mot · GV02A400 · 2007-10-02 00:00:00 — innebär att kommunerna hyresfritt erbjuder nyföretagare lokaler i nära anslutning till företagsrådgivning. ska även kunna stödja andra lokala företag med rådgivning och nätverksbyggande. Vi avsätter totalt för detta ändamål 20082010. Vi menar att det är särskilt viktigt att minska administrationen för små och medelstora företag. Den tidigare socialdemokratiska regeringen hade som mål att minska den administrativa bördan på skatteområdet . Den nuvarande regeringen har ställt sig bakom målet, men inga konkreta åtgärder har vidtagits. I stället har endast handlingsplaner och nya administrativa organisationer i form av ett regelråd införts. Dessutom ökar regelkrånglet ytterligare genom nya och konkurrenssnedvridande regler för arbetsgivaravgifter. Det krävs konkreta åtgärder för att minska administrationen. I regeringsställning genomförde vi bland annat ett handlingsprogram för minskad administration för företagen som omfattade mer än 300 steg. Det handlade om förenklingar av regler, minskat krav på uppgiftslämnande, ökade möjligheter att lämna uppgifter elektroniskt och olika former av bättre myndighetsservice. Utredningen i näringslivet visar att en mycket stor andel av de skulder som är hänförliga till handelskrediter betalas . av fakturorna betalas mer än senare än avtalat. Många småföretag utnyttjar inte de möjligheter lagstiftningen ger för att påskynda betalning eller för att få kompensation vid försenade betalningar.9 Detta innebär ett onödigt resursslöseri i form av administrativa kostnader, likviditetsproblem som hämmar tillväxten och ibland till och med av konkurs. Stora samhälleliga vinster kan göras om det går att förmå näringslivet och den offentliga sektorn att i större utsträckning respektera avtalade betalningstider. Vi vill särskilt framhålla att det är oacceptabelt att mindre företag och leverantörsföretag tvingas agera bank och checkbok åt större företag som ensidigt sätter betalningstiderna till 90 eller kanske ibland . Det privata näringslivet måste ta sitt ansvar för att stoppa detta. De statliga bolagen ska vara föredömen. Fler jobb genom trygga småföretagare och entreprenörer För att jobben ska bli fler måste fler våga ta steget att starta företag. I likhet med anställda, behöver småföretagare och entreprenörer trygghet för att kunna satsa framåt. För den som vill starta företag ska regelverket underlätta övergången från anställning till företagande. Vårt mål är att småföretagare och entreprenörer i så stor utsträckning som möjligt ska omfattas av samma trygghet som anställda vid exempelvis sjukdom och föräldraskap. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade en översyn av trygghetssystemen för småföretagare. Den avbröts dock av den nuvarande regeringen utan att några konkreta förslag presenterats. Regeringen bör skyndsamt presentera åtgärder för att stärka småföretagarnas trygghet. Stärk exporten och varumärket är ett av världens mest globaliserade och exportberoende länder. De stora svenska koncernerna är motorn i exporten men de små och medelstora företagen svarar redan för en tredjedel. är ett starkt och välkänt varumärke som är världsledande inom många områden. Svensk teknik, design, forskning och en stark svensk exportindustri har bidragit till att sprida bilden av konkurrenskraft. Här finns en stor utvecklingspotential att bygga vidare på. har goda möjligheter att bli ett ännu mer attraktivt land för utländska direktinvesteringar och de svenska små och medelstora företagen bär på en stor exportpotential. För att lyckas är dock export- och investeringsfrämjande genom och Invest in , , mycket viktigt. Vi motsätter oss därför regeringens kraftiga neddragningar av export- och investeringsfrämjandet. Regeringens neddragningar innebär bland annat att och Invest in kraftigt måste skära ned i sin verksamhet, säga upp personal och minska sin närvaro utomlands och i . Utbyggnaden av de viktiga regionala exportrådgivarna hotas. Med sin närvaro ute i länen har de nått tusentals småföretagare med kostnadsfri exportrådgivning. Neddragningen innebär också att succéutbildningen av exportsäljare, inte längre har någon finansiering. Unga akademiker har där fått spetsutbildning i exportsäljande för att sedan få provanställning på ett företag. Men enligt den ideologi som styr regeringens politik behöver inte näringslivet denna typ av gemensamma satsningar. Vi anser däremot att samverkan mellan stat och näringsliv stärker svensk ekonomi och föreslår i stället fortsatta satsningar på exportfrämjandet. Svenska småföretag och medelstora företag har nämligen betydligt större möjligheter att sälja sina varor och tjänster på snabbt växande marknader kring , och och rader av andra regioner, om de får tillgång till professionell rådgivning och stöd. Nya marknader uppstår i takt med att länder utvecklas runtom i världen. och ses ofta som svåra konkurrenter till det svenska näringslivet, men blir också alltmer viktiga marknader för svenska företag. har ett antal starka industriella kluster. Fordonsindustrin med fokus på fordonssäkerhet, leverantörer som är specialiserade på säkerhetslösningar och en stark säkerhetsforskning är bra exempel på detta. Ett annat bra exempel är den svenska satsningen Swedish Brain där forskningen, vården och läkemedelsindustrin samarbetar inom neurovetenskap. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som såväl konkurrerar som samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom branscherna som i samarbete med högskolor. Det har utvecklats marknader för specialiserade leverantörer. Marknadsföringen av dessa kluster bör stärkas. ska vara närvarande för att främja export och handel på alla viktiga marknader. Vårt mål är att alla företag ska ges tillgång till rådgivning för affärer på internationella marknader. Steget ut på den internationella marknaden ska förenklas. Vi vill ha fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län och ger kostnadsfri exportrådgivning. Exportsäljare ska utbildas. Vi vill också genomföra en särskild satsning på exportfrämjande inom tjänstesektorn. Totalt föreslår vi mer än regeringen till exportfrämjande 20082010. Socialt företagande och kooperativ Vi socialdemokrater menar att samverkan och gemenskap är viktigt för att utveckla svenskt företagande. Genom samverkan och gemensamt ansvar ges förutsättningar för utveckling och entreprenörskap. Delar av det sociala företagandet kan också med visst stöd från samhället vara en möjlighet för människor som står långt från arbetslivet att få en ny chans. Vi vill måna om mångfalden i företagandet och därför främja kooperativa företag och andra verksamheter inom den sociala ekonomin. Det ska vara lättare att starta och driva företag, oavsett om det görs i form av ett aktiebolag eller som ett kooperativt företag. Den sociala ekonomin består av organiserade verksamheter som primärt har ett samhälleligt ändamål och är organisatoriskt fristående från den gemensamma sektorn. Konkurrera med kunskap inte sänkta löner Ökad konkurrens från nya konkurrentländer på världsmarknaden och på hemmamarknaden ställer krav på en snabbare omställning av arbetskraften i och i andra industriländer. Strukturomvandling är inget nytt, men specialiseringen av produktionen har tilltagit i samband med den ökade globaliseringen. Det ökade omvandlingstrycket har också lett till nya fenomen på arbetsmarknaden. drabbades främst anställda inom industrin av nedläggningar. utsätts också tjänstesektorn för ett högre konkurrenstryck. Nedläggningar och uppsägningar drabbar fler grupper på arbetsmarknaden. Om ska fortsätta att hävda sig väl krävs att både redan anställda och blivande arbetstagare garanteras utbildning och vidareutbildning. Regeringen avbryter utbyggnaden av högskolan. Detta leder på kort sikt till att färre kommer att utbilda sig och att svensk konkurrenskraft försvagas. Men konsekvenserna på ter sig värre. En mindre utbildad arbetskraft har inte samma möjlighet att ta sig an de senaste produktionsmetoderna och bidra till utveckling av produktionen. Företag har därför inte samma anledning att utveckla ny teknik i . Vi kan således förlora vår tätposition inom forskning och utveckling, vilket leder till att den ekonomiska effektiviteten minskar. Inte minst i tjänstesektorn är en välutbildad arbetskraft en förutsättning för att få till stånd en kontinuerlig utveckling av verksamheten såväl från kreativitets som effektivitetssynpunkt. Fler och återkommande chanser till utbildning är därför en av grundstenarna i arbetslinjen. För oss socialdemokrater innebär det livslånga lärandet goda möjligheter för den enskilde att kunna växla mellan arbete, studier och lärande i arbetslivet och för svensk ekonomi att kunna hävda sig i den globala konkurrensen. Gymnasieskolan har i praktiken blivit en obligatorisk skolform eftersom det krävs gymnasiekunskaper för att få arbete. Gymnasieskolan ska också ge breda kunskaper så att den varken stänger dörrar för att gå vidare yrkesmässigt eller till studier senare i livet. Dagens gymnasieskola brottas med svåra utmaningar. Bland annat krävs förändringar för att utbildningen bättre ska kunna svara upp mot arbetsmarknadens behov. Alla elever har inte de grundkunskaper med sig från som är nödvändiga. Kvaliteten och resultaten i gymnasieskolan måste bli bättre, inte minst på de yrkesinriktade utbildningarna. Även om många har skaffat sig en fullständig gymnasieutbildning är det alldeles för stor andel, , som inte nått målen i alla ämnen när de slutar gymnasiet. Det var bakgrunden till att den socialdemokratiska regeringen beslutade om en ny gymnasiereform som skulle ha trätt i kraft . Bärande inslag i den reformen var en förstärkning av de yrkesinriktade utbildningarna där kärnämnena svenska, matematik och engelska tydligt skulle anpassas till respektive yrkesprogram men där målen skulle vara desamma och ge samma grundläggande behörighet till högskolan. Det är viktigt att ungdomar ges möjligheter att slutföra gymnasieutbildning med fullständiga betyg utan att kunskapskraven sänks. Ungdomar som inte gått ut gymnasiet har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. Vi ser nu hur regeringen drar ned ambitionerna för den yrkesinriktade gymnasieutbildningen genom att sänka kunskapskraven i kärnämnena. Detta är fel väg att gå. Fler, inte färre, behöver adekvata kunskaper för att etablera sig på arbetsmarknaden. Det moderna yrkeslivet ställer generellt högre krav på kunskaper i kärnämnen. Dessutom skapas återvändsgränder när vissa gymnasieutbildningar inte ger högskolebehörighet, återvändsgränder som bidrar till att öka klyftorna i samhället. När regeringen monterar ned vuxenutbildningen, försvåras situationen än mer. Den som ångrar sitt val från unga år får svårt att korrigera detta senare i livet. Vår utgångspunkt är att alla ska ha rätt till fler och återkommande chanser i livet. Utbildningen ska vara en rättighet för alla. I vårt ställningstagande ligger också att hänsyn ska tas till att alla har olika förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig utbildning. Och många behöver, av olika skäl, fylla på med ny kunskap i vuxen ålder. Vuxenutbildning är ett effektivt sätt för att bryta kunskapsklyftor och minska segregationen i samhället. Vi socialdemokrater har byggt ut vuxenutbildningen i flera steg. Exempelvis fick närmare en miljon individer, i huvudsak de som saknade fullständig gymnasieutbildning, möjlighet till utbildning genom . Trots denna satsning saknar närmare 800000 vuxna fullständig gymnasieutbildning. Många med äldre utbildning har stora behov av kompletteringar för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Vi ser med oro på de kraftiga försämringar som regeringen genomfört i vuxenutbildningen. I budgetpropositionen tog regeringen bort , en tredjedel av anslaget, till vuxenutbildningen. Även rekryteringsbidraget till dem med kort utbildning eller funktionshinder, stödet för uppsökande verksamhet samt huvuddelen av anslagen till korttidsstudier är borttagna. I motsats till regeringen vill vi socialdemokrater ha en generös och flexibel vuxenutbildning, där en mångfald av utbildningsanordnare erbjuder ett brett utbud, vilket gör det möjligt för var och en att välja den bästa formen. Detta åstadkoms bäst genom bra studiestöd och ett brett utbud av olika studieformer. Därför vill vi nu genomföra en särskild satsning på vuxenutbildning och höja anslagen till komvux med . Vi socialdemokrater har genomfört en kraftfull satsning på högre utbildning som har inneburit 100000 fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor. Under vår senaste regeringsperiod utvecklades högskolorna i , , och till universitet. Högskolor och universitet finns numera representerade i alla län. De nya regionala högskolorna fungerar som tillväxtmotorer och attraherar lättare studenter från hem som saknar studietraditioner. Vi menar att kunskapen växer om den delas av fler. Det står i bjärt kontrast till regeringen som vill att högre utbildning ska vara förbehållen en liten elit. Vi är stolta över denna utveckling, men inte nöjda. Till exempel måste övergången mellan studier och arbetsmarknaden förbättras. Många nyblivna akademiker får vänta innan de får sitt första jobb. Vi vill därför medverka till att högskolan och arbetsmarknaden hittar fler kontaktytor och förutsättningar för samverkan, till exempel genom praktikplatser eller traineejobb. Vi vill också se fler vägar in i högre utbildning. En viktig behörighetsgrund är arbetslivserfarenhet. Därför är vi starkt kritiska till att regeringen tar bort den så kallade 25:4-regeln som möjliggör för dem som är och som har skaffat sig arbetslivserfarenhet att få högskolebehörighet. Lärosätena bör stimuleras till att erbjuda distansutbildning. Förutsättningarna för nätbaserade studier bör öka. Regeringen stoppar nu den fortsatta utbyggnaden av högskolan och motsätter sig därmed vårt mål om att hälften av ungdomarna i en årskull ska studera vidare på universitet eller högskola . Enligt började av 20-åringarna högskolan . I åldern är andelen i högskolestudier . Men ungdomskullarna ökar kraftigt. ökar antalet 20-åringar som mest: från 112400 till 132800, det vill säga med drygt 20 000 personer.10 har högskolor och universitet tagit framtida anslag i anspråk genom att utbilda fler studenter än vad som täcktes av de dåvarande anslagen. För att komma i balans har de dragit ned utbildningsvolymerna. Regeringen vill införa ett stopp för en fortsatt expansion av högskoleutbildning. Det innebär att andelen som påbörjar en högre utbildning kommer att sjunka från fram till 2010.11 Vi konstaterar att den borgerliga utbildningspolitiken leder till att många ungdomar förvägras rätten till utbildning. I kombination med en stel och omodern gymnasieutbildning, försämrade antagningsregler och en nedrustad vuxenutbildning befarar vi att den sociala snedrekryteringen till högskolan kommer att öka. En sådan utveckling avviker starkt från den internationella trenden som går i motsatt riktning. I kretsen av industriländer inom ser vi en mycket kraftig expansion av högre utbildning för att möta den internationella konkurrensen. Att regeringen i detta läge väljer att gå i motsatt riktning är oroande och omodernt. En satsning på kompetensförsäkring i arbetslivet Den ökade globaliseringen är i grund och botten en källa till ökat välstånd. Men den ställer också arbetslivet och samhället inför stora utmaningar. Vi ser att kompetenskraven i arbetslivet har ökat en utveckling som sannolikt kommer att accelerera ytterligare. För den enskilde gäller det att ha en god utbildning vid inträdet till arbetslivet men också att ständigt förnya sin kompetensbas. Genom god tillgång till utbildning är det lättare att åstadkomma förändring. Med bristande utbildning och med många som sorteras bort, är risken stor att halka efter i utvecklingen. Trots att arbetsgivare efterfrågar mer välutbildad arbetskraft, visar flera studier att de satsar mindre tid och resurser på att utbilda befintlig personal. Och när arbetsgivare anställer söker de ofta personal som redan har den kompetens som krävs för att kunna börja arbeta.12 Andelen anställda som fått minst på betald arbetstid har sjunkit . var det som hade deltagit i någon personalutbildning. Skillnaden mellan olika grupper är också stor. Det är betydligt vanligare att de som arbetar inom SACO- eller TCO-området får personalutbildning jämfört med dem som arbetar i LO-yrken. Den vidareutbildning som erbjuds riktas nästan uteslutande till dem som har fasta anställningar.13 I en rapport från konstateras att ansvaret för lärande och utbildning i allt högre grad, läggs på den enskilde individen och det offentliga utbildningssystemet.14 Vi socialdemokrater vill därför närmare undersöka hur arbetsmarknadens parter och staten gemensamt kan stimulera till ökad kompetensutveckling i arbetslivet, till exempel genom någon form av kompetensförsäkring. Genom skattelättnader har vi tidigare stimulerat till kollektivt pensionssparande. är det att undersöka möjligheterna att stärka arbetslinjen genom att stimulera till ökad kompetensutveckling. Syftet är bland annat att ge personer vars kompetens inte längre överensstämmer med företagens behov, möjlighet till vidareutbildning i bestående anställningar eller omställning till nytt jobb. Fördelen med försäkringslösning jämfört med individuellt sparande är att alla omfattas av möjligheten den dag behov uppstår, som utvecklingsinsatserna kan koncentreras till dem som faktiskt behöver dem. En möjlighet är att utveckla en kollektivbaserad lösning. Fördelarna med en sådan lösning är att parterna får ansvara för tillämpningen, vilket minskar behovet av central regelstyrning och ökar möjligheterna till individuellt anpassade lösningar som i exempelvis omställningsavtalen. En viktig utgångspunkt är att modellen inte ska ersätta arbetsgivarnas ansvar för kontinuerlig personalutbildning eller kompetensutveckling. Det är också viktigt att säkerställa att avtalen inte utformas så att de skapar inlåsning av arbetskraft i vissa branscher eller företag. Bygg vidare på omställningsavtalen Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden kommer att fortsätta. Fler kommer att behöva gå från ett jobb till ett annat. Omställning måste bli lättare för människor inte svårare. Vid sådana processer är det viktigt att tidiga insatser görs, så att de som riskerar uppsägning kan gå vidare till nya jobb eller till utbildning innan arbetslösheten är ett faktum. På större delen av arbetsmarknaden gäller avtal med särskilda trygghetsförsäkringar för att underlätta omställning vid uppsägning. Inom försäkringens ram kan den som varslas om uppsägning få personlig coachning, ekonomiskt stöd eller kompetensutveckling. På den statliga sidan har ett trygghetsavtal funnits . Även tjänstemännen på den privata sidan liksom LO-kollektivet i den privata sektorn omfattas av trygghetsavtal. Offentliganställda inom den primär- och landstingskommunala sektorn omfattas däremot inte av omställningsavtal. Trygghetsfonderna är framgångsrika med att hjälpa individer till nya arbeten. Flera studier visar att arbetssökande som får stöd av trygghetsfonder snabbare får arbete. En viktig orsak är att representanter från fonderna tar kontakt med den enskilde långt innan uppsägningen är ett faktum. Andra framgångsfaktorer är personliga kontakter mellan den enskilde och rådgivaren samt det individinriktade arbetssättet.15 Omställningsförsäkringarna leder sannolikt till minskad arbetslöshet genom att insatser sker tidigt, vilket ger samhällsekonomiska vinster. För att vinsterna ska bli så stora som möjligt, menar vi att en fördjupad samverkan med arbetsmarknadspolitiken är viktig. Arbetsförmedlingen bör finnas med redan när individens behov och stöd kartläggs inom ramen för omställningsavtalet. Detta bör göras för att undvika att den som faktiskt blir arbetslös efter uppsägning får gå igenom samma process ytterligare en gång, i sämsta fall med någon som då gör andra bedömningar. Vi socialdemokrater är beredda att pröva om man genom en stimulans från samhällets sida kan utveckla modellerna för omställningsavtal i syfte att stärka stöd och rådgivning vid strukturomvandling för det stora flertalet anställda på svensk arbetsmarknad. Arbetsmarknadsutbildning syftar främst till att avhjälpa flaskhalsar på arbetsmarknaden. Genom att snabbt utbilda dem som står utan arbete för företagens behov kan arbetsmarknadsutbildningar bidra till en högre sysselsättning med låg och stabil inflation. syftar arbetsmarknadsutbildningen till att ständigt höja arbetskraftens kompetens och produktivitet genom att rusta den vars kompetens inte längre överensstämmer med arbetsmarknadens krav på nya kunskaper och färdigheter. Vid större strukturkriser är arbetsmarknadsutbildningen ett viktigt verktyg för att stödja människor att gå vidare. Arbetsmarknadsutbildning främjar därmed omvandlingen av svensk ekonomi och bidrar till tillväxt och välstånd. Av den anledningen är vi socialdemokrater angelägna om att komma till rätta med eventuella brister som funnits i arbetsmarknadsutbildningen och utveckla den för framtiden. De nya jobben skapas till stor del i den kunskapsintensiva sektorn, medan jobben i den arbetsintensiva sektorn, där arbetsmarknadsutbildningen har en betydande roll blir färre till följd av rationaliseringar och strukturomvandling. Arbetsmarknadsutbildning inom tillverkningsindustri, vård och omsorg samt transport dominerar kraftigt. Utbildningen är koncentrerad till yrken med hög omsättning av arbetskraft, men inte till branscher där de strategiska flaskhalsarna är som störst.16 Vi menar att det är viktigt att arbetsmarknadsutbildningen styrs av hela arbetsmarknadens behov inte bara av den traditionella tillverkningsindustrin och gemensam sektor. Mot bakgrund av att tjänstemän och akademiker utgör en växande andel av arbetskraften finns det skäl för att också dessa grupper ska ges bättre möjligheter till arbetsmarknadsutbildning. I vissa fall kan det vara särskilt motiverat att erbjuda påbyggnadsutbildning, till exempel för personer som passerat åldersgränsen för studiemedel eller som redan använt den maximala tiden för studiemedel. En väl anpassad arbetsmarknadsutbildning tar hänsyn både till arbetsgivarnas kompetenskrav och de arbetssökandes förutsättningar för att tillgodogöra sig utbildningen. Vi menar därför att planering och genomförande ska ske i större samverkan med arbetsmarknadens parter. Modeller som bygger på täta kontakter med arbetsgivare ska främjas för att deltagarna snabbare ska få jobb. Företagsförlagd utbildning med praktik på arbetsplatser som en del av utbildningen har visat sig vara framgångsrikt och bör därför utvecklas. Ett intressant exempel på samverkan mellan arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter är de så kallade branschråden. Branschrådens verksamhet omfattar dels rekryteringsforum och yrkesträffar, där arbetssökande och fackliga organisationer tillsammans med arbetsförmedlingen träffas för informationsutbyte, dels branschdagar, där arbetsförmedlare inbjuds till studiebesök hos olika arbetsgivare som informerar om kompetenskrav och yrkesinnehåll. Ett av syftena är att åstadkomma en starkare koppling mellan arbetsmarknadsutbildning och arbetsgivares behov.17 Det finns en rad andra aktörer som erbjuder liknande utbildningar till samma målgrupp som arbetsförmedlingen: Komvux, kvalificerad yrkesutbildning, folkhögskolor och högskolor. Det kan finnas många fördelar och effektivitetsvinster att vinna genom att öka samverkan mellan arbetsförmedlingen och dessa aktörer. En trygg arbetslöshetsförsäkring för tillväxtens skull Det är viktigt att en bred majoritet av löntagarna omfattas av en god omställningsförsäkring vid arbetslöshet. En sådan försäkring stärker människor och underlättar samhällets strukturomvandling. Ersättningar på höga nivåer och villkor i övrigt som är rimliga utifrån den enskildes utgångspunkt gör att människor blir öppnare för den globaliserade ekonomin och vågar gå från det gamla till det nya.