mot · GV02N265 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av kooperativt företagande. Undersökningar visar att stöd till människor som vill driva företag tillsammans är en nyckel till att fler ska bli företagare. De kooperativa utvecklingscentrumen är den aktör som har särskild kompetens för denna typ av företagande. Dessa behöver därför ett fortlöpande och långsiktigt statligt bidrag. Människor vill driva företag tillsammans I en helt färsk rapport finns siffror från Nuteks stora entreprenörskapsbarometer som visar att en majoritet närmare två tredjedelar eller två miljoner människor av dem som kan tänka sig att bli företagare, helst vill driva företag tillsammans med någon eller några andra. Bland ungdomar, kvinnor och högutbildade är det ännu större andelar. Undersökningen styrker den erfarenhet som dragits i många andra sammanhang att framtidens entreprenörer vill samarbeta med andra i sitt företagande, liksom att de drivs av en vilja att förverkliga idéer och att arbeta självständigt. I samma rapport visar siffror från SCB att kooperativa företag i form av ekonomiska föreningar är den företagsform som vuxit allra snabbast i antal . De har till största delen etablerats i branscher där sådana inte funnits tidigare, inte minst i moderna och växande tjänstebranscher. Tillväxten har varit kraftig i 10 av SCB:s 15 branschgrupper. Detta bekräftar att ett företagande tillsammans ligger i tiden. Men är antalet ekonomiska föreningar försvinnande litet vid sidan av aktiebolagen och de enskilda firmorna. Stödet till nyföretagande måste utvecklas Resultaten i rapporten pekar mot att stödet till nyföretagande behöver förändras, för att samhället ska kunna ta till vara den tillväxtpotential som finns i detta. är stödet i alltför hög grad inriktat på den traditionella ensamma entreprenören och visar liten förståelse för att människor kan vilja driva företag på andra sätt. Möjligheten att driva företag tillsammans i bl.a. kooperativ form ses alltför sällan som ett reellt alternativ. Här gömmer sig sannolikt en viktig förklaring till att endast ett fåtal verkligen blir företagare trots att drygt hälften av alla svenskar kan tänka sig det. Det finns 25 kooperativa utvecklingscentrum i landet, fördelade på alla län och regioner, med tillsammans ca 100 anställda varav de flesta är företagsrådgivare. Dessa har särskild kompetens att stödja start och utveckling av företag som flera människor gemensamt driver och verkar i och där andra motiv än den ekonomiska avkastningen är viktigast. Kundnöjdhetsmätningar som genomfört visar att de nyföretagare som varit i kontakt med de kooperativa utvecklingscentrumen ger dem högt betyg. Ett långsiktigt stöd där alla bidrar Många måste bidra i utvecklingen av ett stödsystem som kan möta den syn på företagande som speglas i resultaten ovan. Alla som kommer i kontakt med nyföretagande banker, myndigheter, revisorer, företagsrådgivare, arbetsförmedlingar, med flera måste informera om att det finns en skräddarsydd företagsform för och rådgivning till människor som vill driva företag tillsammans. Dessa aktörer måste också skaffa sig bättre kunskap om vad kooperativt och liknande företagande innebär. De kooperativa utvecklingscentrumen bör vara en nyckelaktör. Men med de begränsade resurser de har kan de inte enbart av egen kraft få den rollen. Staten har lämnat bidrag i olika former till den del av de kooperativa utvecklingscentrumens verksamhet som innebär kostnadsfri information och rådgivning om kooperativt och liknande företagande. Det är nödvändigt att stödet ges fortlöpande och långsiktigt.