mot · GV02Fi276 · 2007-10-04 00:00:00 — Tvärtemot vad regeringen hävdar visar erfarenheterna av tidigare privatiseringar av skattefinansierad verksamhet att effekten för de anställda blir minskad bemanning, sämre arbetsvillkor och minskat löneutrymme. Självfallet kan inte heller några som helst effekter på könsuppdelningen av arbetsmarknaden uppvisas som effekt av genomförda privatiseringar. Det handlar inte om jämställdhetspolitik, utan om ideologiskt betingad överföring av ekonomiska resurser från offentlig till privat sektor. De enda vinnarna på den politiken är de privata företag som ges möjlighet att göra vinster på skattebetalarnas bekostnad. Det enda sättet att förbättra löner och arbetsvillkor i de skattefinansierade välfärdsverksamheterna är att tillföra mer resurser och satsa på kvalitetsförbättringar genom medvetna strategier för ökat inflytande för de anställda. omfattande kvalitetssatsning på fler anställda i bland annat äldreomsorgen, hälso- och sjukvården, förskolan och skolan är en satsning som på ett mycket påtagligt och konkret sätt kommer att förbättra kvinnors arbetsvillkor i kommuner och landsting. Satsningen kommer också att gynna kvinnors förvärvsarbete generellt genom ökad tillgång till omsorgstjänster som utförs som oavlönat arbete. I alla sektorer och yrken arbetar kvinnor deltid i större utsträckning än män. Det omfattar både deltid av arbetsmarknadsskäl, det vill säga där arbetsgivaren endast erbjuder deltidsanställning, och deltidsanställningar där den anställde själv av olika anledningar valt att inte jobba heltid. Deltidsarbete ger lägre månadsinkomst och timlön, mindre inflytande på arbetsplatserna och sämre möjligheter till kompetensutveckling och befordran vilket i sin tur ytterligare försämrar löneutvecklingen. Den lägre arbetsinkomsten innebär också att ersättningen från socialförsäkringssystemen och den framtida pensionen blir lägre. Deltidsarbete är både en orsak till och en effekt av att kvinnor utför en större del av det obetalda arbetet. Det är också sammankopplat med diskriminerande strukturer i arbetslivet som kvinnor drabbas av i form av otrygga anställningar, lägre löner och sämre arbetsvillkor. Regeringen har inga lösningar på de här problemen. Tvärtom riskerar flera av dem att fördjupas som en effekt av den förda politiken. anser att det behövs en lagstiftad rätt till heltid för att ge kvinnor samma möjligheter i arbetslivet som män. En regel om att alla anställningar alltid skall vara på heltid bör tillföras i LAS (lagen om anställningsskydd). Anställningar på deltid skall kunna ingås om det finns särskilda skäl och vara reglerade mellan parterna på arbetsmarknaden. Vi vill också stävja missbruket av otrygga visstidsanställningar som i hög grad är ett problem för kvinnor. Kvinnor i alla åldrar och i synnerhet utlandsfödda kvinnor är kraftigt överrepresenterade bland vikarier, timanställda och behovsanställda. Vi föreslår förutom regeländringar som begränsar visstidsanställningarna och skärper reglerna kring vikariat, en höjning av arbetsgivaravgiften med 5procent för de allra otryggaste anställningarna, som timanställningar, behovsanställningar med mera, vilka ryms inom anställningsformen allmän visstidsanställning. Inkomst- och löneklyftan mellan kvinnor och män är en viktig komponent i ojämlikheten på arbetsmarknaden. till hela arbetsmarknaden har kvinnor i genomsnitt av mäns löner, eller omvänt, lägre lön än män. Avgörande för att bryta ojämlikheten på arbetsmarknaden är att övergripande strukturella insatser görs för att förbättra arbetsvillkor och arbetsmiljö samt höja lönerna i de traditionellt kvinnodominerade yrkena. menar att kommuner och landsting har ett särskilt ansvar att avskaffa osakliga löneskillnader och höja lönerna i de underbetalda kvinnodominerade yrkena. avsätter därför för att inrätta en modell med viktade statsbidrag som ekonomiskt stimulerar offentliga arbetsgivare som har framgång i att systematiskt reducera osakliga löneskillnader mellan könen. Fördelningen av statsbidraget skall baseras på ett jämställdhetsindex som omfattar hela kommunsektorn. Det är upp till kommunerna själva att bestämma vilka verktyg som används för att höja kvinnors löner och på så sätt förbättra jämställdhetsindexet. Fördelningen av uttaget av föräldraförsäkringen är väldigt skev: kvinnor tar ut av tiden, trots att kvinnor och män har rätt till lika högt uttag. Denna skeva fördelning under småbarnsåren fortplantar sig upp , så att kvinnor i högre grad går ner på deltid för att orka och hinna med när barnen blivit större. Detta faktum är en avgörande orsak till den diskriminering kvinnor drabbas av i arbetslivet: Arbetsgivare betraktar kvinnor som mer riskabel arbetskraft, vilket försämrar förhandlingspositionen för alla kvinnor när det gäller löner och arbetsvillkor. Införandet av öronmärkta så kallade pappamånader har inte förmått rucka nämnvärt på fördelningen av föräldraansvaret. För att komma till rätta med den skeva fördelningen av ansvaret för barnen och skapa förutsättningar för ett jämställt arbetsliv är det därför nödvändigt med en mer genomgripande förändring av föräldraförsäkringens utformning. vill genomföra en individualisering av föräldraförsäkringen, där det är möjligt att överlåta sin andel av försäkringen på den andre föräldern. En sådan reform är det mest konkreta och påtagliga sättet att institutionalisera mäns och kvinnors lika ansvar för sina barn, och att föräldraskap måste gå att kombinera med förvärvsarbete oavsett vilket kön man har eller vilken sektor man arbetar i. satsar på att individualisera föräldraförsäkringen. 8.5Mäns våld mot kvinnor Frihet från sexualiserat våld är en mänsklig rättighet som finns stadfäst i internationella konventioner och handlingsplaner. Arbetet för att stoppa våldet måste ske utifrån insikten att det handlar om mäns makt och kontroll av kvinnor i en rådande samhällsstruktur där män är överordnade och kvinnor underordnade. Ett helhetsgrepp på detta samhällsproblem kräver såväl skärpta krav på kommunerna och skolans sex- och samlevnadsundervisning som lagändringar och stora satsningar på att skydda och stödja våldsutsatta kvinnor och barn. Regeringen nämner i budgetpropositionen att en handlingsplan skall tillsättas för att minska våldet mot kvinnor utan att närmare specificera eller ens exemplifiera vilka åtgärder som åsyftas för denna handlingsplan. gör dock omfattande satsningar på flera olika områden. Vi satsar närmare 200 miljoner konor på åtgärder som bland annat omfattar vidareutbildning av rättsväsendet i kunskap om sexualiserat våld, kompetensutveckling av kring mäns våld mot kvinnor, inrättandet av en som skall utreda de fall då kvinnor mördas av närstående män, tillgång till skyddat boende och stöd för särskilt utsatta kvinnor genom inrättandet av resursjourer för missbrukande och psykiskt funktionshindrade kvinnor, stöd till kvinnojourernas arbete med att tillgänglighetsanpassa sina lokaler, behandlingsprogram inom riktat till dömda sexualbrottslingar och män som slår kvinnor och barn, förstärkning av på området mäns våld mot kvinnor som även innefattar en fortsatt utveckling av familjevåldsenheterna, samt inrättandet av en jämställdhetsenhet på . Vi satsar även på inrättandet av ett resurscentrum för kvinnor i prostitution. 9.1En procent av BNP till klimatåtgärder Jorden blir allt varmare. Av har elva varit de varmaste . Enligt FN:s klimatpanel (IPCC) har jordens medeltemperatur ökat med de och kan fortsätta öka med över sex grader de kommande hundra åren. Den snabba temperaturökningen innebär stora påfrestningar på ekosystemen. Ett par graders temperaturhöjning ökar risken för att av jordens växt- och djurarter kommer att dö ut. Havsytans nivå höjs. Värmeböljor, kraftiga regn och snöfattiga vintrar blir vanligare. Att minska utsläppen av växthusgaser är därför den största utmaningen mänskligheten har ställts inför. Vi har ännu möjlighet att påverka hur stora effekterna av klimatförändringarna blir och hur snabbt de kommer. har som mål att satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder till 2010. Det skulle vara den ambitionshöjning som klimatfrågan kräver och förtjänar. Åtgärderna skall syfta till att minska utsläppen av växthusgaser samt minska klimatförändringarnas effekter i såväl som utomlands. Självklart skall kärnkraft inte ingå i åtgärderna. Enligt Sternrapporten (The Economics of Climate Change, 2006) krävs åtgärder motsvarande av den globala bruttonationalprodukten (BNP) för att undvika de värsta konsekvenserna av klimatförändringarna. Om världens länder däremot inte agerar kan kostnaderna för klimatförändringarna uppgå till av BNP. Klimatförändringarna är ett stort hot mot utvecklingsländer och ett enormt hinder för fortsatt fattigdomsbekämpning. Redan fattiga länder kommer att drabbas värst, exempelvis bedömer FN:s klimatpanel att vissa delar av kommer att drabbas av minskad matproduktion redan till 2020. Fattiga länder har inte heller de resurser som krävs för att möta förändringarna i klimatet. Vi föreslår att klimatbiståndet till fattiga länder förstärks kraftigt, med 3miljarder under kommande . Vi föreslår att skall öka satsningarna på internationella klimatinvesteringsprogram (Siclip) och satsar dubbelt så mycket som regeringen, sammanlagt på detta. Programmet innebär att svenska staten i samarbete med statliga myndigheter i andra länder investerar i olika miljöprojekt som minskar utsläppen av växthusgaser. Mottagarländerna får ny miljöteknik och kunskap som kan underlätta en modernisering och effektivisering av industrin och energisektorn. kommer enligt Klimat- och sårbarhetsutredningens första delrapport (SOU 2006:94) att drabbas av omfattande översvämningar till följd av klimatförändringarna. Dessa kan få mycket allvarliga konsekvenser. Därför är det nödvändigt att införa kraftfulla åtgärder för att minska riskerna. Beredskapen måste höjas kring översvämningsfrågorna hos kommuner och verksamhetsutövare. En strategi måste utformas för att i förebyggande syfte stärka klimatsäkerhet. Med anledning av detta satsar vi till insatser för klimatsäkerhet. är initiativtagare till Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som infördes och som regeringen nu avvecklar. Programmet innebär att kommuner och andra lokala aktörer kan få bidrag till långsiktiga investeringar som minskar växthuseffekten. Vi satsar på programmet vilket är mer än något annat riksdagsparti satsar. Klimp beräknas minska utsläppen med koldioxidekvivalenter enligt en ny utvärdering av . Årets bidrag till klimatinvesteringar beräknas ge dubbelt så stor klimatnytta per bidragskrona jämfört med när systemet infördes . 9.1.1Klimattaxa och ökad kollektivtrafik Vi vill ha en trafikpolitik där kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till att vi får ett transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt. En viktig förutsättning är att det finns en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik. Detta oberoende av om man bor i storstad eller glesbygd. Vi tillför därför 8 miljarder för stöd till kollektivtrafiken, varav 3 miljarder speciellt riktade till glesbygden. Som en del i att vrida utvecklingen mot en radikal omställning till miljöanpassade transporter vill se ett storskaligt försök med klimattaxa i två län, det vill säga att länsinvånarna utan kostnad kan använda sig av kollektiva färdmedel. 9.1.2Satsningar på energieffektivisering och hållbart byggande föreslår att en ny myndighet, , inrättas för bättre samordning av åtgärder för energieffektivisering. fördelas ansvaret för energieffektivisering på flera olika statliga myndigheter. Denna uppdelning har gjort att ansvaret för uppföljning av mål och insatser brustit. I satsningen sammanförs tidigare anslag till Energirådgivarna och stöden för energieffektiviseringar och förnybar energi. Vi tillför dessutom extra resurser på sammanlagt . Bostads- och servicesektorn står för av energianvändning. När det kommer till att nyproducera bostäder med lägre energiförbrukning finns utvecklad teknik. Trots detta sker nybyggnation oftast enligt konventionella principer och med traditionella värmekällor. För stimulans av byggande av energisnåla hus aviserar vi ett nytt anslag på med syfte att stödja ett ökat byggande av så kallade passivhus. Utifrån lokala och globala hänsynstaganden är det viktigt att ställa om till ett hållbart transportsystem och låta spårbunden trafik ta en större andel av transporterna både för person- och godstrafik. En satsning på tåg och spår leder till ett effektivare, miljövänligare, energisnålare och mer jämställt samhälle. Vi har tidigare i samarbete med Socialdemokraterna och fått igenom att 107 miljarder skall investeras i nya järnvägar 20042015. Det är en omfattande och framåtsyftande satsning. Men saknas det och 70 järnvägssatsningar hotas att flytta långt . Därför tillskjuter vi 12 miljarder , det vill säga . Dessutom ökar vi investeringarna med ytterligare i enlighet med förslag om +50-nivå. Vi avsätter också för att säkerställa byggnation. Med ökad spårkapacitet förbättras kommunikationerna i både och landet som helhet. Regeringen vill låta kommuner och landsting vara med och finansiera den ökade kostnaden. Vi ser ingen anledning att vissa medborgare i skall påföras extra kostnader för något som så uppenbart är en nationell investering. Sammanlagt betyder det att vi ökar investeringarna till järnvägarna med (se avsnitt 7.3 ovan). har uppskattat att det saknas till investeringar av banunderhåll om tågförseningarna skall minska med . Vi avsätter därför till ökat banunderhåll . har även flaggat för att 17 järnvägssträckor skall läggas ned på grund av bristande anslag till underhåll. Vi avsätter därför för att säkerställa att dessa banor finns kvar. En viktig styreffekt mot miljövänligare verksamhet och beteenden nås genom att sätta rätt pris på miljöpåverkan. Vi vill fortsätta den gröna skatteväxlingen som både höjer skatter på transporter och annat miljöbelastande, som vi sänker skatter för låginkomsttagare och de som bor i glesbygd. Vi beskriver vårt förslag till skatteväxling under kapitel 10 om Skatter i denna motion. Det finns ett stort internationellt behov av att forska i miljövänlig energi. Solenergi, förgasningsteknik, motorer, värmepumpar, vindkraft, vågenergi, energilagring och många andra områden har goda kommersiella utvecklingsmöjligheter. Behoven är nästan oändliga. Därför föreslår vi höjda anslag för energiforskning och särskilt med fokus på framtida näringsliv med sammanlagt 910 miljoner . För att utöka klimatforskningen och samordna klimatforskningen i ett nytt samordningssekretariat avsätter vi till Formas. Vi välkomnar regeringens höjning av medlen till Rossby Centers klimatforskning. Vi satsar även på ytterligare 100miljoner kronor på ett forsknings, utvecklings- och demonstrationsprogram om förnybara drivmedel. Nästan hälften av alla bilresor i är kortare än . Arbets- och tjänsteresorna utgör drygt hälften av resorna. Ett sätt att stimulera människor att ställa bilen och välja att cykla till arbetet är att ge en cykel till de anställda. Vi slopar arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen för cykel för fall där arbetsgivare stimulerar sin personal att i stället för bil ta cykel till arbetsplatsen. 9.2Satsningar på och ekologiskt hållbar utveckling Vi välkomnar att regeringen uppmärksammar och satsar på havsmiljön. tillhör ett av världens mest hotade ekosystem och åtgärder för att livrädda havet är nödvändiga. Vi vill däremot inte finansiera satsningen på havsmiljön genom minskat anslag till skydd av skog, vilket regeringen gjort, utan utökar i stället ramanslaget. Vi satsar 1 miljard på havsmiljön vilket är dubbelt så mycket som regeringen. Vi vill införa ett nytt havsinvesteringsprogram (HIP) för att i likhet med klimatinvesteringsprogrammet erbjuda medfinansiering för miljömässigt kostnadseffektiva åtgärder för minskade utsläpp till havsmiljön. Havsmiljarden skall även gå till att genomföra aktionsplan för havsmiljön, samt test av syresättningsprojekt i . För att minska belastningen på bland annat havsmiljön föreslår vi höjd skatt på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Vi vill införa en båtskatt på fritidsbåtar för att möjliggöra en skattesänkning på miljöanpassad alkylatbensin. Naturskogar som aldrig kan ersättas och många hotade arter i skog kommer att försvinna om inte kraftiga satsningar görs för skyddet av biologisk mångfald. Hälften av hotade arter finns i skogen och enligt alla experter behövs det ökade resurser till skogen för att bevara de hotade arterna. Runt 2 000 skogslevande arter är upptagna på den så kallade rödlistan, vilket innebär att de är hotade eller missgynnade. Vi avvisar att regeringen ytterligare minskar anslaget med nästan en halv miljard. I stället förstärker vi anslaget och anslår 1,6 miljarder mer än regeringen kommande . Vi inför även 150 miljoner konor kommande för skydd genom naturvårdsavtal och biotopskydd i skogen. Det är anmärkningsvärt att regeringen lagt ned det framgångsrika arbetsmarknadspolitiska projektet jobb. Vi vill i stället fördubbla antalet naturvårdsarbetare så att det omfattar 6000 personer varav en tredjedel av platserna skall erbjudas långtidsarbetslösa ungdomar. Vi vidhåller vår kritik mot regeringens beslut att lägga ner . vill återinrätta fr.o.m. och avsätter därför medel för detta. Vargstammen i är hotad. Ny forskning visar att rovdjurens betydelse för biologisk mångfald är mycket större än vad man trott. För att öka acceptansen för rovdjuren samt värna djurägares möjlighet att skydda tamboskap mot rovdjursangrepp anslår vi 20082010. Vi höjer medlen till miljöorganisationers ideella arbete med 20082010. Miljöorganisationer har en viktig roll att fylla i opinionsarbete, information och kunskapsförmedling. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. har haft en tradition att en stor del av välfärdssystemet betalas via skatterna. Vi har till exempel haft offentliga socialförsäkringssystem i stället för privata. Vi vill bygga vidare på den modellen för att organisera och finansiera den generella välfärden. måste hänsyn tas till hur olika förutsättningar för kvinnor och män kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på sjukförsäkring, a-kassa och pensioner. Man kan alltså påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar i dessa. vill ha en översyn av skattesystemet. Vi vill bygga ett system som på ett bättre sätt än dagens kan uppfylla de krav vi måste ställa för att trygga välfärden, rättvisan och skapa förutsättningar för en nödvändig klimat- och miljöomställning. Delvis nya förutsättningar som att ekonomi alltmer påverkas av att ekonomiska aktiviteter över gränserna ökar, måste beaktas. Det handlar om finansiella transaktioner, företagsinvesteringar och en alltmer rörlig arbetsmarknad. Detta kan i olika grad påverka skattebaserna. Den senaste skattereformen genomfördes . Det uttalade målet var att skattesystemet skulle bli samhällsekonomiskt effektivt och fördelningspolitiskt rättvist. Det fanns vissa positiva inslag i reformen vad gäller kapitalbeskattningen, men hade två huvudinvändningar. Det var dels att kravet på rättvisa inte skulle uppfyllas genom att höginkomsttagarnas inkomstökning skulle bli större än för medel- och låginkomsttagarna, dels att reformen var underfinansierad. De kritiska slutsatser som fanns i den utvärdering som gjordes sammanföll med . Det finns anledning att på ett övergripande plan kritisera regeringens skatteförslag. Stora, tunga skatteförändringar som regeringen redan genomfört eller kommer att genomföra, menar vi riskerar att urholka stabila skattebaser. Det är i sig bekymmersamt. Dessutom uppvisar både genomförda och föreslagna skatteförändringar allt annat än en rättvis fördelningsprofil. Vi har sedan den borgerliga regeringen tillträdde enligt vår mening fått uppleva en omvänd fördelningspolitik som saknar motstycke i svensk skattepolitik. Regeringens skattepolitik gynnar inte bara höginkomsttagare utan ökar också på ett påtagligt sätt skillnaderna i nettoinkomst mellan män och kvinnor. Ett antal av regeringens skatteåtgärder är dessutom inriktade mot grupper av individer eller sektorer av näringslivet på ett sådant sätt att vi får fler undantag från en likformig beskattning. redovisar i tabell 7 skatteförslag som innebär ett rättvisare skatteuttag och ökade inkomster för staten. Våra förslag motiveras av satsningar för en bättre välfärdspolitik, åtgärder för fler i arbete och satsningar för en snabbare klimatomställning. förslag inom respektive skatteområde redovisas utförligare i vår partimotion om skattepolitiken. Vi avvisar regeringens jobbskatteavdrag som vi menar är fördelningspolitiskt orättfärdiga och påtagligt minskar statens inkomster och, som vi visat i tabell ovan, bidrar till ökade ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män. Vi föreslår i stället en ökning av inkomsterna från statlig inkomstskatt genom att begränsa möjligheterna att göra grundavdrag vid högre inkomster. Dagens skattelättnader för utländska nyckelpersoner föreslår vi tas bort helt. Utvärdering har visat att åtgärden i stort sett inte har någon betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. Det är dessutom ett avsteg från likformig beskattning. Regeringen föreslår ökade möjligheter till avdrag för dubbel bosättning. För att öka rörligheten på arbetsmarknaden föreslår vi att ytterligare steg tas. Vi är mycket kritiska till regeringens försämringar för sjuka och arbetslösa. På det här området föreslår vi att möjligheten till skattereduktion för avgifter till fackförening och a-kassa återinförs. Andra åtgärder återfinns på annan plats i budgetmotionen. Möjligheten att få skattereduktion för hushållsnära tjänster bör tas bort. Vi tror inte att den möjligheten påtagligt kommer att öka antalet jobb eller minska skatteundandragande. Dessutom är det ett rejält bakslag i strävandet att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. har också få visat intresse för reformen. I syfte att skapa fler jobb har regeringen tagit bort förmögenhetsskatten. Det finns en föreställning om att ett borttagande av förmögenhetsskatten skulle innebära en kraftig ökning av riskvilligt kapital. Vi tror att det sambandet är starkt överdrivet. Även om förmögenhetsskatten uppvisat vissa brister menar vi att den har fördelningspolitisk betydelse och naturligtvis skall vara kvar. I en översyn av skattesystemet kan andra metoder prövas för en stabilare bas och för att det skall upplevas som rättvist. menar att det finns utrymme att höja bolagsskatten. Vårt förslag kombineras med en rad åtgärder inom andra områden för att underlätta för framför allt mindre företag. Det gäller till exempel borttagande av sjuklöneperioden för företag med upp till 10 anställda och åtgärder för att stimulera forskning. Det sociala skyddsnätet för småföretagare måste också förbättras. Det är också viktigt att stärka och underlätta kreditgarantiföreningarnas arbete till stöd för många mindre företag. När det gäller klimat- och miljöomställningen lägger en rad förslag, bland annat en målsättning att klimatsatsningarna skall uppgå till 1procent av BNP. Detta finns att läsa om på annan plats i motionen. Om vi begränsar oss till skatteområdet välkomnar vi regeringens förslag om höjning av koldioxidskatten och att den bland annat fått genomslag inom transportsektorn. Vi ser också positivt på att skatten höjs på både termisk effekt i kärnkraft och för fastighetsskatten för vattenkraft. var med och införde skatteväxling .