ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N303 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla företagandet i län. Det är viktigt att bevara och utveckla den basindustri vi har i länet. I ivern att hitta nya verksamheter får vi inte tappa bort de utvecklingsmöjligheter som finns hos redan existerande företag. Men det handlar också om att stödja ett nyföretagande som utgår från bl.a. bioteknik, livsmedels- och miljöteknik. Både i utvecklandet av befintliga företag och branscher och i satsningen på nya krävs ett nära samarbete mellan företagen samt utbildning och forskning. Vi vill peka på skogsnäringens betydelse för län. Näringen sysselsätter många inom skogsbruk och sågverk. Vi vill se ett ökat byggande i trä. Det är miljövänligt, stärker regionens träprofil och ökar träbyggnadernas attraktionskraft. Vi vill som ytterligare ett exempel framhålla den företagsutveckling som pågår i . Där finns bl.a. ett stort antal små och medelstora företag inom båtindustrin som arbetar med plast och kompositer. Inom denna sektor har ett antal nya projekt startats. En handlingsplan har tagits fram med syfte att stödja små och medelstora företag. Projektet ska resultera i konkurrenskraftiga produkter och tjänster. Det stöds med statligt regionalstöd och mål 2-medel. Detta är ett exempel på hur staten samverkar med lokala och regionala intressenter för att utveckla näringslivet och stärka arbetsmarknaden. Det är angeläget att en sådan samverkan kan fortsätta och tillåts utvecklas.
mot · GV02N306 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av näraliggande gruvdrift bör omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i . De ingrepp som det kan innebära för samhällena och för människorna måste däremot hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för enskilda människor blir så små som möjligt. Den speciella situation som finns när det gäller ersättningsfrågor i tätbebyggda samhällen med näraliggande koncessionsområden måste lösas. Dagens situation i där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är inte tillfredsställande. De fastighetsägare som får sin egendom inlöst därför att man ligger inom koncessionsområden kompenseras enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Däremot tar inte minerallagen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada på så sätt att egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. Minerallagen bör omarbetas så att syftet med att kompensera människor för den skada som gruvbrytningen innebär, också omfattar samtliga drabbade. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av rätten till inlösen och ersättning för uppkommen skada. Minerallagen ändrades senast med ikraftträdande . Det är viktigt att ha stabila regler , men rena förbiseenden i lagstiftningen måste kunna korrigeras. Trots ett gediget utredningsarbete och stora förbättringar i den minerallag som då antogs så har den situation som råder när gruvbrytning pågår i eller i anslutning till en tätort inte behandlats av förarbetena till minerallagen.
mot · GV02N310 · 2007-10-03 00:00:00 — Differentierad energiförsörjning till industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om naturgas till industrin. står inför en utmaning om vi ska klara att öka tillväxten och trygga välfärden. Då måste vi trygga industrins energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser med hög leveranssäkerhet. Industrin måste få en differentierad energiförsörjning för att stå trygg . Naturgas är ett alternativ med hög verkningsgrad som kan öka mångfalden på energimarknaden och ge ett väsentligt tillskott till elproduktion som utsläppen kan minskas. Internationellt sett är naturgas en betydelsefull energikälla som står för av EU:s energianvändning. I är motsvarande andel . I finns redan en utbyggd infrastruktur för naturgasanvändning. Erfarenheterna är mycket goda i de orter som använt naturgas inom kraftvärme-, industri-, hushålls- och trafiksektorn. naturgasnät sträcker sig från till sydvästra , men når inte de viktiga industriregioner i där en stor del av den svenska basindustrin och tillverkningsindustrin finns. Därför riskerar vi en utveckling där denna region inte har en lika differentierad energimarknad för industrin. Miljöfördelarna med naturgas har uppmärksammats av EU som ett led i unionens mål att uppfylla Kyotoprotokollets krav på sänkta koldioxidutsläpp. Naturgasen är en ren energikälla som inte medför utsläpp av sot, stoft eller tungmetaller. Jämfört med oljan är naturgasen renare mot produkterna, lättare att reglera, bättre för arbetsmiljön och mindre skadlig för utrustningen. Det gör att naturgasanvändning bidrar till en förbättrad arbetsmiljö hos industriföretag som har valt att använda sig av den. I finns en rad industriella tillverkningsprocesser som inte bara kräver stora mängder energi, utan också har ett specifikt behov av gasformigt bränsle med hög renhet och hög verkningsgrad. Naturgas kan därför i vissa industriella processer vara ett bättre alternativ än olja. En utbyggnad av naturgasnätet i bör dock ske helt och hållet på kommersiella grunder.
mot · GV02N311 · 2007-10-03 00:00:00 — Svenska företagare i en globaliserad värld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett gott företagsklimat i . I den internationella högkonjunktur som pågår är det viktigt att svenska företag kan växa både lokalt och ha en internationell strategi. Både små och stora företag har möjligheter att dra nytta av den rådande högkonjunkturen och det är bra. Men naturligtvis ska det inte ske på bekostnad av sämre löner, sämre trygghet för de anställda och dumpade sociala skyddsnät. Att har haft ett gott företagsklimat länge är bra. Antalet nystartade företag var fler än sedan mätningarna började . Antalet nystartade företag uppgick till 44585 stycken, vilket innebär en ökning med jämfört med , då antalet nya företag enligt reviderade uppgifter uppgick till 41792. Företagen har naturligtvis också haft nytta av att det varit ordning och reda i ekonomin, låg ränta och goda förhållanden mellan arbetsmarknadens parter. Företag varierar i storlek, inriktning och branscher, men de förenas ändå i många gemensamma erfarenheter. Globaliseringen är redan här. Den är inte en fråga för framtiden, utan en del av vardagen. Globala framgångar står inte i motsatsförhållande till lokal utveckling. Tvärtom vittnar många om hur verksamheten på hemmaplan kunnat stärkas och utvecklas när företaget internationaliserats. Globaliseringen ställer krav på politiska förändringar och samarbete över gränserna. Ett gott företagsklimat för att klara internationell konkurrens är viktig för företagen men också för de anställda, konsumenterna och för ekonomi. Det viktiga är att de näringspolitiska förutsättningarna är tillräckligt gynnsamma för att det ska finnas många nya och växande företag i vårt land. Då är det viktigt att företagsklimatet inte försämras med den borgerliga regeringen, vilket vi sett tecken på för småföretag. Stärkt konkurrenskraft är viktigt och då är både arbetsrätten, miljön och ansvarig ekonomisk politik viktiga komponenter. Vi måste ha ett näringsklimat i världsklass som även klarar nästa lågkonjunktur.
mot · GV02N312 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga delar i Trollhättanpaketet genomförs fullt ut inom uppställda tidsramar. är landets viktigaste industriregion och helt dominerande när det gäller fordonsindustrin, där utgör ett viktigt centrum. Totalt arbetar omkring 50000 människor inom fordonsindustrin i . I tillverkas nära 300000 bilar . Det ligger i nationella intresse att och kan behålla sin unika position som centrum för fordonsindustrin. En förlust eller en kraftig minskning av fordonstillverkningen skulle få stora negativa konsekvenser för sysselsättning och välfärd. Det är därför viktigt att de beslut som har tagit om satsningar för att stärka och som utvecklings- och produktionsplats för fordonsindustrin genomförs såsom planerat. Genom satsningar på forskning och utveckling, utbildning och infrastruktur kommer förutsättningarna för regionen att stärkas. En central del i Trollhättanpaketet är utbyggnaden av infrastrukturen. En del av dessa investeringar har påbörjats. Det är positivt att väg 44 har byggts ut; därmed finns motorvägsförbindelse mellan och , där E 6 ansluter. Av stor betydelse är att även den påbörjade utbyggnaden av väg 45 mellan och färdigställs. I paketet ingår också satsningar på järnvägen. Den så kallade NorgeVänerbanan ska byggas ut till dubbelspår hela sträckan GöteborgTrollhättan. Det gör att såväl anställda som gods snabbt kan nå på ett miljövänligt och säkert sätt. Triangelspåret vid har påbörjats och kommer att ge en direktanknytning till hamn. Det är angeläget att dessa förbättringar i järnvägsförbindelserna slutförs. Regeringen har aviserat en ny långsiktig planeringsomgång för infrastrukturen, där ekonomiska ramar och inriktning läggs fast i syfte att skapa tillväxt och utveckling i hela landet. Regeringens ambition att överföra medel från planerade järnvägsinvesteringar till nya väginvesteringar innebär att utbyggnaden av järnvägstrafiken i Trollhättanpaketet är i fara. Dessutom strider detta mot det av fastslagna målet om ett långsiktigt hållbart transportsystem. För att och ska kunna fortsätta att erbjuda en internationellt konkurrenskraftig miljö för fordonsindustrin, är det av yttersta vikt att samtliga delar i Trollhättanpaketet genomförs fullt ut inom uppställda tidsramar.
mot · GV02N314 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av mikrokrediter för lokal utveckling och hållbar tillväxt. och , som startade i , fick dela på förra årets fredspris. Därmed markerade den norska att ekonomiska och sociala förhållanden är av avgörande betydelse för världsfreden. Men mikrokrediter kan också spela en avgörande roll för lokal utveckling, hållbar tillväxt och nyföretagande i rika länder. Det visar inte minst de nätverksbanker som i spelat en stor roll. Kvinnor har genom eget företagande kunnat bo kvar i områden där fiskerinäringen minskat sin roll. I liksom i många andra länder finansieras låneverksamheten i samverkan mellan privata sparare/investerare, affärsbanker och det offentliga. Ett stort problem för många småföretagare, inte minst kvinnor och företag inom den sociala ekonomin/sociala företagen, är brist på säkerheter när de vill låna och att deras kompetens som företagare ibland bedöms som bristfällig. Genom nätverksbanksmodellen där de lånesökande företagen samlas i grupper som går i borgen för varandra löser man problemet med säkerheterna. Det är också fullt möjligt att till en sådan grupp koppla kompetensutvecklingsinsatser och rådgivning, till exempel via kooperativa utvecklingscentrum, kvinnliga affärsrådgivare, eller IFS, Internationella Företagare i . Ett system med mikrokrediter i nätverk, där den huvudsakliga målgruppen skulle vara nyföretagare inom den sociala ekonomin, skulle kunna fylla en viktig kompletterande roll även i .
mot · GV02N315 · 2007-10-04 00:00:00 — Utlokalisering av statliga verk och myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dels nyetablering, dels befintliga statliga verks och myndigheters utlokalisering till olika delar av landet. De utlokaliseringar av statliga verk och myndigheter som skett är resultatet av en medveten politisk vilja. Det har handlat om att bygga regionala där såväl statlig verksamhet, högre utbildning som övrigt näringsliv ska kunna utvecklas på ett sätt som bidrar till regional utveckling och stabilitet. Denna inriktning har på många håll i landet varit av avgörande betydelse för att klara strukturomvandlingar och hitta en väg för att utvecklas i nya banor. Utlokaliseringarna har skapat en plattform för denna utveckling och därmed breddat och stärkt den lokala arbetsmarknaden. Den statliga sektorn är precis som det övriga samhället föremål för återkommande och ständig förändring. Omorganisationer genomförs, distriktsindelningar förnyas, verksamheter flyttas och startas upp i ny tappning. Tyngdpunkter i organisationen kan förskjutas. Sådant kan leda till att det som var syftet med utlokaliseringarna successivt urholkas. När nya myndigheter startas är det heller inte alltid självklart att frågan om lokalisering utanför står först på dagordningen. Det är av avgörande betydelse att staten i sin syn på sina verk och myndigheter har hela landets bästa för ögonen. Det måste vara regeringens och de statliga verkens grundläggande åtagande att värna andan och inriktningen i utlokaliseringarna och därmed också motverka tendenser till centralisering. På samma sätt måste regeringen ha som målsättning att upprätthålla ett decentralistiskt perspektiv på den statliga verksamheten och aktivt motarbeta tendenser till återlokalisering . Det är också viktigt att nya statliga verksamheters förläggning prövas med utgångspunkt från perspektivet att hela ska leva.
mot · GV02N319 · 2007-10-04 00:00:00 — Räntefria lån till energibesparingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en modell för räntefria lån till energibesparingar likt den i bör övervägas. I kan små och medelstora företag låna upp till ca räntefritt utan annat krav än att pay off-tiden för investeringen är högst . Avbetalningsplanen kan läggas upp så att energibesparingen motsvarar amorteringen. Det är ett mycket enkelt sätt att få fart på energibesparingen i små och medelstora företag. Det är med sådana insatser som vi når ett hållbart system inom ramen för det nuvarande systemet. Det är nödvändigt att regeringen ser över om det går att införa ett liknande system i där små och medelstora företag skall kunna låna räntefritt till energibesparingar.
mot · GV02N320 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk basindustris behov av ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis IT-området. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi skall kunna bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas.
mot · GV02N321 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattefinansierade företagsstöd. Vägen till att starta ett företag börjar ofta med viljan att förverkliga en idé. Oavsett var en entreprenör befinner sig i processen av att starta ett företag så behöver många både stöd och råd, till exempel om vilka möjligheter som finns för finansiering. Det är bra att staten tillhandahåller en del av det stöd som erbjuds men tyvärr har statens goda vilja att hjälpa företag skapat en orimlig utveckling. finns företagsstödet organiserat i ett stort antal aktörer, för att nämna några exempel: AB , , , Industriella utvecklingscentra (IUC), Industrifonden, , länsstyrelser, , Norrlandsfonden, samt diverse lokala utvecklingscentra. Nivån över antalet aktörer, tillsammans med den volym av företagsstöd som delas ut, väcker frågan om det står i proportion till statens grundläggande uppgift. Det finns en risk att företagsstöden riskerar att bli ineffektiva och genererar oönskade effekter som de gynnar och konserverar en föråldrad och lågproduktiv näringslivsstruktur. Vi får heller inte glömma bort att företagsstöd faktiskt är skattefinansierade och att de därför måste användas både varsamt och klokt. Det kan inte vara rimligt att så många olika aktörer lämnar företagsstöd och det är tveksamt om gällande volym över utdelade stöd till företag är försvarbar. Mot bakgrund av detta är det viktigt att göra en total översyn över företagsstöden och skapa en mer effektiv struktur. Ambitionen kan fortsatt vara att erbjuda företagsstöd men med färre aktörer till en mindre nota.
mot · GV02N322 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att etablera ett nystartscentrum i . Regeringens integrationspaket i vårpropositionen 2007 var en viktig signal om förändring av politiken för de kommuner och stadsdelar som lider av ett stort utanförskap. Instegsjobb har visserligen inte nått upp till förväntad volym än men har goda förutsättningar att bli lika framgångsrika som till exempel nystartsjobben. Ett annat intressant förslag från integrationspaketet är satsningen om på så kallade nystartscentrum, där flera institutioner ska samordnas under samma tak för att möta utanförskapets speciella utmaningar och möjligheter. På nystartscentrum övervägs om till exempel ett mer intensifierat samarbete mellan aktörer som arbetsförmedling, försäkringskassa, socialtjänst och företagsrådgivning kan uppnå bättre resultat för att minska utanförskap. En kommun som präglas av stort utanförskap är i . Kommunen har hög arbetslöshet, höga sjukfrånvaro, många förtidspensionerade och en asylmottagning som från start befäster ett utanförskap. har också stora problem med unga rivaliserade ungdomsgäng blivit uppmärksammade och som har inslag av uppdelning utifrån etniskt ursprung. Vidare har även en förändring av stadsbilden blivit allt mer tydlig där exempelvis infödda svenskar väljer att flytta från områden där flyktingar inledningsvis placeras. Givetvis finns det även positiva tecken i men den överhängande bilden om framtiden är oroväckande. är en bra kandidat på där staten, tillsammans med kommunen, skulle behöva samverka om olika insatser för att uppnå en bättre utveckling och framför allt integration. Att etablera ett nystartscentrum vore att göra en satsning som både är nödvändig och välinvesterad. Utanförskapsområden är inte ett storstadsfenomen utan även en hel del andra kommuner i dagens kan behöva hjälp för att bryta ett utanförskap som annars riskerar att förvärra utsikterna ytterligare.
mot · GV02N324 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera en översyn av minerallagen (1991:45). Äganderätten är en av de mest grundläggande rättigheterna i och bör alltid i största möjliga mån försvaras och upprätthållas. Trots detta finns det inslag av inskränkningar i äganderätten som är mer eller mindre försvarbara. En inskränkning som tillhör den svårare kategorin att försvara är minerallagen. kan inte enskilda fastighetsägare neka gruvbrytning. sker en otillräcklig ekonomisk kompensation för den förmögenhetsförlust som uppstår. Ersättningen utgår enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Självfallet bör ersättningen även grunda sig på det faktum att det finns stora värden i markägarens egendom. Lagen bör skydda varje enskild markägares rätt att motsätta sig brytning, inte minst med tanke på att exploaterad mark i mångt och mycket är detsamma som totalförstörd mark. Minerallagen bör också öppna för en generös kompensation till de fastighetsägare som lider skada av brytningen. Det behöver nödvändigtvis inte vara de fastigheter där fyndigheterna ligger. Ersättning kan också utgå till närliggande fastigheter som riskerar att tappa i värde. Avslutningsvis, gruvdriften är en viktig näring för och bör givetvis även fortsättningsvis utgöra en viktig del av svensk basindustri. kan en näring inte tillåtas verka villkorslöst. Äganderätten är så central att den bör stå över gruvindustrins kommersiella intressen. Det är därför vår mening att regeringen bör initiera en översyn av minerallagen.
mot · GV02N325 · 2007-10-03 00:00:00 — Ledningsnät för natur- och biogas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledningsnät för naturgas och biogas. Till skillnad från andra länder inom EU har den svenska infrastrukturen för energigas en mycket begränsad utbyggnad. Av nästan 300 kommuner har endast drygt 30 tillgång till ett ledningsnät för natur- och biogas. Gasnätet når inte de regioner i som verkligen behöver naturgas för exempelvis industrins bränsleförsörjning eller för högeffektiv kraftvärmeproduktion. För den svenska industrin innebär detta en sämre energimarknad jämfört med om naturgas hade funnits som komplement eller ersatt kol, olja, gasol och andra bränslen. En utbyggnad av infrastruktur för naturgas öppnar också upp för möjligheter att leda biogas i nätet. inblandas biogas i det befintliga gasnätet i sydvästra . Den fordonsgas som används i består av en större del biogas än naturgas. Det är viktigt att konstatera att det inte finns något motsatsförhållande mellan naturgas och biobränsle. Tvärtom kan naturgasen bana väg för biogas genom att det byggs ut ledningar och görs förberedande investeringar för gasanvändning i exempelvis industrier. I industrin kan naturgas spela en viktig roll eftersom det är ett rent bränsle med hög verkningsgrad som kan användas till nästan alla industriella processer. Naturgas har bland annat fördelar genom att bidra till en ren och god arbetsmiljö jämfört med flera andra bränslen. Utan en utbyggnad av ledningsnätet riskerar vi att få en tudelning där en del av svensk industri står med ena benet på kontinentens spelplan medan den energikrävande industrin i övriga delar av landet får sämre villkor till följd av att man saknar tillgång till naturgas. Regeringen bör se till att tillståndsprocesserna för ledningsprojekten inte onödigtvis blir utdragna, vilket kan innebära att svensk industri får konkurrensnackdelar. Om utbyggnaden av naturgasnätet inte ges den möjlighet som den har i övriga EU, kan det också få konsekvenser för biogasen som förblir ett begränsat lokalt alternativ med en småskalig och dyr infrastruktur. Med tanke på de utmaningar som energiförsörjningen står inför behövs alla alternativ. har inte längre råd att ha en tvekande inställning. För att vår industri inte ska förlora i konkurrenskraft i jämförelse med sina europeiska motparter krävs en energipolitik som än mer välkomnar ett väl utbyggt ledningsnät av infrastruktur för naturgas och biogas som försörjer alla viktiga industriregioner i .