ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Fi247 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utmaningsrätt för entreprenader. Grundstenen för en väl fungerande marknadsekonomi är en marknad med flertalet aktörer och en rättvis konkurrens. Korrekt uppbyggt fyller ett system med flera aktörer flera funktioner. Det skapar fler tillfällen för fler och nya företagare, fler arbetsgivare för anställda som traditionellt endast haft en arbetsgivare att välja på, utvecklar verksamheter, ökar tillväxten, kan ge bättre valuta för skattekronorna och rätt utverkat kan det skapa valfrihet för medborgarna. Att lägga ut verksamhet på entreprenad måste därför vara en prioriterad fråga i dagens samhälle. Trots det präglas våra kommuner fortfarande av verksamheter i monopolställning, ofta på grund av ideologiska låsningar som blockerar företagsamheten. Därför behövs en utmaningsrätt som öppnar upp kommunerna för mångfald och alternativa driftsformer. Enskilda entreprenörer eller anställda får inte förhindras att få till stånd en upphandling av delar av kommunens eller verksamhet. Kommunerna har skyldigheten att svara för vård av och omsorg om äldre och funktionshindrade. Det finns emellertid inget krav på att kommunerna själva ska leverera vården och omsorgen. Det finns 290 kommuner med en betydande verksamhet i egen regi. Totalt är över 200 000 människor sysselsatta med omsorg om äldre och funktionshindrade, varav hos andra arbetsgivare än kommunerna. För en utmaningsrätt krävs en utredning av metodik och konsekvenser. Men grundinställningen bör vara att hela eller delar av verksamheter ska kunna utmanas. Den som utmanar måste kunna visa att man har kapacitet att utföra uppdraget och att anbudet är rimligt. myndighetsutövning kan naturligtvis aldrig avyttras från kommunens ansvar, men övrig verksamhet ska vara öppna för anbud. Kommunen eller ska vara skyldig att anta det bästa budet där den egna verksamheten ska utgöra en av anbudsgivarna. För att detta ska kunna genomföras praktiskt måste upphandlingar och anbudsförfaranden präglas av ett tydligt och godkänt regelverk.
mot · GV02Fi253 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivavtal som ett krav vid offentliga upphandlingar. Kollektivavtalen är grunden till att arbetstagare blir rättvist behandlade på den svenska arbetsmarknaden. Genom kollektivavtalen garanteras rättvisa löner och villkor. Saknas kollektivavtal så saknas också garantin för detta. Vid upphandling av offentliga verksamheter är det inte ett krav att aktörer som deltar ska ha tecknat kollektivavtal. Att så inte är fallet måste förändras. Den offentliga sektorn bygger på att alla gemensamt äger den samhälleliga servicen. har det blivit allt vanligare att offentliga verksamheter drivs av privata aktörer. När verksamheter läggs ut på entreprenad finns en uppenbar risk att innehållet i dem förändras och att kvaliteten försämras. Det säger sig självt att det ligger i farans riktning att så sker när företag konkurrerar om att få kontrakt och de ekonomiska parametrarna ges huvudsaklig vikt. Att den offentliga verksamheten ska bedrivas så att full insyn i verksamheten råder, att en hög kvalitet hålls och att en lika bra offentlig service garanteras i hela landet är av yttersta vikt. Inte minst måste också alla som arbetar med att utföra våra offentligfinansierade verksamheter garanteras konkurrensneutrala villkor. Det är tveklöst så att det är ett rättmätigt krav att samhället endast anlitar seriösa företag som följer spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden. Skattepengar ska inte användas för att subventionera dåliga arbetsvillkor eller dålig arbetsmiljö. Det är dessutom så att konkurrensen snedvrids om vissa företag kan pressa priserna på sina tjänster genom att erbjuda skrala anställningsvillkor och icke avtalsmässiga löner. Av dessa skäl måste ett av kraven vid offentliga upphandlingar vara att kollektivavtal har tecknats. i (s)
mot · GV02Fi254 · 2007-10-03 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling och den fackliga organisationen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig upphandling och yttranderätt för den fackliga organisationen på arbetsplatsen. Lagen om offentlig upphandling reglerar hur upphandlingar ska ske och har kommit till stor användning när förändring av verksamheter som tidigare bedrivits i offentlig regi genomförts. De offentliga upphandlingsorganisationerna har därmed tvingats lära sig av misstag som begåtts i takt med att nya områden öppnats för anbudsförfaranden. I många fall har en sämre arbetsmiljö blivit resultatet av upphandling, i form av ökad stress på grund av färre anställda eller sämre arbetstider, faktorer som använts som ett konkurrensmedel av de aktörer och entreprenörer som givit anbud. Man kan konstatera att det inte är syftet med anbudsförfarandet att man ska spara pengar på bekostnad av de anställdas hälsa. Det är därför viktigt att arbetsgivaren har en dialog med berörda fackliga organisationer kring de krav som ska ställas vid upphandlingen. De anställda kan ha många värdefulla synpunkter att komma med. Intresset för denna dialog kan dock vara större eller mindre. Medbestämmandelagens 38§ föreskriver att arbetsgivaren före en upphandling ska förhandla med arbetstagarorganisationen. har rätt till den information som behövs för ställningstagandet. Enligt 39§ kan också fackligt veto tillämpas på vissa villkor mot en oseriös entreprenör och i paragrafen beskrivs dess samband med . Givetvis kan 38§ tillämpas med varierande grad av generositet i informationen. Lagen om offentlig upphandling bör innefatta möjlighet till ökad yttranderätt för den fackliga organisationen som tecknar avtalet på arbetsplatsen.
mot · GV02Fi255 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga myndigheters, verks och bolags fastighetsbestånd borde avyttras där behovet av staten som ägare är lågt. är ett av staten helägt fastighetsutvecklingsbolag med uppgift att förvärva, omvandla och utveckla nedlagda regementen och andra försvarsfastigheter till attraktiva och levande stadsdelar med ny verksamhet. Bolaget bildades och har 24 anläggningar förvärvats varvid tolv anläggningar är utvecklade och sålda. Genom ett affärsmässigt och långsiktigt utvecklingsarbete har fastigheter som staten ägt och inte längre behöver tillfört ett flertal orter nya möjligheter och dessutom skapat ett ekonomiskt mervärde för ägaren. Hitintills har delat ut totalt till staten. Den svenska staten äger genom sina myndigheter och bolag ett mycket stort fastighetsbestånd, till exempel inom . pågår en utveckling, inte minst genom inriktningsförändringar för Försvarsmakten, som ger ett minskande behov av att ägandet kvarstår hos staten. Grundläggande för fastighetsmarknaden är att fastigheter utan pågående verksamheter och gällande hyresavtal betingar ett lågt värde medan fastigheter med expansiva och livskraftiga hyresgäster betingar ett högt värde. Därför borde den svenska staten påskynda processen med att minska statens fastighetsbestånd. För att de statliga tillgångarna ska kunna utnyttjas fullt ut krävs att riksdag och regering ger tydliga direktiv och inriktningsbeslut till respektive bolag och myndighet om avyttring av fastigheter.
mot · GV02Fi256 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i lagen om offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för mindre företag i samband med offentliga upphandlingar. Lagen om offentlig upphandlings, (1992:1528) (), grundprincip är att all offentlig upphandling ska ske i konkurrens, vara objektiv och affärsmässig samt säkerställa att leverantör får tillgång till berörda handlingar. Skattemedel ska hanteras klokt och det är därför angeläget med både effektiva och fungerande upphandlingar för leverantörer samt upphandlande enheter. Om upphandlingarna är ineffektiva minskar deltagandet vid upphandlingar vilket leder till minskade affärsmöjligheter som i sin tur resulterar i försämrad konkurrens. Det är med andra ord viktigt att den offentliga upphandlingen fungerar ändamålsenligt, men det gör den dessvärre inte i tillräckligt stor utsträckning . Framför allt mindre företag upplever att processen är för komplicerad vilket leder till att många väljer att avstå från att vara med i en upphandling. Bristerna beror bl.a. på att offentliga aktörer inte alltid har satsat på en effektiv upphandlingsfunktion och på att lagen om offentlig upphandling () är svåröverblickbar och resurskrävande. Det saknas även i princip möjlighet att ingripa i vissa fall av allvarliga överträdelser av lagen. När exempelvis en offentlig aktör låter bli att upphandla i konkurrens, och istället väljer s.k. direktupphandling, så är det i princip omöjligt att med stöd av komma till rätta med otillåten direktupphandling. Dessutom finns det i realiteten inga rättsmedel när en myndighet väljer att ignorera ett domstolsbeslut i ett mål om offentlig upphandling. borde därför utformas på ett sätt som tydligare främjar konkurrens, rättssäkerhet och effektivitet. inordnades i , som därmed får tillsynen över . Det innebär en möjlighet att ge ordentliga verktyg för att bedriva en mer effektiv tillsyn. Vidare borde det övervägas att ge möjligheten att väcka talan i domstol vid allvarliga överträdelser av . Vid överträdelse av reglerna i samband med offentlig upphandling borde ges rätten att kunna ta ut marknadsskadeavgifter för kunna stävja en otillåten upphandling.
mot · GV02Fi259 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överföra kostnadsansvar inom LSS till andra kommuner. , och är tre kommuner i som liksom många andra kommuner är bekymrade över vilka effekter det nationella utjämningssystemet för LSS-kostnader får när landets kommuner nu börjar anpassa sig efter det. Sedan flera fall fått rättsliga utslag tycks det nu vara möjligt för kommuner att undandra sig betalningsansvar för personer som har rätt till boende och sysselsättning enligt LSS, genom att man placerar dessa i andra kommuner än den egna. Eftersom den kostnadsschablon som finns i systemet i många fall inte täcker den verkliga kostnaden för många vårdplatser riskerar nu de små Sörmlandskommunerna, och andra kommuner i samma situation, att få kraftigt ökade kostnader. För en liten kommun kan det innebära ökade utgifter som motsvarar två skattekronor. Det är orimligt och leder till att människor med rätt till boende och sysselsättning enligt LSS hamnar i kläm och riskerar att ses som problem som man ska skyffla mellan olika kommuner. En sådan utveckling skulle vara djupt olycklig. Det är i grunden fel att en kommun som har medborgare med rätt till LSS men som inte kan ge personen i fråga rätt stöd och därför köper sådan från ett LSS-hem i en annan kommun, säger att man inte längre har med detta att göra och vägrar betalning. Långsiktigt innebär det att kommuner kommer att försöka undvika att sådan verksamhet som är mycket viktigt för många människors välfärd förläggs till den egna kommunen. Regeringen måste skyndsamt återkomma med förslag som omöjliggör en sådan hantering av människor.
mot · GV02Fi261 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för hantering av ansökningar om betalningsföreläggande. Enligt uppgifter från omsätter branschen för bluffakturor runt . Det är hisnande summor och många av de drabbade är småföretagare som känner sig tvingade att betala på grund av regler hos myndigheterna som straffar dem som driver sin sak. Bestrider företagaren kravet mot blufföretaget så svarar bluffmakarna med att lämna in en ansökan om betalningsföreläggande hos . För att undvika en betalningsanmärkning som ligger kvar , så betalar många företagare redan vid blotta hotet om en sådan ansökning. Orsaken är att hanteringen av ärenden skiljer sig mellan privatpersoner och företag. Om ansökningar mot företag behandlades på samma sätt som mot privatpersoner skulle blufföretagens möjlighet att bedriva sin verksamhet kraftigt inskränkas. När en ansökan om betalningsföreläggande mot en privatperson inkommer till så hanteras ärendet konfidentiellt fram till dess att myndigheten meddelat ett utslag. Det innebär att felaktiga betalningskrav kan bestridas innan personen får en betalningsanmärkning. Om finner att kravet saknar grund så försvinner ärendet ur myndighetens register. För företag gäller andra regler. Deras ärenden blir offentlig handling så fort ansökan inkommit till . Det innebär att till exempel kreditupplysningsföretag kan få tag i uppgifterna, vilket påverkar företagens kreditvärdighet. Även när ärendet rör en bluffaktura och företagaren får rätt i slutänden så finns informationen om ansökan kvar. Det innebär att de företagare som står upp mot blufföretagen och driver sin sak straffas av det rådande systemet. De gällande reglerna drabbar även företag som deltar i offentliga upphandlingar. kan vid en upphandling ställa grundlösa betalningskrav mot sina medtävlande, som då utestängs från upphandlingsprocessen. Med en enkel regeländring skulle blufföretag och oseriösa aktörer få det mycket svårare att verka.
mot · GV02Fi264 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa upphandlingslagstiftningen för att komma till rätta med otillåten direktupphandling. skriver i sin rapport: Offentlig sektor Konkurrens för ökad effektivitet och tillväxt Dnr 582/2006 följande: Det finns starkt stöd för att en väl fungerande konkurrens leder till en effektiv resursfördelning i samhället, intern effektivitet hos de ekonomiska aktörerna och starka drivkrafter att föra vidare effektivitetsvinster i produktion och distribution. Detta kommer konsumenterna till godo genom lägre priser samt ett större och mer varierat utbud av varor och tjänster. Konkurrensen medför ett förändringstryck som främjar tillväxt och innovationer vilket gynnar tillväxt, sysselsättning och konsumenterna. Staten, kommunerna, landstingen och de offentligägda bolagen beräknas tillsammans köpa varor och tjänster för i storleksordningen . Beloppet motsvarar mellan av BNP. En av de allvarligaste överträdelserna av upphandlingsreglerna gäller att myndigheter vänder sig direkt till en leverantör för att köpa varor och tjänster utan att detta föregås av en upphandling i konkurrens. Det är dock i princip omöjligt att med stöd av komma till rätta med otillåten direktupphandling. Av Regeringsrättens dom (mål nr 998-03) framgår vidare att en upphandlande enhet kan besluta att förlänga gällande avtal med en entreprenör utan att beslutet kan ändras av domstol utifrån reglerna om överprövning enligt . Samtliga ovanstående citat finns alltså att läsa i : Offentlig sektor Konkurrens för ökad effektivitet och tillväxt Dnr 582/2006. Det finns dessutom många exempel där kommuner tillsammans via så kallade konsortialavtal ägt bolag och där detta aldrig konkurrensutsatts och konkurrerar fritt på den privata marknaden. Exempel på en bransch är marknaden för hantering av avfall. Detta är naturligtvis mycket otillfredsställande. Oavsett om den gynnade aktören är privat eller vinner folkhushållet på att anbud prövas i fri öppen konkurrens. Sparade resurser kan användas till andra angelägna ändamål. Regeringen bör återkomma med förslag på hur otillåtna direktupphandlingar kan stävjas och hur avtal som har löpt utan konkurrensupphandling kan upphöra.
mot · GV02Fi266 · 2007-10-01 00:00:00 — Översyn av påminnelse- och förseningsavgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av hur reglerna kring påminnelse- och förseningsavgifter ska tillämpas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uttag av förseningsavgifter vid betalning inte ska medges vid betalning inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nya bestämmelser om att det är förbjudet att både debitera påminnelse- och förseningsavgift för samma skuld. En viktig regel i vårt samhälle är att man skall betala sina räkningar och andra skulder . I de fall man inte betalar sin skuld enligt villkoren har kreditgivaren rätt att vidta åtgärder för att få betalt för sin fordran. Men tyvärr utnyttjar kreditgivarna ofta denna rätt på ett oskäligt sätt som drabbar de sämst ställda i samhället. Om man missar att betala en räkning med bara någon dag så blir skulden snabbt större. Det är vanligt att säljaren eller kreditgivaren skickar en påminnelse. Avgift för påminnelse regleras i förordningen om ersättning för inkassokostnader m.m. och är maximerad till . Påminnelseavgift får endast tas ut om det är avtalat från början eller om det regleras i en särskild förordning. Men många företag och institutioner tar också ut en fast avgift, en så kallad förseningsavgift, om inte betalning görs . Förseningsavgiften får enligt lag bara tas ut om den fanns med i avtalet och får inte vara oskäligt hög i förhållande till skuldbeloppet. () tar t.ex. ut efter förfallodagen. För den som betalar av två studielån kan en (1) dags försening kosta . Även många företag och andra organisationer tillämpar samma princip. En veckas bortavaro på semester eller sjukdom kan få dyra konsekvenser. Man kan fråga sig om det är skäligt. Däremot skall självfallet skälig dröjsmålsränta kunna faktureras. Men problemet är ofta inte avgiftens storlek utan att den tas ut så snabbt, redan vid en dags fördröjning. I tillåter lagen inga som helst påminnelse- eller förseningsavgifter. Konsumentens skydd är där mycket starkt. Att helt förbjuda detta i vore kanske inte tillrådligt eftersom det torde försvaga den i goda betalningsmoralen. Däremot är det orimligt att de som har svårast att klara utgifterna drabbas hårdast särskilt vid korta betalningsmissar.
mot · GV02Fi267 · 2007-10-04 00:00:00 — Skatt på rökfri tobak tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad fördelning av den i budgetpropositionen (2007/08:1) föreslagna höjningen av skatten på tobak. För inom loppet av föreslår regeringen en höjning av tobaksskatten, som innebär att skatten på snus höjs betydligt mer än skatten på cigaretter. I båda fallen anförs folkhälsoskäl som motiv för höjningen. Vi motsätter oss inte att tobaksskatten höjs som ett led i finansieringen av andra åtgärder på skatteområdet. Däremot anser vi det djupt olyckligt och olämpligt att höja skatten på snus mer än skatten på cigaretter. Det råder en total vetenskaplig enighet om att rökning är väsentligt mycket farligare än snusning. Ingen ifrågasätter detta längre, inte ens . Flera undersökningar har visat att snus spelar en viktig roll när det gäller att få inbitna rökare att sluta röka. Även framhöll detta i sin rapport om folkhälsan 2005. har nya viktiga vetenskapliga fakta om svenskt snus presenterats. Det är fakta som är av största betydelse för folkhälsan. En av världens mest ansedda medicinska tidskrifter, , i sitt majnummer uppmärksammat snuset i tre artiklar. I en av artiklarna dras följande slutsats: Current smokers who switch to snus rather than continuing to smoke can realise substantial health gains. Snus could produce a net benefit to health at the population level if it is adopted in sufficient numbers by inveterate smokers. Dessutom har tillsatt en vetenskaplig kommitté, Scenihr, som haft i uppgift att granska hälsoaspekterna på snus och övrig rökfri tobak. En preliminär rapport presenterades Health Effects of . Av rapporten framgår bland annat att en rökare som går över till snus avsevärt minskar risken att drabbas av tobaksrelaterad sjukdom och att tillgången till snus i haft positiva effekter på den svenska folkhälsan. Förslaget om ytterligare kraftiga skattehöjningar på snus riskerar därför att skada folkhälsan i stället för att förbättra den. Skatten utgör ett starkt styrinstrument. Genom att höja skatten väsentligt mer på snus än på cigaretter signalerar regeringen till rökarna att de lika gärna kan fortsätta med sin rökning som att gå över till snus. Förslaget innebär också en märklig signal till EU, som ju regeringen i andra sammanhang på goda grunder försöker övertyga om att snusning är väsentligt mindre farligt än rökning. Det är inte heller logiskt och konsekvent att i budgetpropositionen föreslå en kraftig höjning av anslaget till folkhälsofrämjande åtgärder och föreslå en högre höjning av skatten på snus än skatten på cigaretter. Den mest angelägna folkhälsoåtgärden för både individen och samhället är att få rökarna att sluta röka, oavsett om det sker med hjälp av snus eller inte. Mot ovanstående bakgrund anser vi det viktigt att omfördelar regeringens förslag till höjd tobaksskatt, så att höjningen inte blir högre på snus än på cigaretter.
mot · GV02Fi270 · 2007-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområden enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) nytt anslag: Pensionstillskott 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 Banhållning och sektors- uppgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla förmögenhetsskatten. Stärkt ekonomi till landets pensionärer Den borgerliga regeringen aviserade i vårpropositionen att förmögenhetsskatten skulle avskaffas . I budgetpropositionen återkommer regeringen med ett förslag om detta. Vi socialdemokrater motsätter oss att förmögenhetsskatten ska avskaffas. Istället för sänkt skatt till de allra rikaste vill vi förstärka pensionärernas köpkraft. Trots att det går så bra för har den borgerliga regeringen valt att bortse från pensionärerna. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika höga inkomster. Det innebär att vi har en särskild pensionärsskatt i . Det är inte rimligt. Ur ett principiellt perspektiv vore det bra om alla inkomster återigen börjar beskattas lika. Detta kräver dock en större översyn. I vår budgetmotion föreslår vi istället ett höjt grundavdrag för alla pensionärer, så att skatten blir i genomsnitt lägre . Eftersom förmögenhetsskatten avskaffas från är det rimligt att pensionärerna får ett skattefritt pensionstillskott på . Offensiv för utbyggd infrastruktur Regeringen har anammat det förslag vi socialdemokrater lade fram i vår budgetmotion om att göra förtida amorteringar på infrastrukturlån, vilket vi välkomnar. På detta sätt skapas möjligheter att utföra underhåll och få till stånd ytterligare investeringar i infrastruktur. Vi vill dock utöver regeringens förslag amortera ytterligare för att möjliggöra nödvändigt underhåll och angelägna infrastrukturinvesteringar. Kommentar till anslag 1:5 . Då vi socialdemokrater är emot införandet av regeringens finanspolitiska råd vill vi att ska få behålla de som regeringen disponerar om till det . Kommentar till anslag 1:15 . Vi motsätter oss inrättandet av det . Kommentar till anslag 3:1 . Vi avvisar de utökade kostnaderna för med anledning av skattereduktionen för hushållsnära tjänster och omfördelningen från till det . Kommentar till anslag 25:1 . Vi avvisar förslag om minskning av anslaget 25:1 med , med hänvisning till viktiga uppgift att stärka kunskapsförsörjningen inom det svenska skogs- och lantbruket.
mot · GV02Fi271 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändringar i arbetsgivaravgiften inte bör missgynna mindre företag. Regeringen tar från de små företagen och ger till de riktigt stora när arbetsgivaravgiften höjs för småföretagen genom att den generella nedsättningen avskaffas. För ett företag med 23 anställda innebär försämringen att arbetsgivaravgiften ökar med , medan till exempel med drygt 10000 anställda får en rabatt på mer än . från organisationen har sagt att Om nedsättningen av arbetsgivaravgifterna slopas kommer av kostnadsökningen belasta de mindre företagen (pressmeddelande 04-09-10). Det känns orimligt att göra det dyrare för små företag och ge snabbmatsjättarna en stor gratisvinst. Det finns inte heller något som tyder på att detta skulle leda till fler nya jobb. Vi ska inte heller glömma att arbetsgivaravgiften är det löneutrymme som löntagarna avstått från för att solidariskt utjämna mellan anställda för de försäkringar som sedan gäller på arbetsmarknaden. Försäkringarna ska inte urholkas för att företagen ska få stora lättnader.