mot · GV02MJ412 · 2007-10-02 00:00:00 — Läget är allvarligt men omställningen till ett mer hållbart samhälle bär på en enorm potential i tillväxt, arbetstillfällen och livskvalitet i ett uthålligt samhälle. Men regeringens passivitet och brist på konkreta förslag förskräcker. Den moderatledda regeringens mål om utsläppsminskningar på till 2020 är otillräckligt. Möjligheterna till en högre ambitionsnivå måste därför utredas, och utsläppsminskningar på till 2020 övervägas. Vår energi- och klimatpolitik är en politik för jobb, tillväxt, framtidstro och konkurrenskraft. Den ska garantera en fortsatt säker energiförsörjning och ge vår industri god tillgång på el till konkurrenskraftiga priser och med låg inverkan på miljö, hälsa och klimat. Den ska aktivt vara en motor i omställningen till en mer hållbar energiförsörjning och ett hållbart samhälle. I denna motion föreslår vi därför en rad åtgärder för att skynda på energiomställningen. Vi vill se en enhetlig klimatmärkning som underlättar för konsumenterna, två nya certifikatssystem för att skynda på energieffektiviseringen och öka tillgången på förnybara drivmedel. Skattenedsättningen för biodrivmedel ska förlängas till 2013. Energiskatterna är ett kraftfullt verktyg och ska bidra till energiomställningen. Vi vill genomföra ett branschprogram för vindkraftsindustrin och ett handslag med svensk fordonsindustri. Vi lanserar också två nya program, ett investeringsprogram och ett forskningsprogram, för att bryta oljeberoende. Konkurrensen på elmarknaden ska skärpas och elkonsumenternas ställning stärkas. Om marknaden inte tar sitt ansvar kan lagstiftning bli aktuell. 1.2Sverige måste anta utmaningen5 1.3Fortsatt trovärdighet i det globala klimatsamarbetet6 1.4Ett långvarigt engagemang för det internationella klimatarbetet6 1.5Regeringens passivitet hotar jobben7 2En sammanhållen energi- och klimatpolitik8 2.1Utsläppshandeln måste ge lägre utsläpp8 2.3Alla ska kunna bidra9 2.6En miljöanpassad offentlig upphandling10 2.7Vattenfall ska driva på energiomställningen10 2.8Från forskning till exportsuccé10 2.9Kärnkraften ska fasas ut11 2.10Forskning och investeringar ska bryta oljeberoende11 3.1Vita certifikat frigör el12 4Ny förnybar energi och energiforskning14 4.1Ökat energiuttag från jord- och skogsbruk15 5En väl fungerande elmarknad med starka konsumenter16 5.3Trygg tillgång på el17 6.1Ett handslag med svensk fordonsindustri19 avslår regeringens förslag om att klimatinvesteringsstödet ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handeln med utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en enhetlig klimatmärkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att biståndet ska klimatsäkras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha en ledande roll i energiomställningen i Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara en strategisk partner till basindustrin.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en miljöanpassad offentlig upphandling.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskkapitalförsörjningen inom energisektorn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av ett nytt forskningsprogram och ett nytt investeringsprogram för att bryta oljeberoende.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt råd för energieffektivisering.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vita certifikat.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för ökad energieffektivisering inom bostads-, trafik- och industrisektorerna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett branschprogram för vindkraftsindustrin.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konverteringsstöd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för ett ökat energiuttag från jord- och skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att öka konkurrensen på elmarknaden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att stärka elkonsumenternas ställning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av en elombudsman.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en leveranssäker elförsörjning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett handslag med svensk fordonsindustri.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för ett minskat oljeberoende i transportsektorn.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drivmedelscertifikat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterkonvertering av bilar. 1 Yrkande 4 hänvisat till UU. 2 Yrkandena 5, 6, 814 och 1619 hänvisade till NU. 3 Yrkande 7 hänvisat till FiU. 4 Yrkandena 20 och 21 hänvisade till TU. FN:s klimatpanel IPCC, som kontinuerligt går igenom forskningsläget kring klimatförändringarna blir allt säkrare på att människan verkligen ligger bakom världens uppvärmning. Ytterligare temperaturhöjningar förutspås. Temperaturhöjningen liksom klimateffekterna blir mycket ojämnt fördelade över jorden. Vid polerna och här i blir de ungefär dubbelt så höga som genomsnittet för jorden. I stora områden vid och i handlar det om ännu större temperaturhöjningar, torka och översvämningar. Enligt den uppmärksammade Sternrapporten kan klimatförändringen komma att kosta världssamfundet om nuvarande utsläppstrend av växthusgaser fortsätter. Kostnaden att nu agera för att stabilisera klimatet är betydande, men ju längre vi väntar desto dyrare blir det. Slutsatsen är att det fortfarande finns tid att undvika de värsta effekterna om vi stabiliserar och minskar utsläppen . Oavsett omfattningen på de pågående klimatförändringarna är det jordens fattiga människor som drabbas hårdast av extrem torka, jorderosioner, översvämningar och orkaner. Och det pågår . mark omvandlas till öken i , var femte invånare i nordöstra delar tvingas flytta på grund av vattenbrist, i har redan slukat tre provinser. faller ansvaret för att agera tungt på världens industriländer. I är till exempel koldixiodutsläppen per person och år tio gånger högre än i utvecklingsländerna och i högre. 4.2Sverige måste anta utmaningen Läget är allvarligt. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning. Det står klart att vi människor bidrar till klimatförändringarna. Men det innebär också att vi kan lösa dem. Scenarierna över den globala uppvärmningens konsekvenser skrämmer, och en rad forskningsrapporter visar att drastiska åtgärder krävs för att stoppa den skenande utvecklingen. Utmaningen är global, men då varje land måste bidra efter bästa förmåga kan vi konstatera att har ett gott utgångsläge. är fortfarande ett föregångsland i energiomställningen. Vi har som ett av få länder i världen redan lyckats minska våra utsläpp av växthusgaser. Vi får en förhållandevis stor del av vår energi från förnybara energikällor, och miljöteknikbranschen skördar stora framgångar, som ett resultat av en målinriktad och långsiktig politik. Stöd till vindkraft, solenergi samt biobränslen och därmed landsbygdsutveckling och alternativ användning av har ökat den förnybara energin markant. Kommunernas fjärrvärmeutbyggnad har också bidragit. Industrin använder energi på ett alltmer effektivt sätt, vilket stärker konkurrenskraften och minskar sårbarheten som det ger nödvändiga förutsättningar för ett hållbart energisystem. Oljeanvändningen i industrin ligger i stort sett på oförändrad nivå, trots att industriproduktionen ökat . Det finns en stark efterfrågan runt om i världen på svensk miljöteknik. I drivs flera svenska projekt inom hållbar stadsutveckling. Kunskaper inom avfallshantering, stadsplanering, vatten och avlopp och energi som skapats genom det svenska samhällsbygget får nu komma andra snabbväxande regioner till del. Men vår ledande position i energiomställningen kan inte tas för given. Klimatfrågan är långt ifrån löst och fortsatt kraftfulla åtgärder krävs nu för att skynda på omställningen till ett mer långsiktigt hållbart samhälle. 4.3Fortsatt trovärdighet i det globala klimatsamarbetet Klimatfrågan kan endast lösas om världens länder väljer att samarbeta. Gårdagens Kyotoprotokoll var en blygsam start som måste vidareutvecklas för morgondagen. Risken är fortfarande stor att beslutsfattare jorden runt underskattar kraften i klimatomvälvningarna. Förändringarna sker snabbare och blir kraftfullare än vad som tidigare förutspåtts. De målsättningar på 2030-procentiga utsläppsminskningar som debatteras är snart överspelade. måste vi rikta in oss mot den nivå som många forskare redan nu förvarnar om som nödvändig: 8090-procentiga utsläppsminskningar jämfört med nivå. De energislukande industriländerna har ett särskilt ansvar att gå före med utsläppsminskningarna och visa att långsiktigt ansvarstagande och fortsatt tillväxt går att förena. och EU kan därför inte villkora sina utsläppsminskningar med till exempel , eller fullständiga uppslutning bakom nödvändiga åtgärder. har varit ledande i det globala klimatarbetet. För att behålla den svenska auktoriteten och trovärdigheten måste vi vara fortsatt pådrivande för ytterligare globala utsläppsminskningar. Den moderatledda regeringens mål om 30procent är otillräckligt. Verkligheten har hunnit förbi. Möjligheterna till en högre ambitionsnivå måste därför utredas och utsläppsminskningar på till 2020 övervägas. Detta kan komma att innebära förändringar och påverka vårt sätt att leva. Vi tvingas avstå från vissa saker, men kan tillgodogöra oss annat. Den nya tekniken hjälper oss i rätt riktning. Livet behöver inte bli sämre, men det blir annorlunda. 4.4Ett långvarigt engagemang för det internationella klimatarbetet har alltid varit en intressant partner i miljöpolitiken. Vi har kunskaper och erfarenheter som kan utnyttjas av andra. Tack vare våra höga ambitioner på hemmaplan har vi kunnat driva på de mest progressiva miljöförslagen. Det gäller inte minst inom klimatpolitiken, där har tillhört den innersta kretsen i de internationella förhandlingarna. Vi har kunnat visa att det är praktiskt möjligt att förena höga klimatpolitiska krav med ekonomiska och sociala framsteg. Som ett direkt resultat av bildades (United Nations Environmental Programme). Detta ledde i sin tur till att EU:s gemensamma miljöpolitik utvecklades. Under det första svenska ordförandeskapet i beslutades att hållbar utveckling och miljö är en prioriterad fråga i , att alla relevanta sektorsråd, till exempel jordbruksministrarna, ska utarbeta strategier för hållbar utveckling samt att en strategi för hållbar utveckling i EU skulle antas. Därefter har den socialdemokratiska regeringen drivit fram EU-beslut för en ökad andel förnybara bränslen, mål för energieffektivisering och det inriktningsbeslut som tidigt sa att EU till 2020 skulle minska utsläppen av växthusgaser . inledde också tidigt globala klimatsamtal med , , , och . ska fortsätta att ha en ledande roll inom klimatpolitiken, inte minst för att skapa globala åtgärder i samverkan. Detta kräver att vi går före med skarpa åtgärder på hemmaplan för att visa att klimatarbetet lönar sig. Det internationella samarbetet får dock aldrig bli en ursäkt för att inte agera nationellt. 4.5Regeringens passivitet hotar jobben Vi ser med oro på regeringens ovilja till en aktiv energi- och klimatpolitik och negativa inställning till nationella åtgärder. Trots att kunskap och konkreta förslag inte saknas präglas regeringens energi- och klimatpolitik av passivitet och en övertro på marknadens förmåga. Den borgerliga energikompromissen har därmed visat sig bli just det som många fruktade: en kompromiss som lamslagit i stället för att ge långsiktiga förutsättningar. Regeringens politik präglas av nedskärningar och otydliga besked. minskade resurserna till energirådgivning och informationsinsatser för att främja energieffektivisering i bostäder och företag kraftigt. drogs stödet till de villaägare som vill byta ut den direktverkande eluppvärmningen mot effektivare lösningar ned och oljekonverteringsstödet avskaffades helt. Även Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) läggs ned av regeringen. Klimpen är ett viktigt instrument för kommuner, näringsliv och organisationer att gemensamt energieffektivisera, investera och ställa om till en hållbar utveckling. Programmen har haft stor betydelse för det breda klimatarbete som pågår över hela landet och som gett hög trovärdighet i de internationella förhandlingarna. Klimatskattepaketet innebär ytterligare ett löftesbrott från regeringen. Regeringens energiskattehöjningar kommer helt oväntat för industrin och ger inte den framförhållning som behövs för basindustrins långsiktiga investeringar. Regeringens energiskattehöjningar drabbar alla, men de med de högsta inkomsterna klarar sig genom stora inkomstskattesänkningar. Det är orättvist, omodernt och riskerar att underminera trovärdigheten för energi- och klimatpolitiken. Vi socialdemokrater vill istället bland annat använda energiskatterna till återbäring åt elkunderna för att stimulera klimatsmarta och energieffektiva investeringar. Regeringens passivitet hotar inte bara miljön utan också svensk konkurrenskraft. Näringsliv och forskning måste ges de spelregler och förutsättningar som krävs för att ska behålla ledartröjan även . Det är nödvändigt för miljön. Men det är också bra för svensk ekonomi. har allt att vinna på att fortsätta gå före i energiomställningen. Det är inte det land som sist tar steget ut ur fossilsamhället som vinner tvärtom. 5En sammanhållen energi- och klimatpolitik Energi- och klimatpolitiken handlar om att ta ansvar för kommande generationer och att skapa en bättre miljö. Men en progressiv energi- och klimatpolitik är också en förutsättning för att ska kunna behålla sin konkurrenskraft även . Genom att satsa på ny teknik, nya lösningar, tydliga spelregler och hårda miljökrav, skapar vi nya jobb och gör vårt land mindre sårbart. Vår energi- och klimatpolitik är en politik för jobb, tillväxt, framtidstro och konkurrenskraft. Vi ser ingen motsättning mellan miljösatsningar och ekonomisk tillväxt. De är varandras nödvändiga förutsättningar. Den gröna omställningen rymmer stora möjligheter, i tillväxt, arbetstillfällen och livskvalitet i ett uthålligt samhälle men kräver också att vi handlar . Vi vill därför bygga vidare på den ansvarstagande och långsiktiga politik som visat sig så framgångsrik för . Energi- och klimatpolitiken ska garantera en fortsatt säker energiförsörjning och ge svensk industri god tillgång på el till konkurrenskraftiga priser med låg inverkan på miljö, hälsa och klimat. Den ska aktivt vara en motor i omställningen till en mer hållbar energiförsörjning och ett hållbart samhälle, ökad konkurrenskraft och nya jobb. Med hjälp av styrmedel, forskning och investeringar vill vi skapa bästa möjliga förutsättningar för en fortsatt övergång från ändliga till förnybara energikällor. Det handlar om att öka produktionen av förnybar energi, skynda på energieffektiviseringen, om att förbättra elmarknadens funktionssätt samt om särskilda insatser inom transportsektorn. En progressiv nationell energi- och klimatpolitik är en förutsättning för att nå framgång med internationella överenskommelser. Genom att fortsätta gå före och agera för kraftfullare internationella styrmedel kan spela en fortsatt viktig roll för det globala klimatarbetet. 5.1Utsläppshandeln måste ge lägre utsläpp Svensk socialdemokrati ska vara fortsatt pådrivande för att utvidga utsläppshandeln för minskad klimatpåverkan. Transporterna, i första hand tung trafik och flygtransporter, bör vara nästa sektor som omfattas av utsläppshandeln. Det är dock avgörande att transportsektorn får en egen bubbla för sina utsläpp, annars blir kostnaderna med stor sannolikhet för höga för industrin. Successivt måste fler sektorer komma att omfattas, och fördelningen av utsläppsrätter bör framöver ske genom auktionering för bättre effektivitet. är det avgörande att förbättringar och skärpningar av styrmedel i sektorerna som inte omfattas av utsläppshandeln sker kontinuerligt. Tilldelningen av utsläppsrätter får inte missgynna redan effektiva industrier, i exempelvis . Genom att verka för en ökad anslutning till systemet med utsläppshandel kan dessutom konkurrensvillkoren mellan olika länder och sektorer utjämnas. Det är de fattiga som är mest utsatta för de negativa effekterna av västvärldens snabbt accelererande välstånd; de tvingas bo i storstädernas slumområden, de utsätts för kemikaliedumpning, deras vatten förorenas och deras avfallshantering missköts. Biståndet till fattiga länder måste därför miljö- och klimatsäkras. Långsiktig ekonomisk tillväxt kan inte skapas utan att miljön förbättras och vice versa. Valet mellan att ge bistånd för fattigdomsarbete eller för miljöarbete existerar inte längre det handlar om båda delarna. 5.3Alla ska kunna bidra Stigande energipriser drabbar låginkomsttagare hårdare än andra. Hushåll med lägre inkomster har också svårare att klara av nödvändiga investeringar för att minska energiförbrukningen. kan energiomställningen bara bli framgångsrik om alla kan vara med och bidra. För att möjliggöra detta vill vi att det ska ske en återbäring från kraftföretagens kraftiga vinster till konsumenterna. Detta ska underlätta hushållens investeringar i nya förnybara energilösningar och effektivisering. På så sätt kan alla, även låginkomsthushåll bidra till energiomställningen. Vi vill också ge ett konverteringsstöd till de bilägare som bygger om sin bil till att köras på förnybara bränslen och vi vill skärpa konkurrensen på elmarknaden och stärka elkonsumenterna, bland annat genom att inrätta en elombudsman. införde Socialdemokraterna, tillsammans med , men i övrigt i kraftigt borgerligt motstånd, gröna elcertifikat i . Syftet var att på ett effektivt sätt ge en ökad elproduktion från förnybara energikällor och till 2016 ska den årliga elproduktionen från förnybara energikällor, ha ökat med jämfört med nivå. De gröna elcertifikaten har gett ett mycket gott resultat och potentialen är fortsatt stor. Det vore mycket olyckligt om till exempel planerade vindkraftsparker ställdes in av oro för att hamna utanför systemet. Behovet av att ytterligare höja ambitionerna och därmed utrymmet för ny förnybar energiproduktion inom ramen för certifikatssystemet måste därför ses över. Vi vill skapa möjligheter för dem som i sin roll som konsumenter vill göra något åt klimatproblemen. För att alla som vill ska kunna ta ansvar i sin egen vardag behövs bättre verktyg. Vi vill i samarbete med livsmedelsbranschen, energibranschen och företrädare för transportsektorn och bostadssektorn utarbeta en ny enhetlig klimatmärkning som ger konsumenterna en ärlig chans att välja klimatsmart och minska sin egen klimatpåverkan. 5.6En miljöanpassad offentlig upphandling En miljöanpassad offentlig upphandlingen är viktig. Vi socialdemokrater vill att den offentliga sektorn ska vara en tung drivkraft i arbetet för en hållbar utveckling. En miljöanpassad offentlig upphandling ska ta hänsyn till miljöeffekter och sociala effekter under hela upphandlingskedjan. En klimatmärkning gör den miljöanpassade upphandlingen effektivare. Hårdare krav i samband med upphandling sporrar i sin tur till en vassare märkning. 5.7Vattenfall ska driva på energiomställningen Genom en tydlig ägarstyrning ska kraftfullt bidra till omställningen av det svenska energisystemet. Bolaget genomför nu stora satsningar på förnybar energi och investeringar i såväl effekthöjningar som drifts- och leveranssäkerhet. Det nuvarande målet är ny förnybar el till 2016 och tillkom i dialog med den tidigare socialdemokratiska regeringen. Vi anser att denna ambition bör höjas samt att också tar ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring. En modell som bör prövas är om vinstmedel från kan ligga till grund för en särskild fond för att stärka såddfinansieringen inom energi- och miljöteknikbranschen. ska också vara en strategisk partner till basindustrin och kunna erbjuda sina industrikunder lägsta energipriser. 5.8Från forskning till exportsuccé Tillgången på riskkapital inom energisektorn, som får relativt liten del av riskkapitalinvesteringarna, måste förbättras. Vår långsiktiga ambition är att frigöra en miljard i en offensiv riskkapitalsatsning. Vägar som bör prövas är en utveckling av Industrifondens verksamhet och möjligheten att frigöra medel från statliga företag. En annan möjlighet som vi vill gå vidare med är förslag att bilda ett nytt statligt bolag för affärsmässiga och marknadskompletterande investeringar i svensk energiteknik. Syftet med dessa förslag skulle vara att främja tillgången på riskkapital i de första faserna av ett företags utveckling, bland annat vill vi stödja kommersialisering av forskningsresultat från universitet och högskolor. 5.9Kärnkraften ska fasas ut Kärnkraften ska successivt fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd, och i den takt kärnkraftselen ersätts med el från förnybara källor samt energieffektivisering. är dock ett av världens mest kärnkraftsberoende länder, och kärnkraften kommer därför att utgöra en viktig del av vår elproduktion för . ska den användas på ett säkert och effektivt sätt. står det klart att det är omöjligt att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle på ändliga energikällor som olja, kol och kärnkraft. 5.10Forskning och investeringar ska bryta oljeberoende För att värna vårt klimat och säkra vår energiförsörjning formulerade vi socialdemokrater målet att oljeberoende ska brytas . Då ska olja inte behövas för att värma våra hus, och ingen bil ska vara ensidigt hänvisad till bensin eller diesel. Då ska vi kraftigt ha ökat vår förnybara energiproduktion och förbättrat vår förmåga att effektivt använda vår energi. För att möjliggöra detta vill vi starta två nya forsknings- och investeringsprogram som följer upp förslag. Fullt utbyggda ska de omfatta . De ska förstärka forskningen, öka kunskapsutvecklingen, effektivisera transportsektorn, stimulera användandet av nya förnybara drivmedel och driva på energieffektiviseringsarbetet inom såväl transport- som bostads- och industrisektorn. Ett forskningsprogram mot oljeberoende behövs för att förstärka dagens energiforskning och skynda på framtagandet av förnybara och energieffektivare lösningar. Av särskild vikt är steget från idé till produkt och att förbättra möjligheterna för att omsätta svensk energiforskning i fullskalig produktion. Investeringsprogrammet mot oljeberoende bör utformas på liknande sätt som klimatinvesteringsprogrammen, där kommuner, näringsliv och organisationer tillsammans kan få statligt stöd till investeringar och lokala lösningar. En särskild kraftsamling bör göras på transportsektorn. Detta är den sektor vars oljeberoende är störst och där mest olja används. I såväl bostadssektorn som industrin har förändringen redan kommit en bra bit på väg. Där finns företag som tar ansvar för förändringen. I transportsektorn är dock förändringsprocessen besvärligare eftersom den i större utsträckning är individbaserad och förutsätter beteendeförändringar. Bränslesnåla fordon och ett förändrat körbeteende ger dock stora effektivitetsvinster, liksom nya tekniker och nya drivmedel. De senare är dyrare än konventionell teknik , men teknikutvecklingen bidrar till att kostnadsskillnaderna minskar . Fortsatta åtgärder krävs också i bostads- och industrisektorn.