mot · GV02Fi278 · 2007-10-05 00:00:00 — Grön budget för en ny tid 5Budgetpolitiska mål och förslag till utgiftsramar15 5.1Fastställande av utgiftstak för 201015 6.1Klimatinvesteringar i boende och byggande19 7.4Satsning på de mest utsatta äldre31 8.1Barntid bättre än vårdnadsbidrag32 9.2Arbetsmarknadspolitik för dem som står långt borta från arbetsmarknaden36 10.1Mäns våld mot kvinnor42 10.4Insatser mot män som slår43 11Solidaritet med alla i världen44 11.1Ett öppet i världen44 12.1Frisktandvård till fast pris48 12.2Gratis tandvård upp till 25 år48 12.3Utveckla det lokala folkhälsoarbetet49 14.4Koldioxidskatt och energiskatt på diesel55 avslår regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. beslutar att anta förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 414). beslutar att fastställa utgiftstaken för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . beslutar att fastställa utgiftstaken för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till och . beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med tabell 5.4 (avsnitt 5.2). beslutar att godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med tabell 14.7 (avsnitt 14.9). beslutar att godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med tabell 5.4 (avsnitt 5.2). beslutar att godkänna ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade anslag enligt specifikation i tabell 16.1 (avsnitt 16). beslutar att skiktgränsen för statlig skatt 2008 endast räknas upp plus inflation. beslutar att slopa skattereduktionen för hushållsnära tjänster fr.o.m. . begär att regeringen lägger fram lagförslag om höjt grundavdrag i enlighet med vad som i motionen anförs. begär att regeringen lägger fram lagförslag om reformerad skattreduktion för arbetsinkomst i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa etableringskonto. beslutar att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgift för 1824-åringar från . begär att regeringen återkommer med lagförslag om löneskatt för äldre i enlighet med vad som i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med lagförslag om en generell arbetsgivaravgiftssänkning för alla företag i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda nedsatta arbetsgivaravgifter för forskningsintensiva företag.1 begär att regeringen återkommer med lagförslag om höjd koldioxidskatt med per kilo koldioxid. begär att regeringen återkommer med lagförslag om sänkt energiskatt på eldningsolja med per kubikmeter. begär att regeringen utreder och återkommer med lagförslag om en kilometerskatt som kan träda i kraft . begär att regeringen återkommer med lagförslag som innebär att möjligheten att dra av trängselskatten som en kostnad i arbetet avskaffas. begär att regeringen återkommer med lagförslag om införande av en skatt på flygresor i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning gällande koldioxidskatt för flygbränsle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att reformera reseavdragen. begär att regeringen återkommer med lagförslag om att höja koldioxidskatten för den lätta industrin genom att nedsättningen höjs till av hushållens nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reformerad förbränningsskatt. begär att regeringen återkommer med lagförslag om ett slopande av koldioxidskatteundantaget för torv. begär att regeringen återkommer med lagförslag på tilläggsskatt på alkoläsk i enlighet med vad som i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med lagförslag om sänkt moms på ekologiska livsmedel i enlighet med vad som i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med förslag om att sänka den förhöjda finansieringsavgiften i arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hanteringen av fastighetsskatten. begär att regeringen lägger fram förslag om nedsatt förmånsskatt på cyklar i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda förmånsbilsbeskattning. 1 Yrkande 17 hänvisat till SfU. har en ny regering. de gröna befinner sig i opposition med stort inflytande och ansvar. Regeringens första år vid makten kännetecknas av stora förändringar. Inkomstskatterna har sänkts kraftigt för dem med de högsta inkomsterna, förmögenhetskatten föreslås avskaffas, ett förslag om omlagd fastighetsskatt som framför allt gynnar dem med höga inkomster har presenterats. Mycket omfattande besparingar och nedskärningar har genomförts. Regeringen har drivit igenom försämringar av arbetslöshetsförsäkringen som innebär lägre ersättningar för dem som har det allra svårast att komma tillbaka till arbetsmarknaden. I sjukförsäkringen har regeringen sänkt ersättningsnivån. I budgetpropositionen presenteras nya besparingar tillsammans med ytterligare skattesänkningar. Möjligheten för deltidsarbetslösa att få arbetslöshetsersättning minskas och ersättningen för långtidssjuka försämras. Sammantaget innebär regeringens första år vid makten att de grupper som har det allra sämst ställt fått en ännu svårare ekonomisk situation. Regeringens politik har drivits igenom i som präglas av snabb ekonomisk utveckling. Arbetslösheten har sjunkit och sysselsättningen har stigit. Den goda ekonomiska situationen beror delvis på en stark konjunktur i omvärlden men också på en välskött ekonomi. ställer sig starkt kritiskt till regeringens politik. Vi tror inte att de arbetslösa är lata eller att de sjuka fuskar. Vår grundsyn är att människor vill vara med och delta. Människor som står utanför arbetsmarknaden behöver stöd, kompletterande utbildning och omskolning för att komma tillbaka. Sjuka människor behöver rehabilitering, vård och omsorg för att återigen kunna kliva in på arbetsmarknaden. I budget presenteras förslag för att få en bättre fungerande arbetsmarknad och förbättrade möjligheter till utbildning, förslag som lyfter upp entreprenörens och företagarens roll i skapandet av nya jobb, förslag och idéer om hur sociala företag kan få en större och viktigare roll i att hjälpa dem som står längst ifrån arbetsmarknaden att komma tillbaka. tog klimatdebatten fart ordentligt, debatten har fortsatt och är fortfarande livlig. Ett stort skifte har skett i människors syn på miljön och klimatfrågorna. Stadsjeep har blivit ett skällsord och höjda koldioxidskatter ses som en självklarhet. har länge drivit klimatfrågan. Stora reformer genomfördes under förra mandatperioden. Skatteväxlingen som lotsade fram innebar höjda energi- och klimatskatter på . sänktes skatten för låg- och medelinkomsttagare. Skatteväxlingen har bidragit till en kraftig övergång från olja till biobränslen. Svensk skogsråvara ses som en mycket värdefull naturresurs. Svensk bioenergiteknik går på export och nya jobb skapas i energi- och miljöteknikföretag. Regeringspartierna har yrvakna väckts av det nya stora engagemanget i klimat-, miljö- och energifrågorna. De första stapplande stegen till en borgerlig klimatpolitik har tagits. välkomnar det nyväckta engagemanget och avvaktar nu förslag på strategier, åtgärder och handling. De förslag som presenteras i årets budgetmotion är fullständigt otillräckliga. Höjningen av koldioxidskatten motverkas av höjda reseavdrag och klimatmiljarden motverkas av större besparingar på andra klimat- och energirelaterade områden. presenterar i budgetmotionen vårt förslag till ekonomisk politik. Våra prioriteringar innebär stora förbättringar för dem som har det sämst ställt. Vår fördelningspolitik är mer rättvis, vår människosyn mer human. klimatpolitik innebär kraftfulla åtgärder för att ställa om till ett hållbart och modernt samhälle. förbättrades svensk ekonomi på ett exceptionellt sätt. var med och tog ansvar för detta. Ekonomisk utveckling kombinerades med ett intensifierat arbete med att ställa om samhället i mer hållbar riktning. Vi anser att detta arv ska vårdas. Ett stort mått av ansvar för den ekonomiska politiken innebär bättre möjligheter att klara klimatproblemens utmaningar. Vi är oroade över att regeringen inte förmår axla detta ansvar. I årets budgetmotion från presenteras en väl avvägd finans- och skattepolitik. Vi ser att det mitt under brinnande högkonjunktur behövs ett högre finansiellt sparande för att inte elda på ekonomin ytterligare, vilket kan ge negativa effekter för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. ekonomiska politik innebär också att vi tar ett stort ansvar för den långsiktiga utvecklingen av den offentliga sektorn och statens finanser. Sammantaget innebär förslag till ekonomisk politik bättre villkor för de sämst ställda, en effektiv och kraftfull klimatpolitik, solidaritet med världens alla människor och ett stort mått av ansvar för framtida generationer. Konjunkturen fortsätter att vara stark både i och globalt. BNP växer enligt regeringens prognos 2007, 2008 och 2,5 pro-cent 2009. Den globala ekonomin växer vilket är något lägre är förra årets rekordhöga tillväxt på . Världsekonomin drivs framför allt av fortsatt mycket hög tillväxt i och hög tillväxt i Euroområdet och . växer just nu långsammare än den trendmässiga utvecklingen. Produktivitetsutvecklingen som i varit ovanligt stark 20022006 mattas av och sysselsättningen stiger i stället kraftigt. I drivs tillväxten framför allt av privat konsumtion som förväntas stiga kraftigt till följd av ökad sysselsättning och sänkta skatter. Resursutnyttjandet i ekonomin blir både i och globalt alltmer ansträngt och räntorna kommer att stiga snabbt. Regeringen bedömer att den svenska styrräntan kommer att vara i slutet av 2009. Inflationen stiger snabbt, KPI förväntas stiga till 2008 och UND1X till som årsgenomsnitt. Sysselsättningen fortsätter att stiga men ökningen har passerat toppen. ökade sysselsättningen , är prognosen och minskar ökningstakten till och året därefter enligt prognos. tillämpas ett nytt arbetslöshetsmått (enligt regeringsbeslut). Arbetslöshet kommer fullt ut att utgå från definition vilket innebär att även heltidsstuderande som söker arbete och kan ta arbete räknas som arbetslösa. Enligt tidigare definition faller arbetslösheten till 4,5procent och till . Enligt den nya definitionen blir arbetslösheten och . Den reguljära sysselsättningen ökar från till enligt prognosen. Därmed nås förra regeringens mål när det gäller arbetslöshet och sysselsättning, 4 procents öppen arbetslöshet och 80 procents reguljär sysselsättning, 2008. 4.1.3Miljöpartiets bedömning av konjunkturläget befinner sig på toppen av en högkonjunktur. Resursutnyttjandet i ekonomin blir alltmer ansträngt, och det råder redan arbetskraftsbrist i flera branscher. bedömning är att finanspolitiken i detta skede inte bör vara expansiv. Regeringens politik riskerar att skapa överhettning i ekonomin som kan få till följd att konjunkturnedgången blir kraftigare än nödvändigt. varnade för regeringens alltför expansiva finanspolitik. Många andra gjorde samma bedömning. Förslagen som presenterades i vårpropositionen innebar en nettoförsvagning av offentliga sektorns finanser med . Regeringen har delvis tagit till sig av kritiken, och finansieringen i årets budgetproposition är mer tillfredsställande . bedömning är emellertid att finanspolitiken är något för expansiv. I en bilaga till budgetpropositionen varnar nu även självt för att den politik som förs riskerar att leda till en överhettningssituation . Regeringens politik i kombination med oron på finansmarknaderna och den dåliga hanteringen av omläggningen av fastighetsskatten gör att osäkerheten i ekonomin ökat. Den ansträngda arbetsmarknaden, där det redan råder brist inom vissa yrken, utgör ett annat hot. Regeringen fortsätter på sin redan inslagna bana med en ekonomisk politik som går ut på att öka arbetskraftsutbudet genom skattesänkningar för dem som arbetar kombinerat med försämringar för dem som inte arbetar. Trots en exceptionellt stark arbetsmarknad med historiska ökningar av sysselsättningen fortsätter man konsekvent att sänka skatterna för dem med höga inkomster och försämra de sociala försäkringarna för dem som fortsatt står utanför arbetsmarknaden. Regeringen tycks okänslig för att en majoritet i förväntar sig trygga socialförsäkringar som ger skydd vid arbetslöshet och sjukdom. Trots massiv kritik mot försämrade socialförsäkringar, orättvisa skattesänkningar och besparingar på dem som har det sämst ställt redan efter de förändringar som genomfördes i samband med förra årets budgetmotion fortsätter regeringen målmedvetet att driva sin linje. I årets budgetproposition presenteras andra steget i det så kallade jobbskatteavdraget. Det andra steget innebär att inkomstskillnaden mellan låginkomsttagare och höginkomsttagare fortsätter att öka. Regeringens skattesänkning är störst för dem med höga inkomster. av den totala skattesänkningen i andra steget av jobbskatteavdraget tillfaller de två tiondelar av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Redan första steget i jobbskatteavdraget innebar störst skattesänkningar för dem med högst inkomster. Tillsammans med den avskaffade förmögenhetsskatten, skattereduktionen för hushållsnära tjänster och införandet av ett tak i uttaget av fastighetsskatt har regeringens ekonomiska politik inneburit mycket kraftfulla skattesänkningar för dem med höga eller mycket höga inkomster. som regeringen genomfört stora skattesänkningar för dem med höga inkomster har man konsekvent finansierat sina skattereformer genom besparingar på dem som har det sämst ställt. I budgetpropositionen gjordes tuffa nedskärningar i de sociala trygghetssystemen. Besparingar gjordes i sjukpenningen genom att den sjukpenninggrundande inkomsten sänktes. I arbetslöshetsförsäkringen sänktes ersättningsnivåerna genom sänkt tak de första hundra dagarna, genom lägre ersättningsnivå efter 200 dagars arbetslöshet och genom en kraftigt höjd egenavgift som gjort att hundratusentals personer lämnat arbetslöshetsförsäkringen. Sammantaget innebar skattesänkningarna och besparingsförslagen i budgetpropositionen att hushållens inkomster ökade med . Av de trettio miljarderna delade de av befolkningen med de högsta inkomsterna på nästan hälften medan de med de lägsta inkomsterna delade på en dryg tjugondel. Det andra steget i jobbskatteavdraget, liksom det första, finansieras genom besparingar på utsatta grupper. Regeringen föreslår nu ytterligare besparingar på dessa grupper, dels en kraftfull försämring av sjukförsäkringen där ersättningsnivån sänks till , dels genom ytterligare försämringar i den sjukpenninggrundande inkomsten. I arbetslöshetsförsäkringen införs och möjligheten till att få arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet försämras. Sammanlagt räknar regeringen med att spara på socialförsäkringarna . uppgår besparingen till (tabell 4.1). Tabell 4.1.Besparing enligt regeringens förslag till statsbudget Besparingar på dem som har det sämst ställt Lägre ersättningar i sjukförsäkringen Fördelningseffekterna av andra steget i jobbskatteavdraget och de besparingar som genomförs för att finansiera skattesänkningen är än värre än i det första steget. Inklusive finansiering blir nettoförändringen för de med de lägsta inkomsterna negativ, vilket innebär att dessa får mindre pengar kvar . De med de högsta inkomsterna delar på av inkomstskattesänkningarna om totalt . Räknat i kronor innebär det andra steget, inklusive finansiering, att de med de lägsta inkomsterna går back medan de med de högsta inkomsterna får mer (diagram 4.1). delar inte den människosyn som präglar regeringens politik. Människor blir inte friskare för att man hetsar dem med sämre ekonomiska villkor, tvärt om. Effekter av förslagen i budgetpropositionen uttryckt som genomsnittlig förändring av nettoinkomster Regeringens politik omfördelar även mellan män och kvinnor, och mellan unga och gamla. I andra steget av jobbskatteavdraget tillfaller skattesänkningarna i huvudsak män. Av den totala inkomstförändringen inklusive finansiering tillfaller män och kvinnor (diagram 4.2). Uppdelat på ålder förlorar de totalt sett och får därmed mindre pengar i plånboken medan personer tjänar mest. Det är anmärkningsvärt med en regeringspolitik som ökar de ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor. Procentuell förändring av inkomster mellan kvinnor och män till följd av regeringens politik Även omläggning av egenfinansieringen i arbetslöshetsförsäkringen visar på en misslyckad fördelningspolitik. Regeringen vill införa en arbetslöshetsavgift och med den ersätta den förhöjda finansieringsavgiften för arbetslöshetskassorna. Avsikten är att egenavgiften ska vara högre vid högre arbetslöshet vilket ska motverka höga löneanspråk vid förhandling. Effekten kommer att bli att avgiften till a-kassan höjs för dem som jobbar i branscher med hög arbetslöshet medan de som jobbar i branscher med låg arbetslöshet får lägre avgifter. Det kollektiv som jobbar i osäkra branscher missgynnas med högre avgifter medan man gynnar dem med säkra jobb och låg risk för arbetslöshet. Trots att regeringens viktigaste politiska prioritering är ökad sysselsättning har man inte lyckats presentera några mål för arbetsmarknadspolitiken. Full sysselsättning och minskat utanförskap eftersträvas, men regeringen saknar en samlad bild av vad som är målet för politiken. Resursutnyttjandet i ekonomin blir alltmer ansträngt med arbetskraftsbrist i flera branscher. är det fortfarande hög arbetslöshet i synnerhet bland ungdomar och personer med annan etnisk bakgrund än svensk. Sammantaget pekar detta på att arbetsmarknaden inte fungerar. De personer som framför allt får jobb är unga och nyutbildade. Människor som står långt ifrån arbetsmarknaden har fortsatt svårt att få arbete. Många personer tvingas dessutom till otrygga anställningsformer och ofrivilligt deltidsarbete. De utbudseffekter regeringen räknat med när det gäller arbetskraftsutbudet dröjer. Prognoserna visar på minskad sysselsättningsökning framöver. Årets förslag om nyfriskjobb innebär att regeringen tagit till sig något av kritiken när det gäller behovet av subventionerade anställningar för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Politiken är dock fortfarande otillräcklig. Bland annat saknas helt satsningar på sociala företag, som lyckats mycket väl i sitt arbete med att få in människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Klimatomställningen utgör en av de största utmaningarna samhället står inför. Effekterna av fortsatta utsläpp av klimatgaser på dagens nivå kommer att få katastrofala följder. Effekterna av ett förändrat klimat är redan synliga och skrämmande. För att begränsa temperaturhöjningen globalt till max två grader i jämförelse med förindustriell nivå () behöver utsläppen av växthusgaser sluta öka och minskas med till 2050. som ett modernt och väl utvecklat land med höga utsläpp per capita har ett stort ansvar att gå före i klimatomställningen, utveckla ny teknik och bidra till att fattigare länder både klarar de problem som klimatutsläppen förorsakat och den omställning av energisystemen som behövs för att dessa länder ska kunna fortsätta att utvecklas. Sternrapporten visar på de ekonomiska konsekvenserna av en utebliven klimatpolitik. Vidtas kraftiga åtgärder nu kan kostnaderna i form av global BNP hållas på en rimlig nivå. Uteblir klimatpolitiken blir kostnaderna mångdubbelt högre. Regeringen har i och med förslagen i årets budgetproposition tagit sina första stapplande steg när det gäller klimatpolitiken. Höjningen av koldioxidskatten är ett stort steg för regeringen, om än ett litet steg för klimatet. Den gröna skatteväxling som genomfördes under förra mandatperioden omfattade , totalt . Regeringen aviserar inga fortsatta ambitioner när det gäller koldioxidskattehöjningar. Koldioxidskattehöjningen matchas tyvärr inte heller av nödvändiga investeringar i ny energiteknik, energieffektivisering och utbyggd kollektivtrafik som en omställning mot ett hållbart samhälle kräver. Höjningen av reseavdragen och de aviserade stora satsningarna på utbyggda vägnät indikerar att regeringen fortsatt tror på bilen som den viktigaste komponenten i transportsystemet. Den positiva effekten som den höjda koldioxidskatten skulle kunna få motverkas också av flera andra åtgärder i regeringens politik. Medan koldioxidskattehöjningarna ger ett ökat bensinpris på per liter medför de höjda reseavdragen, med 50 procents marginalskatt, en skattesänkning om per mil. Kollektivtrafikresenärerna kompenseras däremot inte. Den höjda dieselskatten kommer att slå igenom i högre avgifter till kollektivtrafiken. Trots koldioxidskattehöjningen kan de höjda reseavdragen och utebliven kompensation till kollektivtrafiken sammantaget få en negativ effekt på klimatet. Det är också olyckligt att regeringen inte ser att klimat-, miljö- och energifrågorna hör ihop. Regeringen presenterar i budgetpropositionen en klimatmiljard. Men i själva verket spar man kraftigt på klimatområdet. Regeringens klimatmiljard innebär i praktiken minskade anslag till klimat- och energirelaterade anslag på totalt. Netto blir minskningen . I tabell 4.2 redovisas regeringens klimatmiljard och de besparingar som görs på andra klimat- och energirelaterade anslag. De förslag som ryms inom klimatmiljarden kan förvisso vara nödvändiga men ambitionsnivån måste läggas betydligt högre. Regeringens politik på området miljö- och naturvård är helt otillräcklig. Mest allvarligt är neddragningarna av anslagen för skydd av natur och biologisk mångfald. När upprepade rapporter slår fast att takten när det gäller skydd av natur och biologisk mångfald är för långsam för att uppnå egna mål och klara våra internationella åtaganden som pågående klimatförändringar gör det ännu viktigare med naturskydd, drar regeringen ned på anslagen. På motsvarande sätt drar regeringen ned på arbetet med att sanera giftiga markområden, trots att behoven ökat. Satsningen på havsmiljön är mest symbolisk, eftersom den bygger på att pengarna förs över från andra anslag. Symbolvärdet urholkas dessutom av att fokus ligger på kunskapsinhämtning, i stället för konkreta åtgärder. Trots att regeringen säger sig föredra naturvårdsavtal som instrument för skydd av skogen blir det i praktiken en neddragning genom att ingen hänsyn tas till ökande priser på skog och mark. Regeringen drar också kraftigt ned på arbetet med djurskyddet. Regeringen slopar den särskilda satsningen på ekologisk produktion. Regeringen vill undanta lantbruket och skogsbruket från vissa höjningar av miljöskatter, trots att lönsamheten förbättrats kraftigt tack vara stigande efterfrågan och priser. Ett stort problem, utöver avsaknaden av kraftfulla åtgärder, är osäkerheten kring om regeringen inser allvaret i klimatproblemen. Regeringen aviserar ingen fortsatt skattehöjning på energi- och klimatrelaterade skatter. har man tidigare tydligt markerat att höjda klimat- och energiskatter borde ske på ett ordnat sätt med en långsiktig framförhållning. En kritik som framfördes av de borgerliga partierna mot förra mandatperiodens skatteväxling var avsaknaden av framförhållning och förutsägbara spelregler. Avsaknaden av en långsiktig strategi indikerar att årets höjda koldioxidskatt för hushållen och industrin kanske mer var en engångsföreteelse som syftade till att finansiera fortsatta skattesänkningar för löntagarna. Om detta var fallet är det synnerligen olyckligt. Sammanställning av neddragningar och satsningar inom energi- och klimatområdet 34:10 Stöd till klimatinvesteringar Investeringar i ny teknik för att minska klimatutsläppen, Uo 20 s. 61. 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald