valt att lägga ned en skola på landsbygden för att spara pengar och att föräldrarna då väljer att öppna en friskola för att eleverna inte ska få längre skolväg. Båda anledningarna kan innebära problem både för eleverna och för kommunerna. Det kan i en del fall innebära att några barn isoleras i sin skolgång från resten av barnen i kommunen vars föräldrar valt att placera barnen i den kommunala skolan. Därmed riskerar man att få ökade klyftor i det framtida samhället. En aspekt på friskolefrågan från är att trots att många kommuner brottas med ekonomin i de befintliga kommunala skolorna måste man ta pengar ur den redan hårt ansträngda budgeten och lägga på nya skolor. Medan de kommunala skolorna måste kunna erbjuda alla elever plats i kan de nya fristående skolorna indirekt välja sina elever exempelvis utifrån religiös tillhörighet. Eleverna kan också byta skola från den ena dagen till den andra. Det i sin tur betyder att eleven i värsta fall tar upp två utbildningsplatser eftersom personal och utbildningsförvaltningar har svårt att snabbt kunna omdisponera personal och resurser med kort varsel. Eleverna måste även i andra fall kunna få plats i den kommunala skolan med kort varsel, om exempelvis friskolan läggs ned eller av andra skäl. Det innebär i praktiken att kommunen måste vara beredd att tillhandahålla utbildningsplats i den kommunala skolan även för de elever som går i friskolan. Det kostar naturligtvis mycket pengar och drabbar i slutändan alla de barn som går i den kommunala skolan. För att skolsystemet ska fungera väl bör friskolorna vara ett komplement till den kommunala skolan och inte utvecklas till en gökunge som tar en orimligt stor del av skolans samlade resurser. Friskolesystemet bör därför omarbetas så att kommunerna får ett ökat inflytande vid etablering av friskolor.
mot · GV02Ub361 · 2007-10-01 00:00:00 — Ökat elevinflytande i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja utvecklingen av ökat elevinflytande i skolan. Genom alla tider och i alla former av samhällen har människor samarbetat för att lösa gemensamma problem och tillgodose gemensamma ekonomiska behov. Det är ur denna tradition som den kooperativa idén har sprungit. Ordet kooperativ kommer av det latinska cooperatio och betyder just samarbete. Man kan säga att ett kooperativ är ett företag som drivs i föreningsform. Det kooperativa företaget bygger på öppenhet, demokrati och aktivt deltagande från medlemmarna eller ägarna. Både inflytande och ansvar fördelas lika mellan kooperativets medlemmar och alla medlemmar har lika rösträtt. Om kooperativet går med vinst fördelas den utifrån de regler man fastställt i stadgarna. Skolor i kooperativ regi finns föräldra- eller personalkooperativa förskolor som ett alternativ till privata eller kommunala. Det första syftet var att skapa nya förskolor när kommunens förskolor inte täckte barnomsorgsbehoven. Föräldrar gick samman och startade daghem för sina barn. är kommunerna enligt lag skyldiga att erbjuda barnomsorg till alla barn, och förskolan är väl utbyggd i de flesta kommuner. Ändå lever de kooperativa förskolorna vidare vid sidan av privata och kommunala. Oavsett om den kooperativa förskolan drivs av personal eller av föräldrar fyller den ett behov av medbestämmande och inflytande som kommunens förskolor inte kan erbjuda. Samma behov av inflytande finns i skolan, både på grund- och på gymnasienivå. Ett av de verktyg som stått till buds för gymnasieskolor som velat öka elevernas inflytande och demokratiska rättigheter var möjligheten att tillämpa elevmajoritet i skolans styrelse. Det har regeringen nu avskaffat, vilket vi beklagar. I stället för att stötta ett ökat elevinflytande uppmuntrar alltfler borgerliga kommuner sina skolor att knoppa av sig och bilda aktiebolag. Några stora företag driver fristående skolor och gör privata vinster på kommunala skattemedel. har inflytandet över skolan och undervisningen minskat för dem som verkligen berörs. Vi vill lyfta fram exempel på skolor där undervisningskvalitet i kombination med elevinflytande är viktigare än privat vinst till en avlägsen ägare. Estetiska Gymnasium drivs av en ekonomisk förening där alla elever och lärare är medlemmar och där eleverna har majoritet i styrelsen. All eventuell vinst går tillbaka till verksamheten. Det finns även andra exempel på fristående skolor där den privata vinsten är underordnad kvalitet och elevinflytande. Skolan är en samhällsnyttig verksamhet som finansieras av skattemedel. Vi vill därför att regeringen främjar skolor som premierar elevernas och lärarnas inflytande framför privat vinst. i (s)
mot · GV02Ub363 · 2007-10-03 00:00:00 — Studiemedel också till påbyggnadsutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor när det gäller studiemedel. Att ge så många ungdomar som möjlighet att studera är en stor framtidsfråga. Vi har en arbetsmarknad som kräver goda kunskaper, och morgondagens arbetsmarknad kommer att kräva både goda grundkunskaper och fortbildning. Om man efter gymnasiet söker direkt till universitet eller högskola har man rätt till studiemedel, lån och bidrag, även om man bara är . Om man däremot väljer att gå en påbyggnadsutbildning på gymnasieskolan har man ingen rätt till studiemedel man fyller 20. Detta är djupt orättvist. Elever bör behandlas lika i denna fråga. Behoven av stöd är troligen lika med boende, kurslitteratur och andra levnadskostnader. Det är angeläget att frågan ses över och att man strävar efter lika villkor när det gäller studiemedel, oavsett vilken studienivå man befinner sig på.
mot · GV02Ub364 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning vad avser . har 185 av FN:s medlemsstater ratificerat om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor. Ändå fortsätter diskrimineringen av kvinnor i hela världen, trots att kvinnokonventionen har funnits . Kunskaperna om kvinnokonventionen behöver därför höjas. Att verka mot all form av diskriminering ingår i det samhällsuppdrag som skolan har, dvs. det regleras i skollag och läroplaner. Utbildning och information om FN:s olika konventioner beslutas av varje kommun självständigt. Det är angeläget att lärarutbildningen innehåller utbildning om FN:s olika konventioner, där avskaffandet av diskriminering av kvinnor är en oerhört viktig del som morgondagens utbildade lärare måste kunna förmedla innehåll och innebörd av till sina elever.
mot · GV02Ub365 · 2007-10-03 00:00:00 — Internationalisering för yrkesinriktade gymnasieprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en internationalisering för yrkesinriktade gymnasieprogram I dagens, och kanske än mer morgondagens, alltmer globala arbetsmarknad kommer de ungdomar som studerar att behöva internationella kontakter. Därför bör man inom skolväsendet redan nu underlätta för de yrkesinriktade gymnasieprogrammen att knyta internationella kontakter och på så sätt bidra till att lyfta fram och utveckla berörda yrken. Med ett internationellt utbyte ökar statusen och förutsättningarna för att utbilda sig inom hantverksyrken. För framtidens företagare och personal inom denna yrkesgrupp är behovet av internationella kontakter en avgörande faktor för att lyckas och för att skapa ökade förutsättningar att utvecklas. Med goda internationella kontakter ökar också möjligheterna till att få arbete i andra länder än det egna.
mot · GV02Ub366 · 2007-10-03 00:00:00 — Kommunalt inflytande vid etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommuner rätt till inflytande vid etablering av friskolor. Kontrollen av de fristående skolorna måste skärpas, och all undervisning ska vara icke-konfessionell. Friskolorna ska vara ett komplement till den kommunala skolan, men etableringen av nya friskolor får inte leda till sämre förutsättningar för den kommunala skolan. Det är inte rimligt att några elevers val ska få inskränka valfriheten för alla elever. Så är tyvärr fallet när etableringen av friskolor kan få kommunala skolor att stänga på grund av vikande elevunderlag. Kommunernas inflytande vid etablering av friskolor måste förstärkas. Det är dags att kommunerna får mer att säga till om vid etableringar av friskolor. i (s)
mot · GV02Ub367 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Det är dags att vi inser det orimliga i att låta religiösa grupper driva skolor. Vi har kunnat se Plymouthbröderna, en sekt som har fått godkännande att starta skola i i . Plymouthbröderna anser att kvinnor alltid ska vara underställda män, och sektens medlemmar får inte bo i samma hus som orena som inte delar deras tro. För flickor som växer upp i sekten är högre utbildning än grundskola inte tillåten. Plymouthbröderna är ett av flera exempel på religiösa samfund som inte borde få driva skolor. Vi har också ett skräckexempel i Andreasgymnasiet, en i som lär ut att homosexualitet är en synd. Barn ska inte sorteras efter föräldrarnas religion. En skola för alla borde vara en självklarhet i ett samhälle som vill hålla ihop både över religiösa barriärer och över klassgränser. Att skolor som nämnts ovan godkänts av är ett bevis på att vi har brister i det svenska skolsystemet. har en mycket liberal, kanske rentav naiv, lagstiftning när det gäller friskolor. Det måste till en lagändring som stoppar sektskolorna innan detta helt spårar ur. i (s)
mot · GV02Ub368 · 2007-10-02 00:00:00 — Utbildning för personal som möter barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att all personal som arbetar med barn och ungdomar har tillräckliga kunskaper i kost- och motionsfrågor. pågår i samhället en intensiv debatt om mat och hälsa. Många barn är överviktiga tidigt och de s.k. välfärdssjukdomarna kryper allt längre ned i åldrarna. Att inställningen till mat och motion är viktig och att man måste börja är många överens om. I detta arbete har familjen och skolan en viktig roll. Barn träffar många vuxna utanför hemmet inom bl.a. sjukvården, och skolan. Långt ifrån alla har relevant utbildning i kost- och motionsfrågor. För att förbättra barns konsumtionsmönster och levnadsvanor bör utbildningsinsatserna för all personal som träffar och ger råd till barn ses över. Goda matvanor och fysisk aktivitet bidrar till att målet med en hållbar utveckling och hållbar konsumtion samt en bättre folkhälsa lättare skulle nås.
mot · GV02Ub370 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till svenskundervisning utomlands. Språket är det viktigaste verktyget för människan att behålla sin identitet och kultur. Genom sitt språk modersmålet lär sig barn bättre och lättare ett annat språk, och det ger bättre förutsättningar för människors möjligheter att etablera sig i samhället. Kritiken mot modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid från annan undervisning och att barnen i stället ska koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Satsningarna på modersmålsundervisning är väl investerade medel för både den enskilde och samhället. Modersmålsundervisning är också relevant för svenskar som studerar och lever utomlands. Undervisning i svenska har länge förekommit vid utländska lärosäten. Närmare 40 000 studenter i 42 länder (i huvudsak länder i ) läser svenska på högskolenivå, och cirka 200 universitet bedriver undervisning i svenska. Ett resultat är att svenskundervisningen bidrar till att öka intresset för och att svenska språket stärks genom en ökad synlighet i utlandet. Det är angeläget att vi behåller vårt språk levande i olika länder så att bland annat svenskar som bor utomlands ges möjlighet att lära sig sitt modersmål (förstaandra generation). Men vi behöver också hitta metoder för hur vi kan stödja svenskundervisning i de delar i världen dit många invandrare återvänder. För många av dem är det viktigt att ha relationerna och språket kvar även när man återvänt. Möjligheten att ge egna barn kunskap i svenska i sitt hemland är på de flesta håll ganska små. Det finns dock flera intressanta exempel i länder där egna organisationer, till exempel svensk-grekiska eller svensk-italienska föreningar, försöker hålla språket levande. Ett exempel är de svensk-grekiska organisationerna i , och där svenskundervisningen inneburit att man hållit kvar relationerna med . En annan effekt är att de som återvänt ofta blir viktiga ambassadörer för och länkar mellan näringsliv och organisationer. Men möjligheterna till stöd från myndigheter är oftast minimala, vilket gör svårt för de flesta att hålla sitt modersmål levande. Det fordrar en större aktivitet från statens sida att se på vilket sätt man kan utveckla svenskundervisning även i länder dit många återvänder. En viktig åtgärd är att det finns tydliga mål och medel för hur stödet till svenskundervisning utomlands ska hanteras. Därför är viktigt att staten även i fortsättningen stöder utvecklingen så att intresset från andra universitet att bedriva undervisning i svenska fortsätter. Något mål för stödet till svenskundervisning har emellertid inte i modern tid lagts fast på politisk nivå, vilket är en brist. Stödet till akademisk svenskundervisning har varit beroende av initiativ eller önskemål från enskilda utländska universitet. Vi anser att behöver både mål och strategier för hur vi ska arbeta med att utveckla svenskundervisningen i andra delar av världen.
mot · GV02Ub371 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betyg. Det är med glädje och upptäckarlust som barn börjar sina första år i skolan. Nästan allt är spännande men också lite svårt. Det är svårt att sitta still och lyssna. Det är svårt med bara två raster där man får leka av sig. Det är kul med bokstäver och siffror som alltmer tar form och börjar bilda sammanhang. Någonstans på vägen kommer prestationskraven. Alltmer närmar sig den dagen då betyg ska sättas på barnet. Det är inte längre vad som väntar framåt som blir spännande och kul utan funderingar på om det man gjort bakåt i tiden är tillräckligt. Detta är enligt vår mening vad betyg gör med våra barn och ungdomar. Betyg sätter fel fokus för barnen och suger kraft från det som är spännande och kul med skolan. Det finns därmed inget extra att tillföra med betyg, speciellt inte för de yngre barnen. Vi vänder oss därför kraftigt emot de betygsliknande omdömen som i praktiken nu kan ges för sjuåringar. I de tidiga åldrarna ska utvärderingar vara av framåtsyftande och uppmuntrande karaktär, inte att sätta stämpel på något man har gjort. De individuella utvecklingsplanerna fyller just funktionen att vara framåtsyftande och uppmuntrande. Dagens utveckling i borgerlig regi på skolområdet där sortering blir allt viktigare riskerar att hämma barns utveckling istället för att påskynda den. ska inte sortera barn efter vare sig kunskap eller social tillhörighet. Därför bör inte yngre barns kunskapsutveckling sammanfattas med trubbiga instrument som siffror, bokstäver eller några få ord. mognar eleverna mycket olika. Därför är det extra viktigt att lärandet i den åldern bygger på lust. Barn som har svårt att följa med i skolan behöver framför allt ökade resurser och fler närvarande vuxna. Alla har rätt till en bra skola anpassad efter individuella behov.
mot · GV02Ub372 · 2007-10-02 00:00:00 — Föräldrars möjlighet till delaktighet i skola och förskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för alla föräldrar, oavsett ekonomi, att vara delaktiga i sina barns undervisning. En stor del av barns vardag spenderas i skolan. Föräldrar ställer stora krav på den miljö deras barn ska vistas i och det med all rätt. Det viktigaste vi har, vårt samhälles framtid, förvaltas av skolan . Det diskuteras om vad som är skolans respektive föräldrarnas ansvar, och det är en viktig diskussion. För att föräldrarna på ett bra sätt ska ha kunskap om vad skolan ger deras barn måste de också kunna närvara i den miljön. Samhället kräver föräldrarnas delaktighet. är möjligheterna begränsade för föräldrarna att vara det, vilket rimmar illa. Det är viktigt att båda föräldrarna får möjlighet att delta i sina barns vardag. Att ha möjlighet att ta ledigt från arbetet för att följa sitt barns skolgång ska inte handla om ekonomi, vilket det gör för många. Det finns ett behov av att ge bättre förutsättningar för föräldrarna att vara insatta i skolans verksamhet och sina barns vardag och att ge möjligheter till en god kommunikation mellan skola och föräldrar, precis som vi önskar. Jag vill att regeringen ser över möjligheterna för föräldrar att vara delaktiga i sina barns undervisning.
mot · GV02Ub374 · 2007-10-03 00:00:00 — Handikappade barns rätt att välja skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen i syfte att utjämna kostnadsskillnaden för skolskjuts mellan friska och handikappade barn. Handikappade barn som inte kan åka kollektivtrafik till skolan kan inte välja skola på samma villkor som friska barn. Skolskjutsar till och från annan skola än ordinarie grundskola skall bekostas av föräldrarna. Det är lika för alla föräldrar. Föräldrar till handikappade barn kan inte välja skola eftersom kostnaden för handikappfordon vida överstiger kostnaden för kollektivtrafiken. Lagen om förbud mot diskriminering betonar i § 3, första och andra stycket, med tydlighet att en person som missgynnas genom tillämpning av bestämmelser som framstår som neutrala men som i praktiken missgynnar personer med funktionshinder per definition är att betrakta som diskriminering. Lagen har dessutom förstärkts i och med att fattat beslut om att från särskilt betona förbudet mot diskriminering. I socialtjänstlagens inledande bestämmelser framgår dessutom att kommunen skall främja människornas jämlikhet i levnadsvillkor. Trots detta lagstöd beviljas enligt länsrätten inte skolskjuts med handikappfordon till samma kostnad som kollektivtrafiken. Det innebär i praktiken att handikappade barn inte kan välja skola på samma villkor som friska barn. En översyn av lagstiftningen bör därför syfta till att utjämna kostnadsskillnaden för skolskjuts mellan friska och handikappade barn.