mot · GV02N323 · 2007-10-04 00:00:00 — För är det dock viktigt att detta inte bara blir ett treårigt projekt utan att erfarenheterna utvärderas och följs upp så att jämtegrering kan bli ett naturligt arbetssätt för alla statliga myndigheter som jobbar med förtagare och deras verksamhet. föreslår också i denna motion en rad generella insatser som tillsammans kan få stor betydelse för kvinnors företagande, till exempel förändrad beräkningsgrund för sjukpenninggrundande inkomst, skatteförändringar för de minsta företagen som i större utsträckning drivs av kvinnor, fördubbling av stödet till sociala och kooperativa företag varav många drivs av kvinnor, förlängd tid med vilande SGI samt utökad krets av personer runt barnen som kan ta ut tillfällig föräldrapenning. Den kraftiga neddragningen av budget som regeringen har genomfört har medfört att starta-eget-bidragen nästan helt försvunnit. Starta-eget-bidraget kunde tilldelas arbetslösa för att sätta igång egna företag för att komma ifrån sin arbetslöshet. Studier har visat att ett stort antal nya företag kommit igång tack vare starta-eget-bidraget och att överraskande många av dessa också överlevt och utvecklats. Fördelarna för både individen och samhället med att få människor att gå från a-kassa till att bli företagare är självklart stora. Den del av anslaget till som gick till starta-eget-bidraget bör därför återställas. största konkurrensfördel på en global marknad är vår höga utbildningsnivå och den högklassiga forskning som bedrivs. Det är därför avgörande att företagen får möjlighet att omvandla kunskap och nya forskningsresultat till nya affärsidéer. Skolan ska stimulera kreativitet, stödja initiativtagande och uppmuntra eleverna att tro på sina idéer och sin förmåga att förverkliga dessa. Det är också så att en majoritet av svenska företag med under 50 anställda drivs av personer vars högsta utbildning är på gymnasie- eller grundskolenivå, (; Företagens villkor och verklighet, 2005: 10, s. 16). Därför är det viktigt att kunskap om företagande kommer in i utbildningens tidiga stadier. fick i uppdrag av tillsammans med och Socialdemokraterna att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram. Målet med entreprenörskapsprogrammet är att öka andelen entreprenöriella individer i samhället och på lång sikt öka antalet företag. Detta kommer att leda till ett ökat välstånd i genom fler nya och fler växande företag samt fler starka regioner. Programmet har många delar men syftar till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap bland unga, från grundskola till universitet. ser mycket positivt på det nationella entreprenörskapsprogrammet och de projekt som man utvecklar eller stöder som till exempel KomTek och Ung Företagsamhet. Vi anser därför att verksamheten ska permanentas när projektet löper ut . Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en utbildning mellan gymnasiet och högskolan med en tredjedel av utbildningstiden arbetsplatsförlagd. Utbildningarna bygger på ett nära samarbete med arbetslivet, och de har uppvisat mycket goda resultat. Många får jobb efter avslutad KY. Det beror inte minst på att utbildningarna är flexibla och anpassas till arbetsmarknadens behov. drev länge på för att den förstärkning av KY som regeringen gjorde i vårpropositionen skulle komma till stånd. När KY startade låg fokus tydligt på en framtida anställning. anser att entreprenörskap bör bli en självklar ingrediens i alla KY. Det är inte så att alla KY ska vara entreprenörskapsutbildningar, men inslag om företagsamhet bör genomgående finnas med. En KY ska väcka inspiration och ge verktyg och ökad själförtroende att förverkliga idéer, att skapa sitt eget jobb. gymnasieproposition föreslog tillsammans med Socialdemokraterna och införandet av en lärlingsutbildning inom ramen för gymnasieskolan. beslutade i enlighet med propositionen, och landets gymnasieskolor hann ägna arbete för att förbereda för införandet av lärlingsutbildningen innan den borgerliga regeringen efter sitt tillträde drog tillbaka reformen. anser att det var oansvarigt och ett på många sätt mycket olyckligt beslut. Regeringen aviserade senare att man ska starta en försöksverksamhet med en ny lärlingsutbildning. anser att man istället borde genomföra en lärlingsreform i enlighet med det förslag som antog 2004. Det finns ingen anledning att förvägra ytterligare årskullar möjligheten till en arbetsplatsförlagd yrkesutbildning. Lärlingsutbildningen ska vara en alternativ utbildningsväg inom alla yrkesinriktade program, som förstås i mycket hög utsträckning ska vara arbetsplatsförlagd. Denna utbildning ska även ge kunskaper i kärnämnen motsvarande den skolförlagda utbildningen. Forskning och produktutveckling i små företag är grundläggande för att utveckla svenskt näringsliv, skapa nya jobb och nya företag. Genom programmet Forska och Väx har mindre företag kunnat söka medel från för att forska och utveckla nya produkter. Forska och Väx har sedan programmet startade varit mycket framgångsrikt och eftertraktat. Regeringen valde i budgetproposition att avskaffa programmet Forska och Väx, vilket vi anser tyder på bristande insikt i de små företagens behov. Medel har senare återställts, men ovissheten och den ryckiga hanteringen har skapat stora problem för både och de företag som är intresserade av att ansöka om medel. menar att det är viktigt att fortsätta att stimulera forskning och utveckling i svenska småföretag. Vi välkomnar att regeringen nu aviserar att återföra medel till programmet, men vi tycker inte att denna åtgärd räcker. anser istället att programmet bör byggas ut och vill därför utöka anslagen till Forska och Väx med ytterligare jämfört med regeringens förslag. Forskningen i präglas en paradox: är ett av de länder som satsar allra mest på forskningen som andel av BNP. omvandlas väldigt få forskningsresultat till kommersiella produkter. Innovationer måste utvecklas till hållbara företagslösningar. Att resultat från forskningen kommer till praktisk nytta genom att omvandlas till idéer och näringsverksamhet är enormt viktigt för att skapa sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Ökade insatser bör göras såväl från staten som från de enskilda universiteten för att skapa incitament för en sådan utveckling. Högskolor och universitet bör få i uppdrag att arbeta fram handlingsplaner för kommersialisering detta som ett led i arbetet med att utveckla hållbara strukturer för kommersialiseringen. har bland världens bästa trygghetssystem för löntagare. Tyvärr har det visat sig att småföretagare har svårt att utnyttja dessa system fullt ut och därför är underrepresenterade bland användare av föräldraledighet, sjukpenning m.m. Denna snedfördelning riskerar att undergräva förtroendet för de generella välfärdssystemen, vilket vore mycket olyckligt. föreslår därför ett flertal åtgärder. Den tillfälliga föräldrapenningen är av din sjukpenninggrundande inkomst (SGI) efter att den har multiplicerats med faktorn 0,989. Vid heltidsarbete kan årsarbetstiden exempelvis vara och ersättningen per dag blir då av den multiplicerade SGI:n delat med 260. Om du är föräldraledig, egenföretagare eller arbetslös på hel- eller deltid kalenderdagsberäknas den tillfälliga föräldrapenningen. Det innebär att ersättningen blir 80procent av den multiplicerade SGI:n delat med 365. Om du är arbetslös kan du bara få ersättning för de dagar du går miste om arbetslöshetsersättning. Det finns en övre gräns för SGI på 7,5 prisbasbelopp. Skälet är att när reglerna skapades antogs företagare arbeta , medan anställda antogs arbeta . Skillnaden är inte motiverad eftersom man ändå får ersättning för det antal dagar man skulle ha arbetat. Företagarna missgynnas vid kortare bortavaro eftersom de får lägre ersättning per dag. Detta bör ändras. TFP:n bör få användas även för att betala någon annan som tar hand om ett sjukt barn. kan man få ut TFP för att ta hand om någon annans barn, baserad på sin egen SGI. Men man kan inte använda sin TFP för att betala någon som saknar TFP, t.ex. en student, en arbetslös eller en granne. Genom att införa en sådan möjlighet skulle man särskilt gagna småföretagare som har svårt att stanna hemma från jobbet. Dessutom skulle det särskilt gagna kvinnor, som är de som oftast stannar hemma med sjuka barn. Vi anser däremot att det är tveksamt att låta den tillfälliga föräldrapengen användas som betalning för att låta ett tjänsteföretag ta hand om sjuka barn, eftersom detta riskerar att öka pressen på föräldrar att avstå från att vara hemma med sina sjuka barn. Ett sätt att skapa en större flexibilitet i systemet kan vara att öppna för möjligheten att någon annan än de biologiska föräldrarna eller adoptivföräldrarna kan ta ut de 90 så kallade lägstanivådagarna (tidigare garantidagarna). Till exempel skulle en vän eller släkting kunna ta hand om barnet mot ersättning enligt föräldraförsäkringens lägsta nivå. Anställda kan få havandeskapspenning om de har ett arbete som de inte får utföra på grund av risker i arbetsmiljön, arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av graviditeten och de har ett fysiskt påfrestande arbete. Havandeskapspenning betalas ut till anställda bara om arbetsgivaren inte kan omplacera den anställda till ett lättare eller mindre riskfyllt arbete. Egenföretagare har inte samma rättigheter som andra. De kan få havandeskapspenning i det andra fallet, men inte i det första. När det gäller att kvinnan inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete på grund av förbud mot arbete under havandeskap som meddelats med stöd av 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160) omfattas inte egna företagare. Detta är inte rimligt. Naturligtvis behöver egna företagare som har ett arbete som kan innebära risker för barnet ha samma rättigheter som alla andra. anser att bör ge regeringen i uppgift att komma tillbaka till med ett förslag på hur dessa regler kan förändras så att detta säkerställs. Havandeskapspenningen beräknas på din sjukpenninggrundande inkomst (SGI) efter att den har multiplicerats med faktorn 0,989. Havandeskapspenningen är kalenderdagsberäknad och är av din multiplicerade SGI dividerad med 365. är av uppfattningen att reglerna för socialförsäkringssystemet ska vara så lättförståeliga som möjligt. Skillnaderna i beräkningssätt för havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning är inte motiverade. Ersättningen bör beräknas på samma antal dagar för de båda ersättningarna. Detta bör ge regeringen till känna. Förutom förändringar av ekonomiska villkor och regelsystem finns även ett flertal andra förändringar som kan få stor positiv effekt på svenska företag. Det handlar om att skapa internationella standarder som svenska företag kan arbeta efter, att underlätta för nya former av entreprenörskap och att minska trösklarna för att inleda företagande. 8.1Satsningar på ett mer aktivt standardiseringsarbete 1 300 nya och reviderade internationella standarder presenteras . Enbart på europeisk standardiseringsnivå är ungefär 1500 kommittéer och 60000 personer engagerade. har en ledande roll i standardiseringsarbetet, bl.a. leder vi tillsammans med arbetet med att ta fram en global standard för socialt ansvar. Miljö- och konsumentrörelsen ser den ökande standardiseringen som en möjlighet att höja nivån på miljöarbetet, men det förutsätter att standardiseringsarbetet sker öppet och att samhällets organisationer är representerade i hela processen. Frågan om delaktighet berör i högsta grad svenska småföretag som behöver ha tydliga och klara standarder för att kunna konkurrera på en internationell marknad. Dessutom understöds miljö- och konsumentintressen samt deltagande från utvecklingsländer. Flertalet av ISO:s 151 medlemsländer kan av ekonomiska och fackkunskapsmässiga skäl endast i mycket begränsad omfattning delta i standardiseringsarbetet. I åtskilliga kommittéer har de minst utvecklade länderna ingen representation alls. saknar ännu en standardiseringsstrategi. menar att ett arbete med en sådan strategi bör inledas skyndsamt och att vi i strategin ska ha med hur de minst utvecklade länderna kan gynnas samt hur mindre företag och ideella organisationer kan ges bättre representation i standardiseringsarbetet. Regeringen bör inleda arbetet med att ta fram en nationell strategi med dessa förtecken. Ett bra sätt att göra det enkelt för människor att komma igång med nya företagsidéer kan vara att göra det lättare för egenanställning. Egenanställning är en smidig lösning för den som vill marknadsföra sin kompetens utan att starta eget företag. I stället blir personen anställd av ett bolag som fungerar som arbetsgivare medan det är individen som själv skaffar sina uppdrag. En sådan lösning innebär att bolaget har det juridiska ansvaret för den egenanställdes verksamhet vad gäller t.ex. arbetsmiljö, produktansvar, skatteinbetalningar och andra lagstadgade åtaganden som alla företag har. Det är också bolaget som har F-skattsedel. På så sätt kan den enskildes administrativa ansvar, som skrämmer bort många potentiella entreprenörer, minskas till ett minimum. Egenanställning ger därmed en möjlighet att utvecklas successivt som företagare och efterhand kan man gå vidare och starta eget företag med ett upparbetat nätverk av kunder och leverantörer. Ett problem som egenanställda har är reglerna kring a-kassan. A-kassornas instruktioner försvårar för personer som blir egenanställda att ha kvar sin trygghet genom att kvarstå i a-kassan. Egenanställda betraktas ofta som självständig uppdragstagare och klassas därmed som egenföretagare, vilket gör att man inte har rätt att vara kvar i a-kassan. För att egenanställning ska bli ett smidigare inträde på marknaden för potentiella företagare måste regeringen därför verka för att reglerna för vem som kan få ut a-kassa förändras.