ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Fö262 · 2007-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 enligt uppställning: Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser Materiel, anläggningar samt forskning och utveckling Vi socialdemokrater menar att försvaret inte är vilken budgetpost som helst. Strategin för den framtida materielförsörjningen måste baseras på en säkerhetspolitisk analys. Regeringen föreslår en besparing på ett antal utpekade materielprojekt 2008, 2009 och 2010 utan att invänta en säkerhetspolitisk analys. Det finns kompetenser inom den svenska försvarsindustrin som har vidare funktioner för som nation. besitter unika kompetensområden där vi inte kan köpa motsvarande produkter från t.ex. eller . Varje kompetens som tas bort måste baseras på en politisk analys, inte utifrån ett budgetperspektiv. Regeringens analysarbete påbörjas först efter att neddragningarna har genomförts. Den neddragning på som regeringen vill se bottnar inte heller den i någon grundlig analys utan är en summa som regeringen greppat ur luften, för att täcka skattesänkningarna för dem som tjänar mest. Detta är inte ett ansvarsfullt agerande. Vi avvisar därför regeringens neddragningar. Vi vill invänta den säkerhetspolitiska rapporten från Försvarsberedningen, Försvarsmaktens perspektivplanering samt den nationella strategin för försvarsindustrin innan vi tar ställning till det framtida behovet av försvarsmateriel. Men förutsättningarna för att åstadkomma en mer kostnadseffektiv materielförsörjning finns. När det gäller anslaget för försvarsmateriel påverkas den i övrigt av att kostnaderna för inköp av JAS 39 faller kraftigt när de sista JAS-flygplanen levereras. Vi vill att ska bidra till fred och säkerhet globalt genom att delta vid internationella fredsfrämjande insatser. Anslaget för fredsfrämjande insatser ska ligga på samma nivå som regeringens. har vid upprepade tillfällen (bl.a. försvarsutskottets yttrande 2006/07:FöU2y) påtalat behov av en transparent materielplanering och redovisning, dvs. ett tydligare beslutsunderlag för att kunna ta ställning till förslagen till beställningsbemyndiganden. Det är en förutsättning för att ska kunna utöva finansmakten. Det är mycket allvarligt att redovisningen försämrats under den borgerliga regeringen. I årets budgetproposition avstår regeringen från att redovisa av materielanslaget. Detaljeringsgraden över ingångna och nya åtaganden (tabell 3.11) har också försämrats . Det bristande underlaget utesluter en självständig och korrekt bedömning av . Att regeringen muntligen kompletterar informationen förändrar inte detta. Vi socialdemokrater motsätter oss ett godkännande av materielplanen utifrån det bristfälliga underlaget.
mot · GV02Fö263 · 2007-10-05 00:00:00 — begär att regeringen låter se över lagstiftningen avseende kärnteknisk verksamhet så att utförsel av utbränt kärnbränsle för upparbetning förbjuds. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upparbetningsanläggningen . genomfördes mätningar längs . Resultatet av mätningarna visade på högre becquerel än vad som var väntat. Konsekvenserna kan enligt forskare bli att radioaktivt ämne ackumuleras i bottensedimentet. Farhågorna måste tas på allvar eftersom de kan få långsiktiga konsekvenser för kommande generationer och för skärgårdens utveckling, konsekvenser som vi inte har kunskap om. Därför är det naturligtvis mycket utmanande när svenska kärnkraftverksbolag nu har ansökt och fått lov att skicka utbränt kärnbränsle för upparbetning i . Bränslet är av en ovanlig typ som använts i forskningssammanhang. Kärnkraftsbolagen hävdar att en upparbetning krävs för en säker förvaring. har tidigare deklarerat att något svenskt använt kärnbränsle inte skall upparbetas eftersom slutprodukten är plutonium som lämpar sig mycket väl för tillverkning av kärnvapen. Dessutom är det ett faktum att radioaktivt technetium från finns och anrikas i växter och djur på den svenska och norska kusten. har tidigare agerat mot dessa utsläpp. Svenskt ställningstagandet borde vara att man säger nej till kärnkraftsbolagens ansökan om att skicka utbränt kärnbränsle till . Det finns mot denna bakgrund anledning att i lagen om kärnteknisk verksamhet införa ett förbud mot utförsel av utbränt kärnbränsle för upparbetning. Då vi inte kan se konsekvenserna av utsläppen från upparbetningsanläggningen i måste försiktighetsprincipen gälla och därmed måste arbeta för att anläggningen stängs och saneringsarbetet inleds. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Fö264 · 2007-10-05 00:00:00 — Rätt till rättslig prövning enligt strålskyddslagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av strålskyddslagen (1988:220) för att öka allmänhetens möjligheter till rättslig prövning. () beviljade bolaget tillstånd för utförsel av använt kärnbränsle från forskningsreaktorn vid Studsvik för upparbetning vid den brittiska anläggningen . Turerna kring beslutet tyder på att det finns förhållanden som borde ha synats närmare. fattade beslutet enligt strålskyddslagen (1988:220). I ett rättssamhälle är det vanligt att möjlighet till överklagande av myndighetsbeslut ger tillfälle till en sådan närmare prövning. I ett faktablad på regeringens hemsida står följande om Århuskonventionen. Konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) kopplar samman frågor om miljö och mänskliga rättigheter. Den bygger på synsättet att miljöarbetet kan förbättras genom att vara förankrat hos allmänheten. Konventionen har därför regler som ska se till att allmänheten får fakta om miljön och sätt att påverka myndighetsbeslut som har inverkan på miljön. Strålskyddslagen erbjuder mindre möjligheter att få en fördjupad prövning genom överklagande än vad som gäller för t.ex. . Det kan ifrågasättas om detta är förenligt med Århuskonventionen. Det strider definitivt mot konventionens anda och de värden som där kommit till uttryck. begär att regeringen återkommer till med förslag till ändring av strålskyddslagen som ger allmänheten samma rätt till rättslig prövning av beslut som vad som gäller enligt .
mot · GV02Fö3 · 2007-10-01 00:00:00 — med anledning av framst. 2007/08:RRS6 styrelses framställning angående regeringens styrning av informationssäkerhetsarbetet i den statliga förvaltningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regleringen på området informationssäkerhet utifrån i motionen angivna åtgärder för att öka informationssäkerhet i den statliga förvaltningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återrapportera till de åtgärder som vidtas för att öka informationssäkerheten i den statliga förvaltningen. Alltfler myndighetstjänster blir tillgängliga på Internet och fler myndigheter skapar samverkande e-tjänster och ökar det IT-baserade utvecklingsarbetet. Förtroendet för myndigheternas e-tjänster riskerar dock att försämras på grund av de brister som finns bl.a. vad gäller tillgång till känsliga uppgifter och haverier på grund av sabotage. Värre är att bristerna i informationssäkerheten även kan påverka den nationella krishanteringen. Regeringens styrning av informationssäkerheten är därför av stor vikt. Vi socialdemokrater delar förslag på åtgärder för att förbättra styrningen och kontrollen av informationssäkerheten i statsförvaltningen och kräver att Regeringen tydligare fokuserar informationssäkerhetsfrågorna, där särskilt Försvarsdepartementet och bör samordna sitt arbete i frågor som rör myndigheternas informationssäkerhet. Expertmyndigheterna ges ett tydligare mandat att följa upp och rapportera om myndigheternas arbete med informationssäkerhet. Regeringens egen strategi för informationssäkerhetsområdet förtydligas så att regeringen får bättre grund för sin styrning inom statsförvaltningen. Regeringen måste ge myndigheterna tydliga krav där det framgår hur myndighetsledningarna ska hantera informationssäkerhetsfrågorna. KBM:s uppdrag borde även omfatta att beakta myndigheternas interna styrning och kontroll av informationssäkerheten.
mot · GV02Fö4 · 2007-10-01 00:00:00 — med anledning av framst. 2007/08:RRS5 styrelses framställning angående säkerheten vid vattenkraftsdammar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dammsäkerheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell översyn av kritisk infrastruktur. I världen sker ett större dammbrott , vissa med mycket omfattande konsekvenser. , länsstyrelser och kommuner har ett ansvar för att se till att dammsäkerheten inte hotas till följd av att dammägarna i sin verksamhet inte svarar mot de krav staten ställer. Om ett dammbrott inträffar i en av landets större kraftverksdammar till följd av bristande tillsyn kan det få förödande konsekvenser. Många människor kan komma att mista livet, vägar och järnvägar förstöras, bostäder och industrier skadas. Dessutom kan elförsörjningen störas. har i sin rapport vid vattenkraftdammar pekat på många allvarliga brister i säkerheten bl.a. vad gäller tillsyn, svag statlig egenkontroll och kompetens. Vi socialdemokrater ställer oss bakom förslag på en översyn av de statliga insatserna för dammsäkerheten för att pröva om nuvarande system för dammsäkerhet, som i hög utsträckning vilar på att dammägarna själva preciserar nivån på och omfattningen av dammsäkerhetsarbetet, svarar mot de krav på säkerhet som samhället ställer . Översynen bör även pröva samhällets behov av att tydligare reglera dammägarnas egenkontroll samt pröva tillsynsvägledningens och tillsynens omfattning, organisation och krav på kompetens. Vidare bör översynen även ge svar på hur tillsynen ska finansieras. Dammsäkerheten måste också ses i ett större perspektiv där varje enskilt objekt torde ingå i en större nationell översyn där kritisk infrastruktur som kräver särskilda åtgärder för att minska vår sårbarhet och öka vår säkerhet identifieras.
mot · GV02Fö8 · 2007-10-30 00:00:00 — med anledning av framst. 2007/08:RRS14 styrelses framställning angående insatser för att hantera omfattande elavbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att hantera omfattande elavbrott. Tillgång till el är grundläggande för att hela vårt samhälle ska fungera. Det handlar om verksamheter som exempelvis telekommunikationer, sjukvård, uppvärmning och betalningsförmedling. Samhället måste därför ha beredskap att kunna upprätthålla en grundläggande funktion också vid omfattande tekniska fel, inverkan av svåra naturfenomen eller antagonistiska handlingar. Av den anledningen har granskat statens insatser vid omfattande elavbrott. avser i sin granskning elavbrott som omfattar flera regioner eller har nationell omfattning som helt eller delvis berör stamnätet. Avbrottet ska också vara så långvarigt att viktiga samhällsfunktioner kan drabbas allvarligt. Det som inte har granskat är samhällets ansvar för elavbrott som uppkommer till följd av tvist mellan elleverantör och kund, såsom är fallet i och kommuner. Där hotar bristen på elleveranser att bli samhällsfarlig, när vitala funktioner som vattenförsörjning, vård av äldre, räddningstjänst m.m. kan sättas ur spel i brist på el. Styrelsen för noterar att regeringen i budgetpropositionen anfört att man kommer att överväga iakttagelser och rekommendationer samt att man har för avsikt att därefter återkomma till om lämpliga åtgärder vad gäller statens insatser för att hantera omfattande elavbrott. I likhet med styrelsen anser vi att det är angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med de brister som framkommit. När det gäller problem med elleveranser vid tvist har utarbetat ett förslag till lag, som skärper kravet på säker leverans av el. Förslaget kom och ska vara remissbehandlat men har ännu inte inlämnats till . Det är ytterst angeläget att regeringen lägger fram förslag som undanröjer möjligheten för sådana bolag att vidta samhällsfarliga åtgärder.
mot · GV02Ju250 · 2007-10-01 00:00:00 — Harmoniserade preskriptionsregler för allvarliga brott inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av gemensamma preskriptionsregler för brott inom Europeiska unionen. Tillgången till avancerade, tekniska analysmetoder möjliggör att det blivit enklare att lösa brott som begåtts långt tillbaka i tiden. I de flesta länder har därför bestämmelser om preskription av allvarliga brott, framför allt mord och andra våldsbrott, alltmer blivit ifrågasatta. I vissa länder preskriberas till exempel aldrig mord. I flera länder, bland annat vårt grannland , har flera mordfall kunnat lösas efter så som . I andra fall har tidigare dömda kunnat frikännas och få upprättelse tack vare att man med hjälp av modern teknik kunnat binda andra till brottet. Tack vare alltfler utlämningsavtal mellan enskilda länder finns goda möjligheter att få brottslingar utlämnade för att lagföras och dömas i det land där brottet begåtts. Inom EU gäller detta som huvudregel. Olika preskriptionsregler skapar dock ibland osäkerhet, och är ett tillräckligt skäl för att i vissa fall vägra utlämning. Också när det gäller ambitionen att dömda brottslingar så långt möjligt skall avtjäna sitt straff i sina hemländer påverkas av det faktum att reglerna för preskription är olika i olika länder. En grundläggande princip för en fungerande rättsstat är att personer som begår brott skall kunna ställas till svars för sina gärningar. En harmonisering av preskriptionsreglerna inom EU skulle minska denna osäkerhet när det gäller bland annat utlämning av misstänkta och/eller dömda brottslingar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02Ju253 · 2007-10-01 00:00:00 — Museers förvaring av skjutvapen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av reglerna för museers förvaring av skjutvapen. Det finns flera skäl att se över reglerna för museers förvaring av äldre, ofta helt obrukbara vapen. Här finns ett byråkratiskt regelverk som har föga med verkligheten att göra. Ett exempel är turerna kring bössa i . Denne man var en legendarisk björnjägare i bygden . Den bössa han använde vid sina björnjakter skänktes senare till . Föreningen uppskattade gåvan och såg den som en framtida klenod i sitt museum och ansökte om vapenlicens för att kunna visa vapnet för allmänheten. Men licensansökan har av svårförståeliga skäl avslagits av berörda instanser. Till bilden hör att vapnet är tungt och gammalt, en armémauser modell/96. Eftersom det är mycket sedan ammunition tillverkats till denna typ av vapen och det dessutom är igenpluggat är det helt obrukbart för personer med kriminella syften. Trots dessa sakskäl får inte att på ett korrekt sätt visa upp den gamla bössan i sitt museum. Principiellt måste det anses vara viktigare att samhället lägger kraften på att bekämpa spridningen av verkligt farliga vapen än att hindra en ideell förening att visa upp en gammal obrukbar bössa för allmänheten. Med hänvisning till ovanstående bör en översyn göras av gällande regelverk för museers förvaring av skjutvapen.
mot · GV02Ju254 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgad rättshjälp vid brott utomlands. Det ska inte spela någon roll om man är innanför landets gränser eller inte för att få rättshjälp. En förändrad brottslighet kräver en moderniserad rättshjälpslag som återspeglar samhällets gemensamma moraliska värderingar. har flera hedersrelaterade våldsbrott begåtts mot unga svenska kvinnor med utländsk bakgrund. Det handlar om kvinnor som på ett eller annat sätt gjort ett val i sitt liv, att till exempel bryta sig ur det gamla hemlandets kultur och där familjerna har haft svårt att acceptera detta. leder denna intolerans till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i form av förföljelse, misshandel eller rent av mord. Det är mycket viktigt att staten erbjuder det stöd som dessa kvinnor behöver för att skapa ett normalt liv, i trygghet och utan rädsla för sitt eget liv. Detta våld är inte begränsat till , utan svenska medborgare utsätts för olika former av våld även utanför vårt lands gränser. Det är viktigt att våra medborgare ska kunna känna att de kan få det stöd och den hjälp de behöver oavsett var de befinner sig. Rättshjälpslagen har begränsats till att beröra sexualbrott i utlandet, detta är enligt vår mening inte tillräckligt. Delar av rättshjälpslagen som rör brott utomlands måste förändras, t.ex. för att gälla även hedersrelaterade brott. i (c)
mot · GV02Ju255 · 2007-10-01 00:00:00 — Skydd av offentliga vittnen i rättsväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat stöd och skydd för enskilda som ställer upp som vittnen i rättsväsendet. I ett tryggt och demokratiskt samhälle är det avgörande att medborgarna känner tilltro till och förtroende för rättsväsendet. En av många förutsättningar för ett fungerande rättsväsende är vittnen och målsäganden som uppträder frimodigt och villigt. Allt oftare möts man av en verklighetsbeskrivning där de som är inblandade i rättsprocesser beskriver hur benägenheten att vittna i brottmål minskar. På motsvarande vis beskrivs en ökad ovilja att anmäla brott man utsatts för. Som det beskrivs beror denna utveckling på att vittnen eller målsägande är rädda för repressalier för egen del och mot sin familj. Detta är en utvecklingen som, om den tillåts fortsätta, blir ett hot mot hela vår rättssäkerhet. Ett sätt att vända denna utveckling är att effektivare än vad som sker stödja vittnen och målsäganden inför rättprocesser. På detta område agerar frivilligorganisationer vid sidan av de insatser rättsapparat och polis gör. Enligt vårt sätt att se det har samhället mycket starka skäl att öka stödet till vittnen och målsägande samt att öka samarbetet med och stödet till de organisationer i civilsamhället som utgör ett stöd för vittnen och målsägande. Vad som ovan sagts om inriktningen och förstärkningen av stödet till vittnen och målsägande bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Ju259 · 2007-10-02 00:00:00 — Skärpta straff för civil olydnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta straff för olagliga aktioner med avsikt att tvinga fram lagändringar. Det har utvecklats ett system med så kallad civil olydnad. Det kan vid en ytlig betraktelse verka som en oskyldig och till och med lovvärd företeelse för att peka på fel och brister i samhället. För många är det ett uttryck för den frustration man känner för att man inte kan göra sig hörd och förstådd. Det kan handla om ett rop på hjälp eller vara den enda möjligheten att få massmedial uppmärksamhet i frågan. Denna verksamhet kan ta sig olika uttryck i allt från vad som brukar benämnas som ohörsamhet mot ordningsman till ren vandalisering av privat egendom och hot mot enskilda personer. Det finns mängder av olika löst sammansatta organisationer som har valt detta handlingssätt för att få genomslag. Som exempel kan nämnas och Antifascistisk aktion. Det är helt klart att det får effekt på den allmänna debatten. Radio, tv och övriga massmedier ställer upp och förmedlar budskapet, de medverkande är ofta maskerade och med förställda röster. Självklart är det upp till massmedierna att själva göra sina nyhetsvärderingar, allt annat är oacceptabelt. Problemet är alla de oskyldiga butiksägare, djurhållare, politiker, förbipasserande och alla deras anhöriga som helt oförskyllt råkar ut för dessa aktioner. De har inte brutit någon lag eller föreskrift, inte heller har de bett om att få bli medspelare i den massmediala cirkusen. Däremot får de leva med ångesten att aldrig veta om det händer igen och även betala självrisker och liknande när det förstörda skall återställas. Det är djupt omoraliskt att det är på det viset. Brottslighet kan aldrig rättfärdigas med ett ädelt syfte. Det finns en liknande brottslighet där man bryter lag för att man vill hävda sin åsikt, och det är de så kallade hatbrotten. Dessa brott har av rättsväsendet getts en särställning. Vid bedömning av straffvärdet av ett sådant brott anses det som en försvårande omständighet om motivet för brottet varit att kränka en individ eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationalitet, etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller liknande omständighet. Hatbrott kan, förutom hets mot folkgrupp och olaga diskriminering, innebära allt ifrån ofredande till mord. Det är rimligt att en liknande bedömning bör göras när det gäller civil olydnad och liknande brott. Det vill säga att om brottet utförs för att ändra gällande rätt eller att hindra någon att utöva sina lagliga rättigheter skall brottet ges en särställning. Genom att alltid betrakta ett sådant brott som grovt ges en tydlig signal om att samhället inte accepterar den typen av verksamhet. är det viktigt att understryka att de som drabbas av en sådan brottslighet skall ha rätt till skadestånd för såväl den faktiska skadan som den mera svårbedömda skadan i form av psykiskt lidande.
mot · GV02Ju263 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ersättningssystemet för nämndemän. Att tjänstgöra som nämndeman är ett viktigt och ansvarsfullt uppdrag, till vilket partierna nominerar kandidater. För att få tjänstgöra som nämndeman måste du vara ostraffad och ha en god känsla för rätt och fel samt ett intresse för lag och rätt. Det är viktigt att nämndemännen representerar samhället och att där finns samma mångfald av människor som i samhället i övrigt. För tjänstgöring i rätten utgår en ersättning för förlorad arbetsinkomst. Många av våra nämndemän är dock studerande eller pensionärer, vilka ju saknar arbetsinkomst. Deras ersättning blir då den ersättning för hel- respektive halvdagstjänstgöring som utgår med 250 respektive . Då yrkesverksamma nämndemän ofta har svårt att ställa upp vid längre () mål eller med kort varsel, är det av yttersta vikt att den här gruppen finns. Vid tjänstgöring i rätten är det dock inte alltid så att man på förhand vet vilket eller vilka mål man skall tjänstgöra vid och någon definitiv sluttid finns aldrig. Det är i de flesta fall upp till rätten att avgöra om dom kan falla . finns ingen ersättning att söka för tjänstgöring över en heldag om 8timmar. För alla inblandade och inte minst från rättsäkerhetssynpunkt, är det viktigt att vittnesmål och liknande finns friskt i minnet när domstolsförhandlingarna inleds. Från kostnadssynpunkt kan det heller inte vara gynnsamt att återkalla rätten vid ett nytt datum. Det vore således bättre att skapa incitament för rättens tjänstgörande att stanna kvar för att om möjligt nå en dom , genom att en ersättning för övertid utgick efter en hel dags tjänstgöring.
mot · GV02Ju264 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av 3 kap. . Det begås i ungefär 100 mord . Det vanligaste mordvapnet i är kniv. I är mord ett brott enligt 3 kap. 1 § . Påföljden för mord är fängelse eller på livstid, där rättspraxis tidigare varit det sistnämnda. har i sitt domslut i mål B 353-07 förklarat att livstidsstraffet endast skall användas vid de allvarligaste fallen. I Högsta domstolens dom kan läsas att Regelmässigt har livstidsstraff genom beslut av regeringen om nåd omvandlats så att straffet tidsbestäms. , då trädde i kraft, fram till och med tidsbestämdes livstidsstraff (som i det klart dominerande antalet fall måste ha avsett mord) genom nåd till fängelse. har regeringen, med något undantag, i stället bestämt fängelsestraff . Genom domslutet i mål B 353-07 är nu rättspraxis ändrad för mord, från livstids fängelse till minimipåföljden fängelse. Lagstiftaren bör därför se över 3 kap. och omformulera lagtexten gällande påföljden vid dom för mord till en lagstiftning där normalstraffet för mord är livstid och endast i särskilda fall fängelse.