mot · GV02Ub304 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för studenter att få studiemedel för kurser utomlands som är kortare än . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av kraven för inresande studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta studenter att få studiemedel för språkresor i europeiska språk även om kursen ges utanför . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för studenter på högskola eller i annan eftergymnasial utbildning att beviljas studiebidrag och studielån . Studiemedel även för utlandsstudier kortare än Studier utomlands är ett sätt att få en ökad förståelse och kunskap om andra länder och sitt eget, få kännedom om olika kulturer och inhämta språkkunskaper. I en allt mer globaliserad värld är detta än mer centralt. Ändå ser man att antalet svenska studenter som studerar utomlands minskar (Rapport 2007:9 Studentmobilitet av ). Enligt är det de som på egen hand tar sig an utlandsstudier som minskar. Detta beror främst på att färre läser kortare förberedande språkkurser. Bland studenter som är äldre är utlandsstudier mycket ovanligare än bland yngre. ser vi att allt fler studenter är äldre. måste en student läsa kurser utomlands i streck för att få studiemedel. För att få tillgång till studiemedel för studier i räcker det att utbildningen omfattar minst . Vissa vill kanske inte tillbringa en hel termin utomlands, men eventuellt . Bland äldre studenter är det än mer troligt att det är på detta vis. Ett sätt att främja utlandserfarenhet skulle vara att även kurser kortare än ska kunna ge rätt till studiemedel. Detta skulle ge möjlighet för fler att kunna nyttja t.ex. sommaruppehåll i studier för studier utomlands och också öka möjligheten att följa enskilda kurser utomlands under terminen. För förvärvsarbetande skulle detta förslag underlätta studier utomlands under t.ex. semester. Mot denna bakgrund föreslår jag att studiemedelssystemet ändras för att underlätta för studenter att tillbringa utomlands på så sätt att det är möjligt att få studiemedel för kurser utomlands även om studieperioden är kortare än . Se över krav för inresande studenter När det gäller andelen studenter som kommer till har antalet inresande studenter ökat . Detta betyder också att dessa studenter utgör en allt större andel av samtliga studenter. Av dem som studerade på egen hand (dvs. inte inom ett utbytesprogram) i , och som det finns landuppgifter om, kom närmare hälften från och drygt var tredje från . De enskilt största länderna är , , , och . Från dessa fem länder kom av dem som studerade på egen hand i . Särskilt stor har ökningen varit från , som är det näst största landet. Därifrån kom nästan 900 studenter /05. I är högre utbildning gratis för studenter, till skillnad från i många andra länder. kostar förstås varje utbildningsplats pengar för skattebetalarna. Tittar man på inresande ser man att många studenter kommer till utan att ingå i ett utbytesprogram. Exempelvis studerade ca 3500 studenter från i /05, men enbart 500 av dem kom inom ett utbytesprogram. Det är positivt att många uppfattar och svenska lärosäten som attraktiva. är det rimligt att tillse att högre utbildning bekostad av svenska skattebetalare i allt högre utsträckning inte nyttjas av utländska studenter utan motprestation. Denna motprestation kan vara att ingå i ett utbytesprogram med en svensk student, att betala en avgift eller att stanna och arbeta i . I detta sammanhang vill jag nämna att möjligheten för inresande studenter att stanna för att arbeta i efter studierna bör utökas. Mot denna bakgrund bör regeringen få i uppgift att i motionens anda se över kraven för inresande studenter och återkomma till . Skippa närhetsprincipen vid språkstudier finns det en regel som anger att en student som vill studera ett europeiskt språk utomlands måste studera detta språk i . Denna regel anser jag vara onödig och begränsande. Studenten bör själv kunna välja vilken accent och kultur han eller hon vill lära sig. Vill man läsa spanska ska man utöver alltså kunna åka även till exempelvis eller . För att kostnaderna inte ska bli höga är det rimligt att ställa upp ett maxbelopp för uppehälle och resa. Inte sällan kan resan till en annan världsdel uppvägas mot att uppehället är mindre kostsamt än i . Skulle den totala kostnaden bli högre för att kursen bedrivs långt bort bör det vara upp till studenten själv att finansiera det som övergår maxbeloppet. Separera studiebidrag och studielån Studiemedel består av en lånedel och en bidragsdel. Den längsta tid en student kan få studiemedel är begränsad till ett visst antal veckor per utbildningsnivå. Längsta tid för rätt till studiemedel för högskoleutbildning och annan eftergymnasial utbildning är . Oavsett om en person enbart tar lån eller bidrag är det totalt som gäller. av studietiden vill vissa studenter enbart ta emot bidraget och jobba eller på annat sätt finansiera sitt uppehåll, t.ex. genom att bo hos föräldrar eller med en närstående. är studenten berättigad till lån, men kan alltså välja bort detta för att inte öka sina skulder. Möjligheten att ta dessa lån kan inte skjutas framåt. tvingas istället studenter att ta lånen som bidraget och spara lånen på eget konto för att ha tillgång till pengarna om de eventuellt skulle behövas längre fram. Vid långa utbildningar, t.ex. läkarprogram på 5 ½ år, har vissa svårt att få studiemedlen att räcka till. Att kunna ha kvar några veckors lån och kunna använda dem för finansiering längre fram kan vara en trygghet och underlätta för studenten att få livet att gå ihop, med studier och eventuellt arbete som finansiering. Det är viktigt att komma ihåg att studielån är ett lån som ska återbetalas av studenten. Att alla studenter har rätt till samma lånesumma oavsett när studenten fick studiebidrag vore rimligt. Mot denna bakgrund föreslår jag att maxgränsen för studiemedel tas bort, och att högskolestuderande istället har rätt att beviljas bidrag och lån .