ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Fi219 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ratificering av konvention 94 och rätt till heltid vid upphandlingar. Kommuner, landsting och regioner bedriver på många ställen verksamhet på entreprenad. För att upprätthålla trygga arbetsvillkor för anställda, oavsett vilken entreprenör som får uppdraget, är det viktigt att kommuner och landsting ställer sociala villkor vid sina upphandlingar. Det är inte heller nödvändigt att lägga ut verksamhet på entreprenad, men i de fall där det ändå sker så måste kommuner, landsting och regioner också ta sitt ansvar för arbetsvillkoren. Flera kommuner och landsting har beslutat om rätt till heltid som norm. Detta är ett stort steg framåt, särskilt inom vårdsektorn där deltidsarbetslöshet har förekommit i mycket hög grad. I en upphandling är det därför viktigt att kommunen även kan ställa samma villkor för privata entreprenörer. Annars leder detta till en snedvriden konkurrens där arbetstagarna blir förlorarna. Kommun-, landstings- och regioninvånarna får dessutom en service som inte bygger på den politiska norm de själva har varit med att rösta fram. bör ratificera konvention 94 som säkerställer rättvisa arbetsvillkor även hos underleverantörer. Konventionen har redan ratificerats av nio andra EU-länder. kommuners, landstings och regioners upphandlingar bör alltid innehålla villkor, t.ex. arbetstids- och lönevillkor samt andra arbetsvillkor. Möjligheten att beakta rätten till heltid som en del av kravet på goda arbetsvillkor bör också prövas.
mot · GV02Fi221 · 2007-10-01 00:00:00 — Sociala krav vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sociala krav vid offentlig upphandling. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan således vara baserat på ett helt annat löneläge, ett annat säkerhetstänkande etc. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner så är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. Därför bör i bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandling hänsyn tas till om villkoren för de anställda ligger i nivå med kollektivavtal för den bransch som upphandlingen berör. Detta bör gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner som arbetsmiljö. bör därför ratificera konvention 94, som innebär att offentliga myndigheter ska ha med sociala villkor vid en upphandling och därmed garantera att löner, arbetstid och andra villkor motsvarar svenska kollektivavtal.
mot · GV02Fi222 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en offentlig policy för rättvis upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ratificering av konvention 94. När stat, landsting och kommuner, dvs. den offentliga sektorn, handlar upp varor och tjänster är det enligt vår mening självklart att detta så långt möjligt bara skall ske från företag som följer spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden, dvs. bland annat att man har tecknat kollektivavtal och i övrigt följer de regler som gäller och respekterar umgängesvanorna på arbetsmarknaden. Det innebär alltså bland annat att offentliga myndigheter i samband med upphandling skall ställa krav på kollektivavtal. Marknaden är dock alltmera global. Det innebär att svenska företag är verksamma också i andra länder och att utländska företag är verksamma i . Det är därmed enligt vår mening inte tillräckligt att ställa krav på företagen att de respekterar fackliga och mänskliga rättigheter här i . Det är rimligt att man ställer kravet att de gör det också i andra länder där de är verksamma för att de skall komma i fråga som leverantörer i . Det saknas ingalunda exempel på företag som agerar socialt ansvarsfullt i men som agerar antifackligt och socialt oanständigt på andra håll i världen. Svenska staten och dess olika myndigheter bör liksom landsting och kommuner utveckla en policy för rättvis upphandling grundad på att de företag som skall komma i fråga som leverantörer i , i samtliga de länder där de är verksamma skall efterleva och respektera krav på mänskliga och fackliga rättigheter grundade på bland annat konventioner och . Det innebär också att nu måste ratificiera konvention 94. Om upprättande och användande av en policy för rättvis upphandling kräver ändringar i måste regering och riksdag kraftfullt driva på för sådana förändringar.
mot · GV02Fi224 · 2007-10-01 00:00:00 — Kollektivavtal vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på villkor för anställda motsvarande svenska kollektivavtal vid offentlig upphandling. Det är av största vikt att värna det svenska kollektivavtalet på den svenska arbetsmarknaden. Det är en garant för trygga anställningsvillkor både för svensk arbetskraft och för löntagare från andra länder. Stat, kommuner och landsting har ett särskilt ansvar att se till att kollektivavtalet respekteras. Det borde inte minst gälla vid offentlig upphandling. Att det finns kollektivavtal hos anbudsgivare borde vara ett krav men så är det inte . Enligt gällande regler talas det om likvärdiga villkor. Det anser vi vara en alltför svag skrivning. Lagen om offentlig upphandling bör därför ändras så att krav på svenska kollektivavtal tydligt anges. Dessutom bör ratificera konvention 94, som gör klart att offentliga upphandlingar ska innehålla krav som säkrar att t.ex. löner och arbetstid motsvarar de kollektivavtal som finns i branschen där arbetet ska utföras.
mot · GV02Fi225 · 2007-10-01 00:00:00 — Kommunmedlemmars insyn och andra krav på kommunala entreprenörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunmedlem ska tillförsäkras insyn i verksamhet som kommun eller landsting genom avtal överlämnar till annan utförare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på kollektivavtal, miljökrav och krav rörande jämställdhet ska anses förenliga med lagen om offentlig upphandling, i annat fall må lagen ändras. I verksamhet råder offentlighetsprincipen, dvs. att i princip alla handlingar är offentliga. I privat verksamhet styr affärshemlighet mot slutenhet. I verksamhet råder meddelandefrihet, uppgifter som inte är sekretessbelagda kan meddelas medier utan att källan uppges eller efterforskas. Missförhållanden kan därför lättare avslöjas än i privat verksamhet. I kommunen kan vem som helst ta del av budget och bokslut. I privat verksamhet är detta förbehållet ägarna och företagsledningen. Kommunen har kollektivavtal och redovisar öppet de anställdas löner. I privat verksamhet råder större hemlighetsmakeri kring lönerna. Om skatteintäkterna viker på grund av befolkningsminskning, konjunkturen eller av andra skäl görs besparingar inom den kvarvarande offentliga verksamheten. Privata entreprenörer skyddas däremot från detta . Om stora delar av en kommuns verksamhet upphandlas och läggs ut på entreprenad utifrån en idé om valfrihet undermineras den kommunala grundprincipen om att alla kommunmedlemmar ska behandlas likvärdigt. Även offentlighetsprincipen med dess meddelarfrihet undermineras. Kommuner och landsting måste få större möjligheter att ställa krav på offentlighet och insyn vid upphandling av verksamhet. Även krav på kollektivavtal med facklig organisation, miljöhänsyn och jämställdhet ledstjärnor i all verksamhet måste kunna ställas. Sådana krav ska anses förenliga med lagen om offentlig upphandling, i annat fall måste lagen ändras. Slutligen ska givetvis ägarskiften hos entreprenörer inte påverka insyn m.m.
mot · GV02Fi226 · 2007-10-01 00:00:00 — Lika djuromsorgskrav vid upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra krav på svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men det snedvrider också konkurrensen gentemot utländska uppfödare genom att svenska produkter blir dyrare. Inte heller det offentliga kan upphandla svenskt. I kommuner och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Det borde vara en självklarhet att kommuner och landsting följer den svenska lagstiftningen när de upphandlar varor och tjänster. Men enligt ansvarig för upphandlingen får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Det är en uppfattning som stöds av sakkunniga på Kommuner och Landsting samt . Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Exempelvis upphandlade jämtländska kommuner och tvingades köpa in de billigare finska äggen, eftersom de inte kunde ställa krav på att livsmedel ska ha framställts enligt svensk lag. Lagstiftningen och reglerna kring den offentliga upphandlingen måste ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för offentliga myndigheter, kommuner och landsting att ställa krav på att de livsmedel som de upphandlar har följt de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg.
mot · GV02Fi227 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentliga upphandlingar. En av tankarna med avreglering av offentliga bolags verksamhet var att den ökade konkurrensen skulle tvinga dem till effektiviseringar. Konkurrensen skulle alltså leda till billigare tjänster med högre kvalitet. Den effektivare verksamheten skulle dessutom ge en större vinst till statskassan. Denna vinst skulle sedan kunna användas till att garantera en likvärdig service i hela landet. Resultatet av detta har inte alltid varit det som vi förväntat och det har delvis fått negativa konsekvenser i framför allt skogslänen. Tydligast är effekterna inom järnvägstrafiken och flyget. Inom dessa områden borde exempelvis Rikstrafiken i sina upphandlingar mera se på kvalitet än till lägsta anbud och tydligare kontrollera vad man får för pengarna. Posten är ett annat område som inte fått det resultat som man i skogslänen önskat. finns det betydligt färre kontor och anställda och därmed sämre service . Elmarknaden är ytterligare ett område som inte bevakats från den myndighet som har det statliga ansvaret. Vi kan tydligt se att skillnaderna i fråga om service och kommunikationer mellan olika delar i landet ökar. Konkurrensen har gett nya möjligheter för människor i storstäderna, medan glesbygden har blivit olönsam med konsekvent avveckling av verksamheter som följd. Om konkurrens ska vara till nytta för samhället krävs det därför lika villkor, samma skyldigheter och samma kvalitetskrav. Offentliga upphandlare stat, kommun och landsting måste bli bättre på att följa upp resultaten av entreprenader och andra upphandlingar från kvalitetssynpunkt. För att hela landet ska leva på samma villkor måste lagar och regler för upphandlingar därför utformas utifrån denna förutsättning. Hela ska leva!
mot · GV02Fi228 · 2007-10-01 00:00:00 — Ökad insyn i verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad insyn i verksamhet. Ekonomisk analys och rekommendationer om olika ekonomiska åtgärder existerar inte i ett vakuum. Politik och ekonomi är alltid intimt sammanflätat. Det hindrar inte att statliga offentligt levererar osäkra beräkningar om hur mycket sysselsättningen kommer att öka med anledning av vissa ekonomisk-politiska åtgärder. har beräknat antalet nya jobb till följd av avdrag för hushållstjänster på ett mycket tvivelaktigt sätt. har gått ut offentligt med mycket osäkra beräkningar om hur mycket sysselsättningen kommer att öka som ett resultat av regeringens förändringar i a-kassan. Denna slutsats bygger inte bara på en bristande analys av ekonomins långsiktiga tillväxtförmåga utan ger också sken av att oberoende experter tycker att a-kassan bör försämras. Detta trots att i högsta grad är inne och petar i vad som är en värderingsfråga. I samband med att inrättades gav regeringen i uppdrag åt att utarbeta en årlig rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen. Denna rapport syftade till att skapa en likartad verklighetsbild hos parterna på arbetsmarkanden och därigenom bidra till en konstruktiv förhandlingsprocess och en väl fungerande lönebildning. Rapporten har blivit starkt normerande för synen på de löneökningstal som lyfts fram som förenliga med en lönebildning i samhällsekonomisk balans. Det har underminerat parternas trovärdighet som fristående förhandlingsorganisationer som diskussionen om relativlöneförändringar och diskriminering försvårats. med denna normerande roll har verksamhet växt och inriktningen breddats. ligger fokus inte bara på konjunkturanalyser utan stora resurser läggs också ner på mer långsiktiga strukturfrågor, där sysselsättningseffekter av en förändrad a-kassa är ett exempel. Mot bakgrund av lönenormerande roll, samt dess växande och förändrande inriktning, finns det goda skäl att öka allmänhetens och parternas insyn i och inflytande över arbete. är en enrådighetsmyndighet där chefen ensam ansvarar för verksamheten inför regeringen. I sådana fall finns det i normalfallet ett rådgivande organ ett insynsråd som utses av regeringen, något som dock inte gäller för . Regeringen bör stärka allmänhetens och parternas insyn i verksamhet genom att inrätta ett insynsråd eller genom att ändra ledningsform för till en myndighet med en styrelse med begränsat ansvar. Detta är en nödvändig åtgärd för att slå vakt om förtroendet för en viktig myndighet.
mot · GV02Fi229 · 2007-10-02 00:00:00 — Regionalpolitiska konsekvenser av förändrad fastighetsskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda de regionalpolitiska konsekvenserna av förändrad fastighetsskatt. Den föreslagna förändringen av fastighetsskatten med en enhetlig avgift, begränsade och räntebelagda uppskov samt en höjd reavinstbeskattning har en mängd nackdelar. Utöver det för regeringen självklara i att omfördela resurser i samhället till en grupp som redan är välbeställd innebär också omläggningen att rörligheten på bostadsmarknaden försämras. Detta i då en allt rörligare arbetsmarknad torde vara önskvärd istället. Utöver dessa effekter har omläggningen en regionalpolitisk effekt som torde vara avsevärd. I kommun i har av fastigheterna ett taxeringsvärde understigande . Fastighetsskattens andel av taxeringsvärdet blir då 0,75procent. En villa med ett taxeringsvärde på sex miljoner får däremot bara en fastighetsskatt vars andel är 0,10procent av taxeringsvärdet. Det innebär att nästan samtliga fastighetsägare i en utpräglad glesbygdskommun enbart får marginella vinster som äts upp av räntebelagda uppskov, höjd reavinstskatt och stigande räntor. Motsvarande gäller naturligtvis för stora delar av . För att fullt ut belysa de effekter skatteomläggningen har för lands- och glesbygdens utveckling är det angeläget att omläggningens regionalpolitiska effekter utreds.
mot · GV02Fi231 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell e-strategi. har legat i internationell tätposition när det gäller e-tjänster. har vi dock halkat efter, visar en ny rapport som beställt. Det är som genomfört en analys av hur tillgängliga och avancerade myndigheternas e-tjänster är i 31 europeiska länder. Från att ha lett utvecklingen har nu rasat ned till sjunde plats, förbisprungna av , , , , och . En sannolik orsak är att den socialdemokratiska regeringen inte prioriterade dessa frågor och att utvecklingen därför avstannade. har varit ett föredöme i att utveckla bl a deklarationer via e-tjänster. Andra myndigheter och inte minst många kommuner ligger dock långt efter. I bästa fall kanske man kan ladda ned en blankett från myndighetens websida. Att utföra tjänster ligger tyvärr långt bort. De kommuner som har ambitioner att förbättra medborgarservicen via e-tjänster får göra det själva, utan support från statens sida. Det blir dyrt när varje kommun ska utveckla sina egna system, vilket avhåller många från att ens försöka. Därmed cementerar man ett gammalt myndighetstänkande. måste graderas upp till 3.0 nu och det gäller på bred front på såväl den statliga som den kommunala nivån. Med fler e-tjänster kan servicen förbättras för medborgarna och resurserna användas mer effektivt. Därmed är det också bra utifrån ett skattebetalarperspektiv. Jag anser att det krävs en strategi från statens sida för att utveckla e-tjänsterna i .
mot · GV02Fi232 · 2007-10-02 00:00:00 — Vårdcentraler och offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om offentlig upphandling och hälso- och sjukvårdslagen så att kraven på kvalitet, trygghet och kontinuitet kan stärkas vid upphandling av välfärdstjänster. Då offentlig verksamhet ska upphandla varor och tjänster gäller Lagen om offentlig upphandling (). har i grunden varit bra för att skapa ett gemensamt regelverk vid upphandlingar. Lagens krav och möjligheter gäller inte enbart affärsmässighet utan även förutsättningar att ställa olika krav på kvalitet. Lagen gör dock inte åtskillnad när det gäller upphandling av varor och välfärdstjänster inom vård, skola eller omsorg. finns olika vårdgivare med avtal. De flesta av dem har upphandlats enligt . För att stärka förtroende för den nära vården är det viktigt med trygghet och kontinuitet. Denna utveckling stöds även av hälso- och sjukvårdslagen. Det är inte tillfredsställande att det kan finnas risk för en konflikt mellan hälso- och sjukvårdslagens krav på kvalitet, trygghet och kontinuitet och LOU:s krav på konkurrens och affärsmässighet. Det behövs därför en översyn av och hälso- och sjukvårdslagen så att konflikten mellan olika lagrum elimineras.
mot · GV02Fi234 · 2007-10-02 00:00:00 — Begränsa ägandet av OMX tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en begränsning av det enskilda ägandet av OMX till av kapitalet och rösterna. Stockholmsbörsen ingår som en viktig kanske den viktigaste beståndsdel i den finansiella infrastrukturen. Därför måste den, i likhet med annan infrastruktur, vara öppen och tillgänglig för alla aktörer. Den ordning vi har där börsen ägs av ett publikt aktiebolag är inte tillfyllest. Det skapar intressekonflikter av ett potentiellt svårartat slag. Genom att det publika aktiebolag som äger börsen därtill är noterat på en publik börs och därmed föremål för handel kompliceras bilden ytterligare. Vi vet helt enkelt inte vilken aktör som kommer att äga börsen framöver. En av aktiens mest unika egenskaper är ju rätten att fritt överlåta den på vem som helst. Utan restriktioner för ägandet kan det alltså övergå till sådana som inför olika former av restriktioner för tillgängligheten eller andra konkurrensbegränsande inslag. För att undanröja risken för att detta skall inträffa kan man i välja att tillämpa samma regler som tillämpas i en rad andra länder den att en enskild ägare inte får äga och rösta för mer än en viss andel av kapitalet. En 10-procentsnivå framstår som rimlig eftersom det innebär att reglerna för minoritetsskyddet kan tillämpas som ägarandelen är tillräckligt liten för att en enskild aktör inte kan få en dominerande ställning.
mot · GV02Fi236 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över den svenska kreditupplysningsverksamheten med fokus på betalningsanmärkningarnas längd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en nedre beloppsgräns. Alltfler svenskar hamnar i register och drar på sig en så kallad betalningsanmärkning. Det är framför allt hos yngre, som anmärkningarna ökat. I finns ingen nedre beloppsgräns för betalningsanmärkning, och anmärkningen kvarstår dessutom efter att skulden är reglerad. Enligt gallringsbestämmelserna i 8 § kreditupplysningslagen ska uppgifter om privatpersoner gallras senast efter den dag då betalningsanmärkningen inträffade. Enligt min mening slår detta system väldigt hårt och orättvist mot dem som har små skulder. Det finns ingen skillnad på en person som har haft en skuld på eller på en som haft en obetald skuld på . Detta system missgynnar framför allt yngre personer som lättare drar på sig anmärkningar av mindre valör. Jag anser också att det borde finnas en nedre gräns för en anmärkning, som det finns i t.ex. där man har som undre gräns. Att få en anmärkning som sitter kvar är ett alltför hårt straff för en liten skuld. När man har fått en betalningsanmärkning kan det vara svårt att få hyra lägenhet, få telefonabonnemang och hyra bil. Jag anser att det är dags för en modernisering av den svenska kreditupplysningsverksamheten i , där man kan öppna upp för en eventuell differentiering i gallringstiden och att se över en eventuell nedre gräns för betalningsanmärkning.
mot · GV02Fi246 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den kommunala utjämningen. Ytterliggare ett förslag om utjämning mellan kommuner har presenterats av en statlig utredningsman. Kommun ställs mot kommun landsting ställs mot landsting. dräneras återigen på pengar. Redan i nuvarande system betalar 10 Stockholmskommuner till övriga landet av totalt 13 kommuner som betalar till systemet. Dessutom betalar som enda landsting. Totalt överförs på detta sätt. När skattekraften ökar får givarkommunerna behålla enbart en bråkdel dvs. det lönar sig inte i en stor del av att det går bättre för . Det nya föreslagna systemet skulle pungslå ytterliggare detta trots att alla är överens om att om skall blomstra måste med omnejd ges möjligheter att var motorn i tillväxten. Men för att ha råd med detta måste man få behålla mer av de intäkter som den ökade skattekraften medför. Vi vill att man inför ett system för tillväxt och utveckling i hela landet som inte ställer kommuner eller landsändar mot varandra.