ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub530 · 2007-10-05 00:00:00 — Ekonomisk ersättning för vuxenstuderande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på utbildning. Rekryteringsbidraget var riktat till personer som fyllt och som hade kort tidigare utbildning. Det var också riktat till personer som var eller riskerade att bli arbetslösa eller hade funktionshinder och därför behövde extra tid för att klara sina studier. så var det 16000 personer som fick chansen till studier tack vare rekryteringsbidraget. Det är mycket olyckligt att rekryteringsbidraget har tagits bort, det är helt fel grupp som man slår mot med denna åtgärd. Rekryteringsbidraget har varit viktigt, det gav människor en andra chans att kunna skaffa sig en utbildning som stärker deras konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Det är angeläget att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på utbildning. i (s)
mot · GV02Ub531 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att låta läxor vara en del av skoldagen. Läxor är ett vanligt sätt för barn att lära in uppgifter i skolan. I de lägre årskurserna är det inte lika vanligt som i de högre och i gymnasieskolor. finns det även skolor som inte tillämpar läxor alls, utan som på olika sätt ger eleverna möjlighet att lära sig inom skolans ram, genom möjligheter till egna studier med eller utan handledare. Det finns således både fördelar och nackdelar med att ha läxor i skolan. Om man har svårt att lära kan det kännas oöverstigligt att också få med sig läxor hem, kanske föräldrarna inte kan ämnet eller har svårt att hjälpa till med läxorna. Då är det viktigt att man får andra möjligheter att klara sitt ämne på ett bra sätt. Språkinlärning är en del av undervisningen i skolan där det kan vara bra att få läxa, för att i lugn och ro kunna öva sig. I barns och ungdomars liv finns också ett stort behov av att få ha fritid, att röra på sig, träffa kompisar och kanske delta i föreningsliv. Men alltför många och långa läxor inkräktar på det utrymme fritiden har . Därför är det viktigt att läxorna är meningsfulla och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Läxorna ska vara en hjälp och komplement till den kunskap som läraren ger under lektionstid. Att ordna läxhjälp inom skolans ram kan vara ett bra sätt att få hjälp för de elever som vill och behöver det. Det är viktigt att man inom skolvärlden har kontroll på läxläsningen, att lärarna samordnar sina läxor så att det inte blir alltför mycket hemarbete samma vecka, samt att man ordnar läxhjälp inom skolans ram. Vi anser att målsättningen bör vara att läxorna ska vara en del av skoldagen, inte en del av fritiden. i (s)
mot · GV02Ub532 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa förberedande körkortsutbildning i skolan. Att ha ett körkort för bil innebär inte att man alltid har tillgång till en bil för att förflytta sig, men det innebär att man enkelt kan välja detta färdmedel när det behövs. Att åka kollektivt är ett bra och miljövänligt alternativ, men det är inte alltid som det fungerar lika bra som att ta bilen. Det är därför viktigt att även det uppväxande släktet får möjlighet till körkortsutbildning. Det borde vara en självklarhet i dagens moderna samhälle. Men tyvärr har utvecklingen gått åt motsatt håll, många unga människor avstår från att ta körkort. Det har naturligtvis flera orsaker, man studerar längre eller man tycker inte att man har nytta av det just som ung. Men det största hindret är det ekonomiska, det har blivit alldeles för dyrt att ta körkort. Om man precis gått sin utbildning och ska börja arbeta är det en kostnad som alltför ofta väljs bort, detta trots att det kan vara en förutsättning för att kunna bo kvar på hemorten när man får arbete, att man behöver transport till fritidsaktiviteter eller andra orsaker. Ansvaret för trafiksäkerheten ligger hos politiker, planerare, transportföretag och alla medborgare som befinner sig på vägarna. Det är därför angeläget att denna fråga uppmärksammas mer och att alla bidrar till att göra trafiken på våra vägar allt säkrare. I detta ligger också att ge unga människor möjlighet att lära om trafiken och därmed också att ta ett körkort som bevis på att man både klarar att framföra ett fordon och att man vet hur man ska agera i trafiken. Det måste bli skolan som står för denna trafikundervisning, med en förberedande körkortsutbildning i eller i anslutning till skoldagen. Det är inte acceptabelt att körkortsinnehav blir en klassfråga för därmed skapar vi en osäker framtida trafikmiljö.
mot · GV02Ub533 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma studenternas ekonomiska situation. Trots att insatser har gjorts för att förbättra studenters ekonomi finns det fortfarande studenter som har svårigheter att klara sig ekonomiskt. Pengarna ska räcka till att köpa studielitteratur, betala hyran, mat och andra nödvändiga saker i form av räkningar. Det som är oroväckande är att många studenter i har svårt att klara av ekonomin. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskar är det fortfarande vanligare att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Till saken hör att barn till föräldrar med stabil ekonomi i vissa fall kan få stöd när pengarna inte räcker till medan barn till föräldrar som till exempel är sjuka, arbetslösa eller lågavlönade inte har den möjligheten. En annan aspekt är möjligheten till det livslånga lärandet. Om människor ska våga ta steget mitt i livet att utbilda eller vidareutbilda sig, trots att de kanske har bostadslån och andra högre levnadsomkostnader som de tagit på sig när de förvärvsarbetat, är det inte rimligt att förvänta sig att de ska kunna gå ner till en inkomstnivå som ligger så långt under den nuvarande.
mot · GV02Ub534 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitet och behoven av fritidshem. Många av de yngre barnen i skolan tillbringar efter skoldagens slut sin tid på fritids i väntan på att förälderns arbetsdag ska vara avklarad. Fritidshem med utbildade pedagoger fyller en viktig funktion för att komplettera skolan, ge barnen en meningsfull fritid samt stödja dem i deras utveckling. Enligt och personal i fritidshem 2006 så har barngrupperna ökat inom fritidshem och personaltätheten minskat. ökar både antalet och andelen inskrivna barn i fritidshemmen. Antalet inskrivna barn är 329 100 jämfört med 323 500 året innan. har andelen inskrivna 69-åringar ökat från . Av alla 1012-åringar går i fritidshem 2006, nästan en procentenhet mer än året innan. Gruppstorlekarna i fritidshemmen är fortfarande stora. går det i genomsnitt 31,7 barn per avdelning, en ökning då gruppstorleken var 30,6. Personaltätheten i fritidshemmen fortsätter att minska. går det 18,9 barn per årsarbetare, jämfört med 18,6 året innan. Barn har olika behov och olika förutsättningar och behöver därför mötas på olika sätt inom fritidshemsverksamheten. Barn och fritidpedagoger vittnar om fritidshemsverksamhet som inte räcker till. Barn kan inte få vara olika och det är ofta mycket svårt att göra god pedagogisk verksamhet för mindre grupper av barn. Detta är otillräckligt för våra barn. Socialdemokraterna prioriterade i sitt valmanifest 2006 att utveckla kvaliteten på fritids genom ett löfte om att anställa 3000 fler fritidpedagoger. Det socialdemokratiska valmanifestet kom aldrig att bli verklig politik då valet vanns av en borgerlig allians. Fritidshemmens verksamhet är viktig för barnen, med mer personal skulle fler arbetsuppgifter kunna fördelas mellan skola och fritidshem. Hjälp med läxläsningen är ett exempel på samarbetsmöjligheter mellan skola och fritids. ser annorlunda ut och kommer att fortsätta att förändras. I den situationen blir det än viktigare att ge våra barn en fritidshemsverksamhet av god kvalitet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02Ub535 · 2007-10-03 00:00:00 — Elevers rätt att utvärdera sin skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt att utvärdera sin skola och sin skolsituation. Barn och ungdomar tillbringar en stor del av sin tid i skolan. Det är deras arbetsplats men också en plats där man träffar kompisar och växer och utvecklas som människa. Därför är det nödvändigt att skolmiljön är så bra att barn och ungdomar känner att skolan är till för dem. Man måste känna sig trygg i skolan och man måste veta att lärare och övrig personal är till för att barnen ska kunna utvecklas och känna att de tas på allvar. Alla barn och ungdomar måste känna att de blir bemötta på sin egen nivå och att de kan tala om vad de själva vill och kan. Elevinflytande och elevdemokrati är begrepp som måste finnas i vår moderna skola. Den gamla tidens pluggskola, med tysta och rädda elever, är förbi. Varje generation elever förändrar skolan utifrån hur det omgivande samhället förändras. Dagens elever har ett öppet sinne för att de ska kunna säga sin mening och att lärare och övrig personal tar deras åsikter på allvar. Elevråd borde vara ett naturligt inslag på alla skolor, vilket det tyvärr inte är . I diskussioner med barn och ungdomar som är skolelever får man en bild av att det är mycket varierande på skolorna när det gäller elevers inflytande. Eftersom det omgivande samhället är demokratiskt med stora möjligheter till inflytande måste även skolvärlden förändras i den riktningen. Vi tror att det skulle vara mycket intressant och utvecklande att låta elever vara med och utveckla skolan genom att skriftligt få utvärdera hela sin arbetsmiljö och sin arbetssituation. Det skulle ge eleverna möjlighet att formulera sig kring sin egen situation men skulle också vara ett viktigt led i utvecklingen av skolan. Vi anser att elevernas synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen och det stämmer med artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. En skriftlig utvärdering av skolan och lärares insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevernas ålder och mognad, men det börjar bli dags att ge dagens elever möjlighet att utvärdera sin skola och sin skolsituation, så att dagens skola även kan bli framtidens skola. Därför bör en standardnivå för elevernas rätt till utvärdering skapas. Kontinuerliga uppföljningar av hur medinflytande och utvärderingar sköts av skolan måste också finnas.
mot · GV02Ub536 · 2007-10-04 00:00:00 — Skolans ansvar för demokratin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans ansvar för att förmedla kunskaper till eleverna om värdet av demokrati och om vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Enligt grundlagen ska det allmänna, det vill säga samhället, verka för att demokratins idéer blir vägledande inom alla områden. Det innebär att skolan ska lära nya årskullar av ungdomar vad demokratin går ut på så att de grundläggande demokratiska värdena och respekten för mänskliga rättigheter som vårt samhälle vilar på förs vidare och upprätthålls. Även om skolan inte är upphov till att ungdomar har sämre välfärdsförutsättningar har skolan ett ansvar att främja en positiv syn på demokrati och aktivt medborgarskap bland unga. För att man ska kunna och vilja delta i allmänna val i vårt land måste man ha en kunskapsgrund i demokrati att stå på. I annat fall är det många som inte anser det vara mödan värt att delta och rösta i ett val. Studier visar tydligt att de som inte avser att rösta anser sig inte heller ha fått kunskap genom skolan om demokratins värde och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. I skolan behöver barn och ungdomar tid för att diskutera och praktisera demokrati i olika former. Det behövs ett aktivt ansvar från skolans sida att stärka den enskilde individens egenmakt och självkänsla för att på så sätt stärka det demokratiska systemet som är grunden för vårt gemensamma samhälle. Medvetna medborgare är en av demokratins grundförutsättningar. Detta är en av framtidens största utmaningar. Lyckas vi inte riskerar vi att få ett demokratiskt underskott i vårt samhälle. Det är därför oerhört viktigt att skolan tar ett stort ansvar för att förmedla kunskaper till elever om demokratins värderingar och vikten av att använda sina demokratiska rättigheter. Inflytande, delaktighet och demokrati måste vara en naturlig del i skolans arbete redan från första skolåret och intensifieras under gymnasieåren. Skolan måste också ta ett större ansvar för att vara positiv till att öppna sig mot och samverka med det omkringliggande samhället. Det gäller inte minst vad gäller föreningsliv och politiska demokratiska partier och dess ungdomsorganisationer. Det finns möjligheter inom skolvärlden att praktisera demokrati genom att man har ett aktivt elevråd, där elever kan delta i diskussioner och beslut. Formerna och upplägget för undervisningen är dock i första hand en angelägenhet för lärare och skolledning, och helst i samråd med eleverna. Men att ungdomar inser värdet av demokrati och upplever att de kan påverka samhället genom sitt valdeltagande är en angelägenhet för hela vårt demokratiska samhälle, och här har skolan ett stort ansvar. i (s) i (s)
mot · GV02Ub539 · 2007-10-05 00:00:00 — Utökad intagning till medicinska fakulteter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad intagning till medicinska fakulteter. behöriga studenter med högsta betyg in till våra medicinska utbildningar. Den som förlorar kan söka om till nästa termin alternativt läsa utomlands för egna pengar. I samma stund jagar landstingen aktivt läkare utomlands, framförallt till primärvården. Logiken i detta går definitivt inte ihop! Ett stort antal 40-talistläkare kommer att gå i pension. Bristen på läkare, framförallt i primärvården, kommer att bli påtaglig. Det är därför inte försvarbart att inte ta vara på den kunskapskader som vill ägna till långa studier. har definitivt råd med att utbilda sina egna läkare. Skulle det mot förmodan vara så att det blir för många läkare här hemma skulle vi exempelvis kunna använda detta till medicinskt bistånd i . Jag är övertygad om att många färska läkare kan tänka sig som biståndsläkare. Dessutom skulle pengarna med en gång hamna på rätt ställe!
mot · GV02Ub541 · 2007-10-04 00:00:00 — Forskning och utveckling för socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling för socialt företagande. Det finns mycket lite forskning kring socialt företagande. Själva definitionsfrågan och avgränsningen i relation till andra verksamheter har varit ett problem. Jämförande studier finns med andra länder, men forskning kring den svenska utvecklingen krävs för att tydliggöra omfattning och utvecklingstendenser. Empiriska studier och statistik saknas för att underbygga samhälleliga satsningar trots påvisad mycket stor samhällsnytta. Det senare framgår bl.a. i rapporterna Ur samhällets perspektiv, Socioekonomiska bokslut för Vägen Ut! och Basta och Exitprocesser och empowerment, en studie av arbetskooperativ i Vägen , . De flesta sociala företag har startat men forskning kring kvalitet, utveckling och olika samverkanslösningar när det gäller affärsområden, målgrupper, maktfördelning och organisationsformer saknas. Vilket mervärde för individen har de sociala företagen i förhållande till andra, t.ex. offentliga lösningar? Hur fungerar de samhälleliga insatserna för att stödja lokala initiativ? Är de sociala företagen konkurrenskraftiga när det gäller rehabiliterande effekter, empowerment och en god arbetsmiljö? Hur förhåller sig det sociala företagandet på marknaden gentemot andra företag inom samma områden? Socialt entreprenörskap, företagsledning, arbetsorganisation och styrelseformer i verksamheter som betonar empowerment, delaktighet och ansvarstagande i företaget parallellt med långsiktigt affärstänkande behöver utvecklas och sättas in i en teoretisk referensram. Bristen på formativa processutvärderingar som följer de sociala företagen hindrar utvecklingen. Därmed ökar inte heller kunskapen om hur samhällets insatser bör se ut. Den utvecklingsprocess som de sociala företagen befinner sig i , med samverkan mellan företagen, med privata företag och med , innebär förändringar på arbetsmarknaden som behöver studeras och analyseras. De positiva samhällsekonomiska effekterna måste belysas bättre. Eftersom forskning om de sociala företagen omfattar flera forskningsdiscipliner, saknas en samlad kunskapsbas. Det krävs forskningsprojekt med ett tvärvetenskapligt angreppssätt och forskning om socialt företagande.
mot · GV02Ub542 · 2007-10-04 00:00:00 — Samverkan på barn- och ungdomskulturområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning och samverkan på departementsnivå, regional och lokal nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka kulturinstitutionernas pedagogiska kompetens och medvetenhet.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KrU. En tydligare samordning och närmanden mellan och skulle gagna barnkulturen. Förutom att på detta sätt manifestera barnkulturen tillsammans med en av dess viktigaste arenor, skolan, skulle naturliga relationer, projektsamverkan och samarbete mellan de två världarna stimuleras och kunna utvecklas. En tydligare departementssamverkan kunde också innebära positiva injektioner för en tydligare och mer direkt samverkan mellan kulturlivet och lärarutbildningar på olika nivåer. Kulturlivets olika möjligheter och resurser måste bli en mer naturlig del för lärarkåren. Samordning på den lokala och regionala nivån är av stor betydelse inte minst för att stärka samverkan mellan skolan och institutionerna, såväl som fria utövare och grupper. En starkare samverkan ute i regionerna mellan institutioner, fria utövare och skola bör också kunna medverka till att man även på regional nivå kan ta ett gemensamt grepp i påverkan av och ökad tillgänglighet till lärarutbildningarna där barnkulturen måste få ett starkare fäste. Att verka för att skriva in samverkan mellan kulturliv och skola i lokala kursplaner är här av stor angelägenhet. Mot bakgrund av behovet av att närma skolan och den professionellt producerade barnkulturen ytterligare till varandra behöver kulturinstitutionernas pedagogiska kompetens och medvetenhet stärkas, dels måste institutionerna själva finna nya vägar för att öka tillgängligheten för vad man producerar för barnen, dels måste institutionerna via ytterligare pedagogiskt arbete och satsningar arbeta aktivare och mer medvetet mot lärarledet för att stötta deras möjligheter att ta vara på kultur- och konstprodukterna.
mot · GV02Ub543 · 2007-10-05 00:00:00 — Lagstadgad anmälningsplikt för skolpersonal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagstadgad anmälningsplikt för skolpersonal. har ansvaret att se till att skolornas undervisning bedrivs i enlighet med skollag och läroplan. Grunden för detta är lagstiftningen och det faktum att både offentliga och privata skolor finansieras (med några få undantag) av skattemedel. Kraven på likabehandling och rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet kräver att tillsynsmöjligheterna förbättras och att skolpersonal får ett personligt ansvar att rapportera missförhållanden. Återkommande rapportering i media visar att dagens tillsyn inte räcker till och inte är tillräckligt effektiv. Inte minst debatten kring friskolor med religiös inriktning visar ju på detta. Missförhållanden som drabbar eleverna hårt de får inte den utbildning de har rätt till. Det är helt otillständigt att företag eller organisationer i sin strävan efter ekonomisk vinnig eller att påverka barnens livsåskådning tillåts fortsätta i långa processer. Upptäcks grava brott mot lagstiftningen måste ha möjlighet att stänga skolan. Men en generell tillsyn från räcker inte enbart för att komma tillrätta med problemen. behöver information när någon ser missförhållanden. Skolpersonalen har där en viktig uppgift. Men personalen på skolorna har en besvärlig situation när skolledning eller huvudman inte följer skollag eller läroplan. Deras arbetsgivare begär att de som anställda ska utföra sitt arbete i strid med gällande lagar. Det är naturligtvis en delikat situation och ofta kan det bli tolkningstvister som innebär att missförhållanden får fortsätta. I syfte att stärka den enskilde anställde i skolan anser jag att en motsvarighet till lex bör införas på skolans område så att skolpersonal får en lagstadgad anmälningsplikt till när man blir varse brott mot skollagen eller att undervisningen inte följer läroplanen eller andra missförhållanden som går ut över undervisningen.
mot · GV02Ub545 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling inom demensvården. Det finns över 140000 personer i som bär på en demenssjukdom och antalet ökar successivt . Knappt hälften av dem bor på särskilda boenden. Även om kunskapen kring sjukdomen ökar stegvis anser att stödet behöver öka både till de sjuka och till de anhöriga samt att kommunernas planering måste bli bättre. Människor som bär på en demenssjukdom är mycket utsatta och har svårt att göra sina röster hörda. De tillhör en grupp som ofta är helt utlämnad till personalens omsorg och kunnande. De anhöriga gör stora insatser och utan dem skulle inte vården fungera. Därför är regeringens löfte om att i lag stärka de anhörigas rättigheter och ställning mycket välkommet. Alla har dock inte anhöriga runt omkring sig och då är personalens omsorg och kunnande helt avgörande. Det är viktigt att kunskapen och kompetensen kring demenssjukdomar är under ständig utveckling. Kompetensen är dock eftersatt på många håll och måste därför stärkas. De demenssjuka har rätt till ett värdigt bemötande och en värdig omsorg. För att kunna ge det måste god kompetens om sjukdomens tillstånd och utveckling tillgodoses. Det gör den inte i tillräcklig omfattning . Jag anser därför att demensvården måste uppmärksammas i alla vårdutbildningar på alla nivåer där de studerande kommer att arbeta med demenssjuka människor. Det kan vara alltifrån omvårdnadsutbildningen på gymnasienivå till påbyggnadsutbildningar, högskoleutbildningar och fortbildningar på arbetsplatsen. Regeringen bör därför ta frågorna om kompetens kring demens och andra sjukdomar där de drabbade har svårt att föra sin egen talan i beaktande då kommande, inom området relevanta, propositioner kommer att läggas.