ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Fö250 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en katastroffond inom jordbruksnäringen. Skyfallen och de därpå följande översvämningarna drabbade vissa delar av mycket hårt. I bl.a. och blev skadorna omfattande. Ett antal lantbrukare hör till de hårdast drabbade av denna naturkatastrof. I södra finns exempel på lantbrukare som fick hela sin skörd förstörd av vattenmassorna. Frågan uppkommer då om staten kan och bör göra något för att hjälpa lantbrukare som får stora delar av sin skörd förstörd till följd av naturkatastrofer. En viktig utgångspunkt är att det är den som bedriver näringsverksamhet som har det primära ansvaret för att skydda sin verksamhet mot ekonomiska skador till följd av brand, stöld och allehanda olyckshändelser. Ansvaret innebär såväl att organisera och bedriva verksamheten på ett sådant sätt att risken att drabbas av skada minimeras t.ex. genom att vidta erforderliga skyddsåtgärder som att hålla verksamheten försäkrad. Det är dock inte möjligt för enskilda lantbrukare att försäkra sig mot skördeskador av det slag, som följer av sådana naturkatastrofer som drabbade delar av . Försäkringsbranschen tillhandahåller inte sådana försäkringar och har, enligt uppgift, inte heller för avsikt att arbeta fram sådana produkter. Det beror bl.a. på att premierna skulle bli så höga att det i praktiken vore ekonomiskt omöjligt för lantbrukarna att teckna försäkringar av detta slag. Trots detta bör dock inte staten ta på sig ett primärt försäkringsansvar för katastrofdrabbade lantbrukare. I enlighet med utgångspunkten att näringsidkaren har förstahandsansvar för att skydda sig mot skador och förluster av allehanda slag, bör statens ansvar begränsas. , , har diskuterat behovet av att inrätta en katastroffond som skulle ge ersättning till lantbrukare som drabbas av stora förluster till följd av naturkatastrofer. För att en sådan fond ska få tillräcklig stabilitet och trovärdighet, i synnerhet under ett uppbyggnadsskede, skulle ett statligt deltagande behövas. Formerna för etablering av en katastroffond där staten och näringen samverkar måste ses över närmare. Också frågan om vilka typer av skador som ska kunna ge ersättning måste ses över. Det gäller såväl vilka slags naturkatastrofer som bör kunna grunda rätt till ersättning som vilken typ av egendom som skyddet bör omfatta. Genom en lösning av detta slag skulle näringen tillsammans med staten ta ett ansvar för de katastrofskador som enskilda lantbrukare drabbas av så att dessa brukare trots allt inte tvingas i konkurs till följd av naturhändelser som de inte kan råda över och inte heller kan skydda sig mot genom att teckna försäkringar.
mot · GV02Fö251 · 2007-10-04 00:00:00 — Förläggning av Pansarmuseet till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlägga Pansarmuseet till . finns Pansarmuséet i . Det invigdes och är i sitt slag ett av de yngsta i världen. I förhållande till vårt lands storlek är det dock ingalunda det minsta. Det har en mycket fin och representativ samling av objekt. Stridsvagnar i modern mening har använts sedan det . Svenska arméns första stridsvagnstyp är en stridsvagn m/21, som är från tiden för och av utländsk konstruktion. har stridsfordonsteknisk utveckling bedrivits relativt intensivt även i vårt land. Resultatet av detta arbete har blivit att vi tagit fram flera svenska stridsfordonstyper, som väckt uppmärksamhet även i andra länder. I museet fanns vid invigningen 27 stridsfordon, representerande utvecklingen under och i sju länder. disponerar pansarmuseet över 50 fordon, huvudsakligen sådana som visar utvecklingen i samt vissa utifrån anskaffade vagnar. Så gott som alla fordon är körklara och funktionsdugliga. Intressanta stridsfordonskomponenter kan man också studera i form av separata objekt såsom motorer, kopplingar m.m. En del av dessa är uppskurna så att deras inre konstruktion kan studeras. I en stor monter finns modeller i liten skala av typiska stridsfordon från olika länder. Det har stått klart att pansarmuseet kommer att flytta från . Lokalerna där håller inte måttet och anses ligga för avsides. Pansarmuseet kan med fördel flyttas till med de omkring 100 olika pansarfordon som finns i , vilket lockar omkring 7.000 besökare. är en mycket lämplig plats för museet och många intressenter såsom kommunen, näringslivet, föreningslivet och Garnison kan hjälpas åt för att det ska bli möjligt. tycker att , som fortfarande har ett pansarregemente vore en bättre plats för museet, och har länge arbetat för en flytt dit. Besökarna har många frågor, exempelvis om hur det är att sitta i en stridsvagn, och om det smäller inne i vagnen när man skjuter. Så länge det finns ett försvar i kan man få dit pansarutbildat folk som svarar på den typen av frågor.
mot · GV02Fö252 · 2007-10-04 00:00:00 — Kärnavfallslagring i djupa borrhål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i regleringsbrevet till SKI ge myndigheten i uppdrag att genomföra provborrning av djupa borrhål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de olika metoderna för kärnavfallslagring måste jämföras på ett relevant sätt. Det högaktiva kärnkraftsavfallet som produceras i måste hållas hermetiskt isolerat från människa och miljö i över 100 . Den metod som kärnavfallsbolaget vill använda för slutförvaring av kärnkraftsavfallet brukar benämns KBS-metoden. Enligt KBS-metoden ska de använda kärnkraftsbränslet inkapslas i koppar och sedan deponeras i tunnlar ner i berget, omgivna av bentonitlera. En alternativ metod, djupa borrhål, innebär istället att det använda kärnkraftsbränslet kapslas in och sedan deponeras i borrhål djup. Även här ska kapslarna omges av lera i borrhålet. genomförde för kärnavfallsfrågor, Kasam, en utfrågning om djupa borrhål som ett alternativ för slutförvaring av använt kärnbränsle. Resultaten från utfrågningen redovisas i Kasams rapport 2007:6. Av denna rapport framgår tydligt att för att det ska vara möjligt att jämföra olika metoder för lagring av högaktivt kärnavfall måste metoderna utvärderas i grunden. Metoden djupa borrhål, djup, har ännu inte utvärderats i praktiken i . För att möjliggöra relevanta jämförelser med KBS-3-metoden måste minst ett djupt borrhål, med diameter motsvarande det som skulle bli aktuellt vid ett framtida avfallsförvar, borras på lämplig plats i för att det ska gå att få uppgifter kring hur avfallskapslarna skulle påverkas av bland annat vattengenomströmning, salthalt och kemiska förhållanden. Under Kasams utfrågning fastslog från Kasam att man inte kan jämföra KBS-3-metoden med djupa borrhålskonceptet utan att först borra ett hål med den diameter som skulle krävas och till ett lämpligt djup i lämplig berggrund och på så sätt få fram grundläggande data. Han konstaterar också att det har forskats länge och mycket om KBS-3 men mycket lite om djupa borrhål. Kärnkraftsbolaget har och fått upprepade anmodanden av myndigheterna , , , , och regeringen att undersöka den alternativa metoden djupa borrhål ytterligare. Trots detta har inte några relevanta fysiska försök gjorts, där man i ett uppborrat hål mäter vilka förhållanden som råder under jordytan. Under de år som gått har en omfattande teknikutveckling skett när det gäller möjligheter att borra så djupa hål som krävs. För att kraven i bland annat om att olika alternativ ska utvärderas på ett likvärdigt sätt ska uppfyllas måste en provborrning av ett djupt borrhål genomföras på relevant plats i . Antingen kan SKI och SSI kan själva genomföra en provborrning, eller så kan de avkräva av SKB att man gör provborrningen och visar på relevanta jämförelsematerial för de olika metoderna för lagring av kärnavfall. Att gå till beslut om ett lager för högaktivt avfall som måste lagras i 100 utan att ha utrett olika lagringsmetoder på ett jämbördigt sätt är att allvarligt svika vårt ansvar för kommande generationer.
mot · GV02Fö253 · 2007-10-04 00:00:00 — Obligatoriska klimat- och sårbarhetsplaner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att alla kommuner upprättar klimat- och sårbarhetsplaner. Klimat- och sårbarhetsutredningen har redovisat sina bedömningar och förslag. Cirka 200000 hus ligger nära vatten där ras och skred kan vålla mycket stora skador. Mest utsatta är de som bor kring , och i stort sett hela östkusten. Över 150000 byggnader i främst kusttrakterna i och liksom på och kan förödas av jorderosion. Totalt riskerar hus för uppemot 100miljarder kronor att förstöras. För mycket vatten leder till översvämningar. som flödar ut över alla bräddar och sprider bakterier är en av klimatförändringens ovälkomna följder. Risken är att ytvattnet blir kontaminerat och därmed kan dricksvattnet bli kontaminerat. Kommunernas skadeståndsplikt bör enligt utredningen öka från tio till . För att skydda sina invånare och deras hem bör kommunerna systematiskt gå igenom var det finns risk för översvämningar och/eller skred, vilka va-system som behöver byggas om, hur dagvattenhanteringen bör förändras, vilka elnät som måste säkras, vilka områden som inte bör bebyggas, vilka hus som bör flyttas etc. Många människor vill leva klimatvänligt. Men för att kunna göra det måste det finnas bra kollektivtrafik, säkra cykelvägar, klimatvänlig sopsortering och rimligt avstånd till närservice. Därför bör kommunerna också planera för hur de kan anpassa trafik, energiförsörjning, markplanering och annat som har betydelse för alstring av klimatgaser. Kommunerna i har ett planmonopol och kan förhindra externa köpcenter som slår undan benen för den dagligvaruhandel som behövs för den som inte vill ha långa inköpsresor. I Klimatstrategi för vägtransportsektor utpekas samhällsplanering för att skapa förutsättningar för minskat transportbehov som en av de långsiktigt viktigaste insatserna för att minska miljöpåverkan från vägtrafiken. Kommunerna kan via lokala trafikbestämmelser gynna kollektivtrafik, gång- och cykeltrafik på den klimatpåverkande trafikens bekostnad. Kommunerna kan satsa på insamling av organiskt avfall och röta det till biogas som ersätter fossila bränslen. Förutom dessa uppräknade exempel finns det mycket mer som kommuner kan göra om det finns politisk vilja till det. som kommunerna förbereder sig för de klimatförändringar som inte kan förhindras är det väsentligt att kraftigt minska den negativa klimatpåverkan som kommunen är ansvarig för. Det är delvis samma förvaltningar i kommunen som berörs och därför bör det vara rationellt att planera för minskad klimatpåverkan och minskad sårbarhet . Det är sannolikt också lättare att motivera kommuninvånare till ändrade resvanor och minskad klimatpåverkan i övrigt när de konkret ser följderna av den mänskligt orsakade växthuseffekten. Staten bör därför kräva av kommunerna att de inrättar klimat- och sårbarhetsplaner.
mot · GV02Fö255 · 2007-10-04 00:00:00 — Nationell samordning av räddningsinsatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att samordna räddningsinsatser i . Stora översvämningar har blivit ett nästan årligt inslag i stora delar av . Erfarenheterna från dessa visar på ett stort behov av att samordna räddningsinsatser. Invallningsutrustning är ovärderligt i räddningsarbetet, liksom att man kan få hjälp från det militära försvaret. Rent vatten är en livsnödvändighet, och erfarenheterna visar att vattenförsörjningen riskerar att slås ut vid stora översvämningar. ansvarar för att dricksvatten har en god kvalitet, svarar för bidragsgivning till reservanordningar för kommunalteknisk försörjning och har ansvar för att vatten finns för brandsläckning. Ingen av dessa har ett ansvar för samordning. behöver en krisledande myndighet med ansvar att samordna andra myndigheter vid kriser. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte för detta ändamål en utredning, vilken lades ner av den borgerliga regeringen. Regeringen bör därför ta initiativ för att få en beslutad samordning och ledning på nationell nivå och att det totala ansvaret läggs på en myndighet. Ansvaret bör gälla dels insatser i , dels i andra länder. Möjligheten att använda överskottsmateriel från det militära försvaret i sammanhanget bör också inventeras. Det är angeläget att en sådan inventering görs skyndsamt innan materiel säljs på den privata marknaden.
mot · GV02Fö256 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av nästa generations ubåt (NGU). Det svenska ubåtsvapnet har en viktig uppgift för försvaret av vårt eget territorium men också som en viktig del i internationella insatser. Ubåten har en unik kompetens vad gäller informationsinhämtning och övervakningsuppdrag. Ubåten är alltså inte, som det ibland påstås, ett renodlat attackvapen. Att vi i innehar världsledande kompetens när det gäller utveckling och produktion av mindre ubåtar har visat sig , senast när ubåten lekte katt och råtta med den amerikanska Stillahavsflottan. Det är viktigt att uttalar att ubåten har en viktig roll i vårt försvar och att vi ska gå vidare inte bara med konstruktionsfasen utan att vi också avser att förnya ubåtsvapnet så att den nationella kompetensen tillvaratas. Därför bör en fortsatt utveckling av nästa generations ubåt (NGU) fortgå.
mot · GV02Fö257 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att beslut om test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö verkställs. beslutade att en försvarsmaktsgemensam resurs skulle skapas i för sådan utbildning och övning som kräver eller gynnas av subarktisk miljö. Genom en ändring av regleringsbrevet uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att skapa denna verksamhet på det sätt beslutat. Bakgrunden till beslut om detta centrum är utredningen , mörker och kyla (SOU 2004:77) av . utredde bl.a. möjligheter till materialutprovning och tester av militär verksamhet. Utredningen nämner möjligheter för testverksamhet även för civila ändamål, exempelvis för järnvägsändamål. konstaterar i sin utredning att det finns utomordentligt goda möjligheter för att utveckla en internationell militär test- och utbildningsverksamhet. Enligt utredning uppmärksammar behovet av en aktiv marknadsföring av provplatsernas resurser och möjligheter. , , har beslut fortfarande inte verkställts. Från såväl den moderate försvarsministern som den högsta militärledningen har uttryckts en positiv inställning till etableringen av test- och övningscentrumet. Det är viktigt att testcentrumet nu blir verklighet, och att man inom Försvarsmakten går till handling i stället för att frågan ska fortsätta att stanna i olika utredningar. Jag anser att regeringen bör tydliggöra att beslut gällande test- och övningsverksamheten genomförs.
mot · GV02Fö259 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en rekommenderad maxgräns för strålning där särskilt barnperspektivet beaktas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av på vilket sätt maxgränsen för strålning ska kunna bli känd hos allmänheten och producenternas ansvar att informera om produktens eventuella strålningsmängd. är en internationell grupp av ledande vetenskapsmän, forskare och folkhälsoexperter som varnar för den strålning vi människor utsätts för och menar att gränsvärdena är tusentals gånger för höga. Bland annat med anledning av gruppens uttalande har EU:s miljömyndighet uppmanat till omedelbara åtgärder för att minska exponeringen från mobiltelefoner, mobilmaster samt trådlösa nätverk och bredband. har en irländsk läkargrupp, (), som består av 30 främsta läkare och arbetar i samarbete med WHO, sagt att de fått fram bevis för hur strålning från mobiltelefoner påverkar människor. Enligt läkargruppen kan symtom såsom illamående, huvudvärk, yrsel, utmattning, förvirring, humörsvängningar, klumpighet, ringande ljud i öronen och stickningar i huvudet, visa sig. En EU-studie av tolv forskargrupper har fått fram att mobilstrålning orsakar skador på arvsmassan i form av dna-brott. I har ett forskarteam publicerat en studie som fäster uppmärksamhet på ökad risk för hörselnervstumör. Varningssignalerna är många både från vårt eget land och internationellt. Det finns dock en tendens till att inte lyssna på de varningssignaler som finns, vilket jag tycker är oroande. Det går att dra en parallell till rökningen där de första varningsrapporterna som kom effektivt tystades, framför allt av industrin själv. är rökningens risker uppenbara för var och en av oss. Kanske kommer attityderna kring strålningens effekter från bland annat mobiltelefoner att gå samma väg. Uppenbart är att risker finns och att varningssignalerna måste tas på allvar. Inte för att försvåra för industrin och vara emot den tekniska utvecklingen utan för att konsumenterna ska vara medvetna om de risker som strålningen kan innebära och att de därmed ska kunna fatta egna beslut grundade på fakta. Jag anser därför att man bör utreda frågan om en rekommenderad maxgräns för dosen strålning en människa bör utsättas för och särskilt beakta barnperspektivet eftersom barnen är mer känsliga och skyddslösa. Det bör också ses över på vilket sätt informationen kan förmedlas så att den blir allmänt känd och huruvida producenterna ska ha ett ansvar att deklarera mängden strålning samt de risker den kan medföra.
mot · GV02Fö260 · 2007-10-04 00:00:00 — Civilt test- och övningscentrum i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett civilt test- och övningscentrum i . I samband med försvarsbeslutet och nedläggningen av regementet K 4 beslutades det att utveckling av ett civilt test- och övningscentrum (CTÖ) i skulle utredas. Resultatet av denna utredning lämnades , varefter remissvar från flertalet instanser begärts och inkommit. Utredningens förslag är att centret ska ha sitt administrativa centrum i och att dess verksamhetsfält operativt ska spänna från skjutfält i söder upp till fjällvärld i norr. Förslaget bygger på att centret ska vara aktivt inom det så kallade vidgade testbegreppet, vilket innebär att fullskaliga tester av olika produkter och tjänster genomförs. Exempel på tänkbara områden kan vara kläder och materiel eller utbildningar av olika personalgrupper under subarktiska förhållanden. Ett samlat med olika aktörer om kylans inverkan på olika typer av materiel samt träning och utbildning av personal borde vara av nationellt intresse för ett land i norra delen av . Utredningens förslag om upprättande av centrum är också av yttersta vikt för den fortsatta utvecklingen för efter regementsnedläggningen, och även angelägen för framtida tillväxt i hela . Idén är att centret utifrån kundens specifika behov skulle nyttja de redan befintliga kunskapscentren som finns inom olika områden, exempelvis köldmedicin, (), fjällräddarna och liknande, men även använda befintliga fysiska lokaliteter som hamn, Tåme skjutfält eller högfjällsområdet runt . CTÖ skulle agera tillsammans med andra eller FoU-avdelningar och välja plats för genomförandet allt efter kundens specifika önskemål och behov. Man har i utredningen även föreslagit ett samarbete med den militära kompetens som finns inom detta område. CTÖ skulle också understödja uppbyggandet av Försvarsmaktens initierade arbete för att få igång internationell test- och övningsverksamhet inom det rent militära området. Förslaget innebär också ett ökat nyttjande på militära faciliteter, exempelvis skjutfält. En höjd beläggning genererar intäkter och därmed skulle CTÖ bidra till att behålla, eller till och med förstärka, den militära infrastrukturen i . Sammanfattningsvis skulle ett CTÖ i ha en stor betydelse för hela och stärka profil som internationell testregion med visionerna om Bothnia Testsite. Det knyter direkt an till den inriktning som länet tagit i sitt regionala tillväxtprogram. Förslaget förstärker kopplingen mellan LTU och näringslivskunder för FoU-uppdragsverksamhet. Dessutom skulle det förstärka den militära infrastrukturen i . Det är angeläget att regeringen skyndsamt fattar nödvändiga beslut för att driva frågan om CTÖ vidare.
mot · GV02Fö261 · 2007-10-05 00:00:00 — Säkerhetsarbetet borde organiseras så att en myndighet ges ett övergripande strategiskt ansvar och fokus på långsiktiga aktiviteter inklusive forskning och utveckling, och en andra myndighet agerar operativ för att skydda nationella värden och funktioner. De stora översvämningarna i och eldsvådorna i är exempel på kriser när EU-länder behövt bistå varandra med räddningstjänstresurser. EU:s civila krishantering fyller en viktig funktion och är under utveckling. har utvecklingen fokuserat på Civilian Headline 2008 där några av de viktigaste åtgärderna har varit att förstärka planerings- och ledningsförmågan, utveckla snabbinsatskapacitet samt möjligheten att verka integrerat med samtliga krishanteringsinstrument under alla faser av en kris eller konflikt. På initiativ från fattade ministerrådet beslut om att upprätta civila snabbinsatsförmågor, s.k. Civilian Response Teams. Vi socialdemokrater ser det som en viktig uppgift för EU att samordna civila krishanteringsresurser så att vi kan minimera skadorna av kriser inom EU. Men vi ser också bristerna hos enskilda länder i att ta emot och samordna hjälp. Vi socialdemokrater anser att särskilt måste se över vår beredskap för att ta emot krishanteringsbistånd vid en större olycka eller kris. Efter togs initiativet till att upprätta en funktion som gör det möjligt att snabbt sända ut olika professioner som läkare och psykologer till krisdrabbade områden där det finns svenska medborgare. Det minskar också vår sårbarhet och möjligheten att hantera en kris snabbt. Sälj av Försvarsmaktens mark till kommunerna Försvarsmakten äger mycket mark som inte används eller används delvis detta hindrar kommuner att utvecklas. Vi socialdemokrater menar att en oberoende översyn måste göras över vilken mark som Försvarsmakten behöver och vilken mark som kan säljas till kommunerna. som ska avyttras ska i första hand användas till nybyggnation av bostäder. Försvarsmaktens strikta inställning till kommunernas behov påverkar möjligheterna att utvecklas som kommun. Turism och näringsliv påverkas negativt. Vi socialdemokrater menar att Försvarsmakten måste öka samverkan och sambruket med de kommuner där man äger mark. avbröt värnplikten, pressmeddelande från Försvarsmakten, 08-08-10. Enligt Homo-, bi- och transpersoner, HoF.org.se.