ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ379 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett införselförbud av krabbklor till . Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken är fångst och försäljning av krabbklor särskilt reglerade. Huvudregeln är att endast hela krabbor får säljas. Trots det finns ett fiske av krabbor där syftet enbart är att fånga krabban och bryta av klorna för att sedan kasta tillbaka djuret i havet igen. I en del fall blir även ofullständigt matade krabbor av med sina klor för att därefter slängas tillbaka till en säker och långsam svältdöd. Detta är helt klart djurplågeri. Ofta ser man nykokta krabbklor som enskild produkt till försäljning i fiskaffärerna och i livsmedelaffärernas frysdiskar. Krabbklor är en av de mest åtråvärda delarna av krabban och de betingar ett högt pris. För att komma tillrätta med denna avart i krabbfisket krävs ett förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor och ett införselförbud av krabbklor till .
mot · GV02MJ382 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera strandskyddet. Enligt 13 kap. 7§ råder strandskydd vid hav, sjöar och vattendrag. Syftet med strandskyddet är att allmänheten ska ha tillgång till stränder för friluftsliv och rekreation samt för att skydda djur- och växtarter som lever i dessa områden. Skyddet omfattar land- och vattenområden och gäller generellt från stranden vid normalt vattenstånd. kan förordna om utökat strandskydd upp till högst . Strandskyddet är ett förbud där det inom området inte får uppföras nya byggnader. Befintliga byggnader får inte förändras för annat ändamål än tidigare och inte heller får grävningsarbeten för bebyggelse utföras. Anläggningar och åtgärder som hindrar allmänheten att beträda ett område eller som försämrar villkoren för djur- och växtarter är inte heller tillåtet. Strandskyddsdispens för att uppföra byggnader eller andra åtgärder inom strandskyddat område kan ges av . har rätt att överklaga beslutet om strandskyddsdispens och kan upphäva beslut. kan komma att upphäva strandskyddet i områden som omfattas av detaljplan, under förutsättning att det finns särskilda skäl för ett upphävande. I flertalet av landets glesbygdskommuner råder det inte brist på strand utan brist på invånare. I exempelvis kommun i finns det miltals med outnyttjad och obebyggd strand. Kommunen har problem med en ekonomi nedkörd i botten, ett samhälle som domineras av industrier samt en närhet till centralorten som lockar till flytt. För att förhindra avflyttning från glesbygd samt locka till sig nya invånare är ett natur- och strandnära boende en attraktionskraft. Att tillåta verksamheter t.ex. hotell att bygga sin anläggning vid attraktivt läge kan öka turismen till bygden och därmed ökar antalet arbetstillfällen som genererar inkomster till kommunen. Lagen ska tillämpas lika i hela trots att det finns avsevärda skillnader mellan tättbefolkade områden och glesbygdsområden. Strandskyddet innebär också att priser på befintliga fritids- och bostadshus pressas upp, och det är endast ett fåtal förunnat att bosätta sig eller ha sitt fritidshus i strandnära områden. Lagen måste reformeras för att framför allt glesbygd och vattennära områden ska kunna utvecklas positivt. Den gällande ordningen måste vändas om. Regeln borde vara att man tillåts bygga strandnära och undantaget är att man inte får. Om en kommun anser att strandnära byggnation inte ska ske måste skälen för detta vara starka. Den enskilde ska inte heller vara utlämnad till kommunen utan ska ha möjlighet att överklaga ett negativt besked. Om den enskilde och kommunen är överens om byggnation ska andra myndigheter inte kunna hindra byggnationen. Det är en självklarhet att vi ska värna om vår natur och vårt djurliv så att vi alla och de efterkommande generationerna kan njuta och ta del av dem. Det måste finnas en tro på människans egen vilja och förmåga att skydda och bevara vår natur. måste människors möjligheter att bo och verka strandnära förbättras i de områden där det finns ett överflöd på gleshet.
mot · GV02MJ383 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalt anpassat strandskydd. Strandskyddet har varit och är mycket viktigt för att behålla den fria allmänna tillgängligheten till våra stränder längs våra kuster, sjöar och vattendrag. Det är därför viktigt att strandskyddet är en skyddsbestämmelse i . Värdet och respekten för strandskyddet måste upprätthållas, men då krävs att man på ett planmässigt sätt kan göra skyddet lokalt anpassat utifrån lokala förutsättningar inom ram. Annars är risken överhängande att strandskyddet som sådant ifrågasätts och det vore mycket olyckligt. En del av problematiken är det stora trycket på dispenser inom områden med stort exploateringstryck, t ex i attraktiva skärgårds- och kustområden. Här krävs naturligtvis fortsatt hög restriktivitet. Ett annat problem är behovet hos många kommuner att kunna erbjuda ett attraktivt, sjönära boende. I det sistnämnda fallet rör det sig inte sällan om glesbygdskommuner med stora utflyttningsproblem, som vill utnyttja sin resurs i form av strandnära lägen. Inte minst är det av betydelse för företagens möjlighet att rekrytera och behålla medarbetare med värdefull kompetens. Vi menar att i båda fallen är lösningen att man ska kunna anpassa strandskyddet lokalt bättre än . Det är då viktigt att få en bred lokal förankring för att få full acceptans och respekt för gällande strandskydd. Den kommunala översiktsplaneprocessen är ett utmärkt redskap och borde kunna utnyttjas också för detta ändamål. Den stora fördelen är bl.a. det demokratiska samrådsförfarande som finns inbyggt i denna process. Kravet på den kommun som vill ha ett lokalt anpassat strandskydd är att en noggrann inventering genomförs, som visar vilka områden som är mer värdefulla ur både biologisksynpunkt och tillgänglighetssynpunkt och vilka som är mindre värdefulla. Resultatet blir då, med största sannolikhet, ett förslag där strandskyddet inom vissa områden utvidgas och inom andra områden krymper. Höga naturvärden måste bevaras och privatisering av själva strandremsan förhindras. Riksintresset upprätthålls genom att det är , d v s staten, som slutligen godkänner det lokalt anpassade strandskyddet. Utifrån detta kan man sedan planera övrig markanvändning, som t ex bebyggelseutveckling. Nödvändiga dispenser kommer att bli färre och respekten för strandskyddet bättre genom att gällande strandskydd är förankrat lokalt.
mot · GV02MJ384 · 2007-10-03 00:00:00 — Artrikedomen inom växt- och djurvärlden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om artrikedomen inom växt- och djurvärlden. Det myllrande livet i landskapet är hotat. Hälften av landets alla kärlväxter finns i odlingslandskapet liksom en tredjedel av alla fåglar. För groddjur är andelen ännu högre. I stort sett alla grod- och kräldjur i behöver odlingslandskapet för att klara sig. Uppgifter från Artdatabanken vid visar att en tredjedel av växterna i odlingslandskapet och två tredjedelar av fåglarna är hotade. Av landets alla däggdjur är nästan en femtedel missgynnade. Dock minskar inte endast rariteterna i djur- och växtriket utan även tidigare vanliga arter som exempelvis sånglärka och blåklint. Orsakerna till att växter och djur försvinner är förbuskning, brist på betesdjur och intensivare brukningsmetoder. läggs många lantbruk med mjölkproduktion ned. Gårdarna blir allt större. Betesdjuren koncentreras till färre men större besättningar i de centrala odlingsbygderna. Djuren betar alltmer på åkrar i stället för i hagar. Det blir svårare att klara skötseln av betesmarker långt från gården. Inte bara enskilda växter och djur hotas av detta utan även landskapsbilden förändras. Ett rikt odlingslandskap är ett av miljökvalitetsmål. har tidigare beslutat om en hög ambitionsnivå för bevarandet av den biologiska mångfalden. Målet är att inga växt- och djurarter ska utrotas av människan. har även gjort flera internationella åtaganden på området, t.ex. konventionen om biologisk mångfald. En liten del av EU:s jordbruksbudget används till miljö- och landsbygdsåtgärder. Dessa åtgärder regleras bl.a. i landsbygdsutvecklingsförordningen inom vilken miljöprogrammen dominerar. Dessa har haft sin giltighet i sedan EU-inträdet 1995. För att ängar och hagar ska finnas kvar behövs aktiva brukare. Jordbruket måste ges förutsättningar att överleva. Det måste löna sig att hålla betesdjur och hävda markerna. Enligt ängs- och hagmarksinventeringen finns marker med höga flora- och faunavärden. Den inventeringen tog dock ej tillräcklig hänsyn till biologisk mångfald knuten till träd- och buskskikt. gör bedömningen att det tillkommer ytterligare som är av värde för natur- och kulturvården. Sammantaget finns det alltså som kan utgöra grund för ersättning. Budgetramarna för dessa ändamål är dock otillräckliga. Mer än hälften av de mest värdefulla markerna riskerar att bli utan ersättning. Det behövs större resurser för att upprätthålla våra värdefullaste ängar och hagar. Men det räcker inte enbart med pengar för att ersätta lantbrukarna för skötselåtgärder, utan länsstyrelserna måste också ges resurser för att klara av att genomföra alla gårdsbesök och tillsammans med lantbrukarna utforma åtgärdsplaner för att tillvarata gårdarnas unika värden.
mot · GV02MJ385 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att dataregistrera hela observationsmaterial. , , förfogar över ett rikt observationsmaterial som sträcker sig långt . Hundratals väderstationer från norr till söder har samlat in väderuppgifter. har landets äldsta observationsserie med start . Kring inrättades ett flertal observationsstationer, bland annat i de dåvarande residensstäderna. Därefter tillkom alltfler stationer. I då klimatfrågor och klimatforskning väcker ett allt större intresse, bland annat på grund av en förmodad förstärkt växthuseffekt, kan dessvärre inte använda sitt digra observationsmaterial fullt ut på grund av att stora mängder av det ännu ej är inlagt på data. På det stora hela finns bara data för större stationer (med flera dagliga observationer) och bara för det stora flertalet klimatstationer. Högsta prioritet i dataregistreringen bör ges till de långa mätserierna från ett 20-tal stationer som bara finns på papper tiden 18601950. Vad som vidare bör registreras med hjälp av dator är observationer från ca 200 större stationer för perioden 19401950 och ca 80 stationer från 19191939. Dessutom saknas datainlagda mätvärden från ca 600 klimatstationer från start . har i sina arkiv ett nästan unikt material med solstrålningsdata. har varit en av de ledande i världen för mätning av solstrålning i och med och senare . Vi har mätningar av globalstrålning i och vid ett dussin platser . konstruerade den så kallade kompensationspyrheliometern . Med denna typ av instrument har man med stor noggrannhet kunnat mäta den direkta solstrålningen. Dessa data kan användas för att studera hur den direkta solstrålningen varierat över tiden under soliga dagar, men mer intressant är att man kan få fram hur mängden aerosoler i atmosfären har varierat . Detta är en för klimatstudier viktig och annars svårfångad variabel. Dessa äldre mätningar som bara finns på papper behöver digitaliseras från start . Detta för att möjliggöra korrektioner, homogenisering och noggranna studier av klimatets variationer. driver även en verksamhet om klimatmodellering, först inom ramen av forskningsprogrammet och vid sitt . Resulterande klimatscenarier utgör tillsammans med observationsmaterial viktigt underlag till olika beslut på klimatkänsliga sektorer och om klimatarbetet för övrigt. Det är därför värdefullt att snabbt få alla än så länge endast handnedtecknade uppgifter i det rikhaltiga observationsmaterialet inlagda på data. Eftersom det handlar om en engångssatsning borde inte hindren vara oöverstigliga att få ovan nämnda brister åtgärdade.
mot · GV02MJ386 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt restriktivitet i fråga om dispens från strandskyddet. Frågan om strandskydd debatteras flitigt. Många anser att nuvarande regler är alltför hårda och ett hinder för utvecklingen i kommunerna. Det gäller inte minst kommuner där befolkningen minskar och där man hoppas att attraktiva tomter i sjönära lägen ska locka människor att flytta dit. Också turistnäringen klagar över reglerna för strandskydd. Vi anser att i avvägningen mellan olika intressen ska utgångspunkten också i fortsättningen vara restriktivitet i fråga om ansökan om dispens från strandskyddet. Allmänintresset ska väga tungt. Det är viktigt att lagstiftningen för strandskyddet fungerar lika över hela landet. Även om besluten ligger regionalt måste det finnas en övergripande helhetssyn. Därför bör det slutgiltiga avgörandet liksom ansvaret för helhetssynen ligga på länsstyrelserna. Om man delegerar till kommunerna måste föreskrifterna vara mycket tydliga. Kommunerna avstår ofta från att motivera vilka skäl som ligger bakom de dispenser som ges från strandskyddet. En sådan dispens bör inte vinna laga kraft. Det finns alltid en risk att man genom en dispens gör stranden otillgänglig för allmänheten. Vems intresse är viktigast den enskilde husägarens eller allmänhetens? För oss är det självklart att grundprincipen är att det är allmänhetens. När man frångår regeln om strandskydd och ger dispens måste dessa ärenden behandlas som de undantag och de specifika ärenden de är. I de fall strandskyddet upphävs måste det finnas en fri passage för allmänheten mellan strandlinjen och planerad bebyggelse eller andra anläggningar. Detta ska vara ett krav, inte en regel som det går att tänja på. Regeringen har aviserat förändringar i lagstiftningen om strandskydd. I svar på en skriftlig fråga förklarar miljöministern att ambitionen är att utveckla ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar såväl behovet att skydda strändernas naturvärden på ett långsiktigt hållbart sätt som behovet av utveckling i hela . En sådan formulering öppnar enligt vår uppfattning för en uppluckring av nuvarande strandskydd som skulle få negativa konsekvenser. Det är viktigt med en fortsatt restriktivitet i fråga om dispens från strandskyddet. Detta bör ge regeringen till känna. i (s)
mot · GV02MJ387 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett renare . Under vår skol- och uppväxttid påmindes vi ständigt om behovet och viljan att hålla vårt land rent från nedskräpning. Det fanns en fortlöpande kampanj vid namn Håll rent. Kampanjen syftade till att vi tillsammans skulle ta ett gemensamt ansvar för att se till att all nedskräpning av vår svenska natur stoppades. Både statliga myndigheter och kommuner var involverade på olika sätt, kommunerna framförallt genom att se till att papperskorgar och sopsäckar fanns tillgängliga på lämpliga platser, men också genom att i skolan från tidig ålder informera och undervisa skolbarnen om nyttan av en ren natur. Resultatet blev att vi fick ett renare . Dessvärre kan vi nu konstatera att nedskräpningen tagit fart igen. Vi ser det efter våra vägar och rastplatser. Vi ser det vid badstränder och parkeringar. Vi ser det i städernas parker där det för vissa innevånare blivit en vana att bara lämna förpackningar och burkar när man intagit en snabblunch eller ett kvällsmål, eller se bara hur det ser ut på våra biografer när filmen är slut. Att vara rädd om vår natur och motverka nedskräpning måste vara lika aktuellt som det var när rent drogs igång. Det finns behov av att återuppta detta arbete i större omfattning än vad som görs . Vi vill därför att det åter blir en kampanj eller nationell samling kring ett arbete som syftar till att vara rädd om vår natur och verka för ett skräpfritt .
mot · GV02MJ388 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en genomgång och utvärdering av lagen om viltvårdsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett reformerat älgförvaltningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett system för ersättning till dem som deltar i eftersök av trafikskadat vilt. med tillämpning av den nya lagen om viltvårdsområden, så har inga ansatser gjorts för att utvärdera effekterna av de nytillkomna bestämmelserna. Av erfarenhet vet vi att delar av lagstiftningen har ifrågasatts av både jägare och markägare, men reaktionerna från ansvarigt håll har uteblivit. En fråga som ständigt återkommer är formerna för utarrendering av mark inom ett viltvårdsområde. Enligt nuvarande bestämmelser, så är det jaktstämman som prövar jaktarrenden. Detta har fått till följd att många markägare inte har kunnat upplåta sin mark, då de uppfattat att det är viltvårdsområdets styrelse som ska pröva frågan. Av praktiska skäl så behandlas inkomna jaktarrenden på ordinarie jaktstämma, och vi den tidpunkten har få i vart fall när det gäller nyupplåtelser börjat fundera över den formella hanteringen av själva upplåtelsen. Det mest praktiska och mest rättssäkra vore att låta viltvårdsområdets styrelse behandla dessa upplåtelser. Det är angeläget att denna, vill vi påstå, felaktighet rättas till och att lagen i övrigt blir föremål för genomgång och översyn. Regeringen bör se till att en utvärdering och översyn av lagen genomförs. Det framtida älgförvaltningssystemet har diskuterats . Det regeringsuppdrag som lämnades har redovisats. Av den information som vi kunnat ta del av, så kan dras den slutsatsen att en lagstiftning byggd på denna utredning inte är möjlig. Utredningen är ofullständig och i vissa avseenden inkonsekvent. Enligt vår mening är den av sådan beskaffenhet att den inte ens bör remitteras. Vi föreslår istället att en ny utredning tillsätts med omedelbar verkan och att direktiven till en sådan utredning förtydligas och kompletteras. Ansvaret för eftersök av trafikskadat vilt har fått ny huvudman . Det tycker vi är bra. Däremot har frågan om ersättning till dem som deltar i eftersök av trafikskadat vilt inte fått någon slutgiltig lösning. Det är oförsvarligt att denna mycket viktiga verksamhet delvis ska ske på ideell basis. Ett snabbt och resolut agerande från regeringens sida för att lösa detta problem är mycket angeläget.
mot · GV02MJ389 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fast datum för kräftfiskepremiären i vårt land. En gemensam dag för kräftfisket togs bort för . Det var ett olyckligt beslut då det historiskt sett har varit en stor händelse fylld av traditioner och fina upplevelser i de bygder där förekomsten av kräftvatten var god. Vi ser nu att när hummerfiskepremiären går av stapeln är det stor uppmärksamhet från media kring fisket och dess traditioner. Detta tar nu nya former med hela program med fiske, tillagning, föreläsningar från hotell och eventföretag, vilket ger arbetstillfällen och upplevelser för nya grupper inom turistnäringen. Jag vet att samma möjligheter kan skapas även i de bygder där insjökräftorna finns. I samarbete med fiskerättsinnehavarna och turistföretagen kan nya grupper nås och turismen öka. Det är bra för bygden och kan dessutom resultera i att nya jobb skapas. På grund av ovanstående sakförhållanden är det viktigt att ett fast datum införs för kräftfiskepremiären i vårt land.
mot · GV02MJ390 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör jobba för att jordbruksstödet avvecklas och att stöd ges till mer miljövänlig produktion. Omkring hälften av EU:s totala budget går till jordbrukssektorn, . Pengarna används till olika former av stöd. Den största delen, , går till att stödja produktionen av olika livsmedels- och jordbruksprodukter. fattades ett beslut om reformering av EU:s jordbrukspolitik. Bland annat så frikopplades jordbruksstöden, vilket betyder att jordbrukarnas stöd inte längre var kopplat till mängden av en viss vara som de producerade. påbörjades reformeringen av sockersektorn och startade diskussionerna om hur sektorerna för frukt och grönt samt vin och sprit ska förändras. Den pågående reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är glädjande men den räcker inte. Det är nödvändigt att förändra EU:s jordbruksstöd i grunden och fortsätta jordbruksreformen. EU har enats om en översyn av den pågående reformen och alla EU-länder är uppmanade att lämna in sina förslag. Bland EU-länderna finns det vissa som arbetar för att informationen om de som får EU-bidrag även i fortsättningen ska vara hemligstämplad. Detta borde inte acceptera. måste arbeta för att den pågående reformen av EU:s jordbrukspolitik får en grön inriktning. Regeringen måste också verka för att det ställs miljökrav på alla jordbruksstöd, där stöden villkoras med att jordbrukarna gör miljöåtgärder. Just nu får mer pengar till landsbygdsutveckling, tack vare den förhandling som den socialdemokratiska regeringen lyckades med 20052006. En större del av det stödet bör gå till att bevara och utveckla landsbygdens miljö och möjliggöra försörjning på landsbygden. Det betyder mer stöd till ekologisk odling, åtgärder för ökad biologisk mångfald, återuppbyggnad av lokal förädling och lokala marknader m.m. Jordbruket domineras av ett litet antal livsmedels-, kemi- och utsädesföretag. Det leder också till att jordbrukare hänvisas till grödor som kräver kemikalier och storskalighet för att vara lönsamma. EU bör därför utveckla en politik för att undvika att ett fåtal företag dominerar marknaden. EU bör också verka för att de stora jordbruksföretagen bidrar till en miljöanpassning av jordbruket. Till exempel skulle en grön skattereform som ökar skatten på transporter och kemiska insatsvaror till jordbruket gynna en hållbar utveckling av jordbruket. Den nya europeiska jordbrukspolitiken bör inte längre subventionera erövringen av världsmarknaden. Exportstöden har varit på väg ned och den trenden måste fortsätta. Interventionsstöden har redan skurits ned i den pågående jordbruksreformen och borde tas bort helt i WTO-förhandlingarna. Den pågående jordbruksreformen innebär redan att av allt stöd kommer att vara gårdsstöd. måste arbeta för att den siffran blir . Den europeiska jordbrukspolitiken måste förenklas. Jordbruksstödet måste avvecklas. EU måste också få en tydligare grön inriktning på sin jordbrukspolitik som uppmuntrar ett småskaligt, lokalt och miljövänligt jordbruk.