ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02K263 · 2007-10-02 00:00:00 — Förnyande av ordens- och titelväsendet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förnya ordens- och titelväsendet i . har en gammal fin tradition av att dela ut förtjänsttecken till medborgare som har gjort sig förtjänta av en speciell utmärkelse. har även utdelandet av titlar tjänat liknande syften genom att bemärkta och förtjänta personligheter t.ex. har adlats. sker utdelandet av förtjänsttecken av konungen efter förslag från en kommitté. Utdelningen av titlar förekommer inte i vad jag känner till, men väl i t.ex. där drottningen delar ut adelstitlar som gäller under en persons livstid till personer som tjänat det brittiska samhället väl. Dessa titlar går enligt uppgift ej i arv. I historisk tid var utdelandet av titlar och förtjänsttecken ett medel för samhället och konungen att belöna personer som hade gjort riket stora tjänster. Det var ett belöningssystem som då hade fördelen att det var betydligt billigare för samhället än att höja lönerna för dessa personer. har vi en situation där lönerna på chefsnivå rusar i höjden på ett oroväckande sätt. Lönerna når höjder som av många människor upplevs som orimliga, som man inte kan finna serösa förslag till alternativ, då lönerna sätts av marknaden, av styrelser och i mångt och mycket av konkurrensen på marknaden samt vederbörande persons kompetens respektive av marknadens efterfrågan av just denna kompetens. Min personliga erfarenhet av löneförhandlingar på chefsnivå är också den att det ofta inte handlar om den reella pengamängden som lönen består av utan ofta om hur tjänsten och personen värderas i förhållande till andra tjänster och personer. Det handlar om prestige och konkurrens mellan nivåer, där lönesumman blir en mätare på hur efterfrågad man som person och kompetens är i förhållande till andra medtävlare, inte så mycket om den exakta lönesumman och vad den motsvarar i konsumtionsförmåga. I denna situation, med denna konkurrens där lönerna snarare tjänar som måttstock än som en summa som motsvarar ett konsumtionsbehov, vore en intressant lösning att söka andra alternativ till löner för att belöna ledande personligheter i samhället. Och här kommer frågan om ett förnyat ordens- och titelsystem upp. I historisk tid användes t.ex. adelstitlar som ett sätt att belöna utomordentliga insatser i samhället. Man erhöll en titel och fick tillåtelse att hänga upp en vapensköld i , och detta var mycket mer värt än en än så stor löneökning, eller man fick en medalj, ett förtjänsttecken av hög dignitet som ett erkännande. I mångt och mycket var detta sätt att belöna billigare för samhället, men också mer korrekt, eftersom man erhöll ett bevis för samhällets tacksamhet över det gjorda arbetet som inte var lika förgängligt som pengar och som syntes betydligt mera i samhällslivet än ett enkelt lönebesked, vars effekt enbart syns på bankkontot. Därför föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening att tillsätta en utredning i syfte att förnya ordens- och titelväsendet i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GV02K264 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra vallagen så att alla partier som har rätten att få sina valsedlar utlagda i vallokalen även ska få sina valsedlar med förtryckta nominerade namn utlagda av . De partier som har rätten att få sina valsedlar utlagda i vallokaler i samband med allmänna val har det ändå inte fullt ut. I bestämmelserna gäller det endast valsedlar med partinamn och inte de förtryckta med kandidaternas namn. Detta leder till att alla partier måste distribuera sina valsedlar med kandidatnamnen själva. Än värre är det kanske att möjligheten att kryssa sin kandidat försvåras. Detta leder till att partierna själva får lägga ned mycket resurser på att distribuera valsedlar med förtryckta nominerade namn på via olika hushållsutskick. Jag tycker det vore mycket rimligt att de partier som har rätten att få sina valsedlar utlagda i vallokal även skall få valsedlar med de förtryckta nominerade utlagda. Ett problem som uppstår är att i arbetet med att distribuera valsedlarna till vallokalerna kan partiarbetare sabotera för andra partier, vilket nog kan intygas av många partiarbetare som varit ute i vallokalerna. Om valmyndigheten ansvarade för att lägga ut valsedlar skulle fusket inte vara möjligt, eller i alla fall troligen minskas rejält.
mot · GV02K265 · 2007-10-01 00:00:00 — Maten inom riksdag och regering tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en tydligare upphandlingspolicy för livsmedel till riksdagsrestaurangen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en tydligare upphandlingspolicy för livsmedel till restaurang med utgångspunkt i svensk djurskydds- och miljölagstiftning. Varken riksdagsrestaurangen eller restaurang har några krav på hur maten som serveras där ska vara producerad. Det innebär att maten kan vara producerad i strid med de lagar vi stiftat i . Den djurskydds- och miljölagstiftning som vi fattat beslut om i är samhällets tydligaste fingervisning om hurdan mat som ska produceras i . Detta borde vara liktydigt med samhällets syn på hurdan mat som ska konsumeras i . Men ser vi inte denna självklara koppling. Det offentliga är en stor matkonsument och det självklara kravet borde vara att all offentlig upphandling av livsmedel borde ske under kravet av att de ska vara producerade i enlighet med svensk djurskydds- och miljölagstiftning. Matgäster i offentliga verksamheter ska kunna garanteras mat producerad enligt kraven för svensk djurskyddsmiljö- och livsmedelslagstiftning. Svensk lagstiftning ställer ett antal skarpa men fullt rimliga krav på den som har för avsikt att bedriva produktion i vårt land t.ex. när det gäller miljöskydd vid användandet av bekämpningsmedel och på industrins utsläpp. Arbetsförhållandena för de anställda regleras och när det gäller djurskyddet finns det en stark lagstiftning. Detta tycker vi socialdemokrater är bra. kan genom en offensiv livsmedelspolicy för sin egen upphandling driva på då livsmedelsvalet vid upphandling i offentliga kök är av stor betydelse vad gäller vilken typ av naturresurs som används. Offentliga institutioner kan genom sin storlek som köpare aktivt påverka utvecklingen vid upphandling och därigenom medverka till en förbättring av miljön. Jag menar att policyn för upphandling vid riksdagsrestaurangen och restaurang ska utgå ifrån reglerna i enlighet med svensk miljö- och djurskyddslagstiftning.
mot · GV02K267 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av översyn av mediekoncentrationen. avslutade Rådet för mångfald inom massmedierna sitt arbete. Det är och utvecklingen inom mediemarknaden har varit mycket snabb . Senaste genomgången av dagspressens ekonomi visar, att de tre största tidningsenheterna , och står för 62,av de totala intäkterna och de sex största för sammanlagt av intäkterna. Inom tv-marknaden har etablerade mediehus som , MTG och SBS en mycket stor andel av marknaden. är bland annat ensam ägare till de ledande kommersiella tv-företagen i både och , MTV och TV4. Inom biografverksamheten har genom köpt upp det konkursdrabbade , vilket innebär att mediehuset står för i stort sett hela biografmarknaden i landet. Inom koncernen finns också som säljer reklamplats. Den ökande sammanflätningen av olika delar inom mediemarknaden innebär, att ett bolag eller en koncern i stort sett styr hela utbudet inom flera olika medier. Det är illa för mångfalden inom opinionsbildning och därmed också för demokratin. Det finns länder, exempelvis , som har en begränsning av hur mycket av mediemarknaden en ägare får äga. En sådan begränsning skulle möjligen vara bra också för . Med utgångspunkt i detta anser jag, att det är hög tid att se över mediekoncentrationen i och i det sammanhanget belysa helheten på marknaden och inte bara varje medieform för sig. i (s)
mot · GV02K270 · 2007-10-01 00:00:00 — Spridande av aska på annan plats än griftegård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begravningsförordningen bör medge att ansökan och tillstånd att sprida aska på annan plats än griftegård kan sökas innan personen själv är avliden. Det blir allt vanligare att personer har en uttrycklig önskan att efter sin död och kremering få askan spridd över en plats som betytt något för dem under livet. De vanligaste önskemålen är att askan ska spridas i en sjö, i havet eller vid en speciell plats i ett vackert naturområde (Pensionärernas Riksförbunds tidskrift nr 7/06). sker spridning av aska utanför griftegårdarna i knappt en procent av jordfästningarna, vilket är en relativt låg nivå jämfört med en del andra länder i . Spridning av aska är omgärdat av många restriktioner. Troligtvis skulle fler få sin önskan uppfylld om det svenska regelverket klargörs och förbättras. Ansökan om tillstånd görs hos och regleras enligt 30 § begravningsförordningen (1990:1147). bedömningar kan se mycket olika ut eftersom regelverket lämnar utrymme för enskilda tolkningar. Spridning av aska måste ske på avskild plats, det får ej ske för nära stranden om askan ska spridas i vatten. Det går inte att få askan spridd på en sommarstugetomt om den inte ligger långt ifrån annan bebyggelse. Markägares tillstånd måste alltid finnas. Spridningen måste ske under värdiga former, bevittnas och intygas av två personer. Detta är rimliga regler men tyvärr kan den enskilde personen inte själv ansöka om och få ett tillstånd beviljat utan det är den avlidnes anhöriga som ska sköta hela ansökningsförfarandet efter dödsfallet. är förhindrad att pröva en ansökan om tillstånd som gjorts av samma person som ansökningen avser. Enligt begravningsförordningen 32 § ska ansökan göras av den som ordnar med gravsättningen. Detta kan skapa problem eftersom de anhöriga riskerar att få sin ansökan avslagen och därmed inte kan tillgodose den avlidnes önskan. Andra vill själva planera och organisera vad som ska hända med deras kvarlevor och hur begravningsceremonin ska gå till. Det kan vara så att man inte har någon nära anhörig som man vill eller kan diskutera dessa frågor med. Det kan också vara så att den närstående av religiösa eller andra skäl inte är beredd att följa den avlidnes vilja. För att man själv ska tillförsäkra sig om att en prövning om tillstånd görs måste man anlita juridisk hjälp, t.ex. en advokatbyrå, som då har uppdraget att bevaka personens intressen och yttersta vilja. Detta medför ett problem, då alla inte har den ekonomiska möjligheten att göra så. Begravningsförordningen behöver därför ses över och förbättras så en person kan ansöka om tillstånd och få den prövad innan hon är avliden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02K271 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om utformning av inkomstgarantin för ledamöter för att skapa ett förtroende hos medborgarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utformning av avgångsersättningen och inkomstgarantin för regeringens statsråd och ministrar för att skapa ett förtroende hos medborgarna. Riksdagsledamöternas ekonomiska villkor fastställs av arvodesnämnd. Det är inte en fråga som ledamöter råder över. För att hålla isär arvodesnämndens och olika roller bör givetvis motioner som rör rena arvodesfrågor undvikas. är frågan om ersättningar och pensioner till riksdagsledamöter och statsråd av stor vikt för att medborgarna skall känna förtroende för det politiska systemet. Ersättningar som uppfattas som oskäliga och regelverk som uppfattas som otydliga skadar förtroende i allmänhetens ögon. När vi som ledamöter upplever detta är det vår skyldighet att försöka påverka utvecklingen. Det kan uppfattas som orimligt att en riksdagsledamot eller ett statsråd frivilligt kan avstå från att återinträda i tjänst hos den arbetsgivare varifrån man tidigare varit tjänstledig för sitt uppdrag, och i stället kvittera ut en inkomstgaranti. Det kan också uppfattas som orimligt om man har möjlighet att kvittera ut en större inkomstgaranti genom att lägga ersättningar från sin nya arbetsgivare i eget bolag.
mot · GV02K277 · 2007-10-01 00:00:00 — Kostnad för tillgång till tv-program tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kostnad för tv-abonnemang. För i tiden när man innehade ett telefonabonnemang fick man betala en särskild avgift för extra apparater i hushållet. Den var till för att bekosta lånet av apparaten, som var egendom. Den ströks sedermera och är det fritt fram att köpa och använda så många apparater man vill i ett hushåll. Det är enkelt och smidigt för konsumenten. Tv-licensen som betalas för att man skall äga rätt att se på television i hushållet är lika stor oaktat hur många apparater som hushållet innehar. Man kan till och med ha apparater i sommarstuga eller husvagn utan extra tv-licens allt för att göra det enkelt och praktiskt för konsumenten. Men när det gäller de nya distributionsformerna för television via det digitala marknätet eller via parabol är det precis tvärtom. Där gäller det att ta ut så mycket som möjligt och krångla till avtalen mot konsumenterna så att man får betala för varje extra liten pryl. Det borde vara självklart för var och en att när abonnemang/motsvarande är betalt, skall man ha möjlighet till tv-tittande i hela hushållet. Att betala extra för kortabonnemang, korthyror, extra avgifter etc. är bara ett sätt att sko sig på konsumenterna. Jag förutsätter att regeringen ser över möjligheten att förenkla och förbättra konsumenternas rätt för framtidens tv-tittande.
mot · GV02K279 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför ratificeringen av 169 definiera samer utifrån röstlängden till . har länge krävt att skyndsamt ska ansluta sig till konvention 169 om ursprungsfolks rättigheter. Mycket arbete har lagts ned på att utreda vad som krävs för att anpassa till konventionens krav, men en fråga som hastats över är vem som egentligen är same. Den utredning som låtit göra pekar på att en ratificering av 169 endast ska gälla de samer som är medlemmar i sameby. Detta får som konsekvens att samisk tillhörighet och samiskt ursprung endast tillskrivs den del av det samiska folket som räknas till den specifika grupp näringsidkare, nämligen renägare, som ingår i samebyn. Detta vore mycket olyckligt. Det samiska folket och den samiska kulturen är inte enbart uppbyggd kring renskötsel, utan jakt, fiske, slöjd och gårdsbruk är andra traditionella samiska näringar. Dessutom finns det många samer som inte arbetar i de traditionella näringarna, men ändå definierar sig som samer. Att sätta likhetstecken mellan same och renägare är att beröva andra samer deras rättigheter som ursprungsfolk. En bättre ordning inför ratificeringen av 169 vore att definiera samer enligt sametingslag, där alla som anser sig vara samer och talar samiska eller har föräldrar eller far/morföräldrar som talat samiska omfattas. På så sätt kommer alla samer att erkännas och med detta får en stabil och livskraftig grund för hela det samiska folket och alla delar av det samiska folkets kultur, oaktat yrke, egendom eller blodsband. När detta är avklarat bör skyndsamt ansluta sig till 169 och åtgärda kvarvarande brister. Det är genant för , ett demokratiskt samhälle som värnar om minoriteter och ursprungsfolk, att efter ikraftträdandet fortfarande inte ha ratificerat konventionen om ursprungsfolks rättigheter.
mot · GV02K280 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka medskaparandan bland medborgarna. För att den offentliga sektorn ska kunna utvecklas är det viktigt att medborgarnas idéer och förslag tas tillvara. Det bör kunna ske på ett bättre och mer systematiskt sätt än vad som ofta är fallet . Den offentliga välfärden står inför stora utmaningar . För att på ett bra sätt kunna möta dessa utmaningar är det avgörande att samhället präglas av en medskaparanda där medborgarna känner delaktighet och tar ett aktivt ansvar för att bidra till att utveckla den offentliga verksamheten. Om vi lyckas skapa en kultur och en struktur som möjliggör medskaparanda i våra kommuner öppnas nya möjligheter och nya lösningar. Det finns exempel på kommuner och landsting runt om i där man genomfört lyckade satsningar för att skapa en ökad delaktighet hos befolkningen, som bidragit till att man kunnat utveckla verksamheten. Det är viktigt att dessa exempel sprids så att alla kommuner och landsting i kan dra lärdom av dessa exempel. Staten har ett övergripande ansvar för att utveckla den offentliga verksamheten. Regeringen bör därför ta initiativ till att skapa ett forum där ett kunskapsutbyte mellan kommuner som har lyckats öka medskaparandan bland medborgarna kan ske.
mot · GV02K281 · 2007-10-03 00:00:00 — Värnandet av yttrande- och tryckfriheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnet av yttrande- och tryckfriheten. Reaktionerna på konstnären teckning av profeten blev våldsamma. hamnade i skottgluggen efter tidningens beslut att publicera teckningen. Både och Nerikes Allehandas chefredaktör har mordhotats på en islamistisk hemsida (TT 15/9 2007). Och när ett folkkonstsymposium med som deltagare skulle äga rum på i tvingades museet kalla in vakter efter det att det hade kommit hotfulla samtal (SR 1/9 2007). Det är självfallet fullt legitimt att kritisera en tidning för ett publiceringsbeslut eller en konstnär för ett verk som han eller hon har skapat; det är själva innebörden av yttrande- och tryckfrihet. Men att hota människor som har en annan uppfattning är att attackera den rättigheten. Mordhoten mot och samt de hotfulla samtalen till i måste ytterst ses som ett angrepp på demokratin. Försvaret av yttrande- och tryckfriheten måste vara kompromisslöst. I sina internationella relationer måste vara mycket tydligt med att stå upp för det som är en hörnpelare i vårt lands demokratiska statsskick. Värnet av yttrande- och tryckfriheten måste vara starkt också på andra sätt. Skolan har en nyckelroll när det gäller att fungera som forum för upplysning och debatt. Rättsväsendet måste ge hot mot människor som utnyttjar sina grundlagsskyddade fri- och rättigheter högsta prioritet.
mot · GV02K285 · 2007-10-02 00:00:00 — Geografisk sammansättning i statliga utredningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av geografisk spridning vid bemanning av statliga utredningar och andra arbetsgrupper. I samband med utredningar och analyser av samhällsförändringar på framför allt nationell nivå är det av stor betydelse för resultatet att man väger in olikheter vad gäller befolkningssammansättning, regionala kulturella särarter, näringsstruktur, naturförutsättningar m.m. För att få det mest effektiva underlaget för sådana analyser bör staten tillse att utredningar, arbetsgrupper m.m. bemannas med personer som representerar olika delar av landet. Det finns en oerhörd kompetens i olika avseenden i hela vårt land. Det gäller att ta tillvara den kompetensen för hela nationens bästa.
mot · GV02K286 · 2007-10-03 00:00:00 — Förstärkt skydd för den personliga integriteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt skydd för den personliga integriteten. Offentlighetsprincipen har gällt i och är grundläggande för hela den offentliga förvaltningen i . Dess syfte är att stärka medborgarnas insyn i och kontroll över förvaltning och rättsskipning. I detta ingår rätten att ta del av allmänna handlingar. Men i dagens IT-samhälle ger också offentligheten därmed möjlighet att också få nästan total insyn i enskilda människors liv och leverne. De statliga myndigheternas olika datasystem bjuder på denna information gratis. I och med personnumret och svenska myndigheters nit att samla information om svenskarna finns det otroligt mycket att hämta i till exempel Spar-Dafa och uppgifter. kan man med några knapptryckningar få fram födelsedag, adress, civilstånd, inkomst, betalningsförmåga, familjemedlemmar, avdrag i deklaration, passfoto, skolbetyg etc. På olika nätsidor kan man se foton på bostadshus med stor precision. Man kan enkelt kartlägga en människas liv. är näst sämst i på att skydda sina medborgares personliga integritet, enligt en färsk rapport från människorättsorganisationen . Detta måste vi ta på allvar. Bäst på att skydda sina medborgares integritet är man i . Att brottslingar exempelvis har rätt att få fram passfoton och arbetslistor för poliser kan till och med innebära ett direkt hot mot dessa poliser och samhället. Även de som har fått skyddade identiteter riskerar sina liv, då det är alldeles för lätt att få fram uppgifter av den som hotat dem. Det är därför nödvändigt att se över de lagar som styr vad som skall vara offentlig handling och hur dessa uppgifter används.
mot · GV02K287 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det stora antalet myndigheter i . Att har ett i det närmaste oöverskådligt antal myndigheter är för många ett välkänt faktum. Det är däremot inte alla som vet exakt hur många myndigheter det egentligen finns. Under föregående mandatperiod tillsattes till och med en utredning med syfte att ta reda på hur många myndigheter det egentligen existerade i vårt land. Man visste att antalet var ungefär 350 stycken men alltså inte exakt hur många. Detta anser jag var ett tydligt men också skrämmande exempel på den mycket tunga svenska byråkratin. Om makthavarna själva inte vid visste hur stort antalet myndigheter var, kan man bara fundera över hur medborgarna såg på saken. Redan efter med en ny regering har ett antal myndigheter försvunnit eller åtminstone slagits ihop eller gått upp i andra. Ett exempel är den tidigare myndigheten som är en del av . Att antalet myndigheter blir färre gör den svenska byråkratin mindre oöverskådlig och det är viktigt. Det finns även ekonomiska vinster att göra när sammanslagningar av myndigheter sker. Onödigt höga totala lokal-, IT- och personalkostnader är en direkt följd av att det finns myndigheter som har likartade eller åtminstone uppgifter som lite diffust går in i varandra. Att nuvarande regering har gjort ansatser för att bli av med ett antal mindre myndigheter är positivt men processen måste dock gå fortare än den gör. Man bör enligt min mening göra en större översyn kring myndigheternas organisation och noga fundera över om deras uppdrag är behövliga och inte minst tydligt formulerade. Allt finns att vinna i en sådan översyn både för staten och för medborgarna.
mot · GV02K289 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att hänga upp EU-flaggan i plenisalen. Europeiska unionens tolvstjärniga flagga har använts av och av EU . är det en andra flagga för 490 miljoner medborgare i 27 länder. Som EU-medborgare åtnjuter man särskilda rättigheter och möjligheter i alla EU-länder. I den svenska får EU-medlemskapet en allt viktigare roll. Grönböcker, vitböcker, fördrag och andra relevanta EU-frågor behandlas. EU är inte längre utrikespolitik. Det är nu dags att EU-flaggan hängs upp i plenisalen. Det är inte bara symbolik utan också en påminnelse om att vi fullt ut tillhör den europeiska gemenskapen.