mot · GU02Fi7 · 2007-05-01 00:00:00 — Politiken innehåller inga lösningar för hur samhället skall klara en nyproduktion av hyresrätter på en acceptabel nivå och inte heller hur en tillfredsställande omfattning av underhåll och ombyggnation i det redan byggda skall tryggas. Tvärtom har regeringen valt att avskaffa de produktionsstöd som fanns för nyproduktion av hyresrätter. Utan att föreslå något nytt bostadsfinansieringssystem har regeringen även valt att avtrappa räntebidraget som helt försvinner 2011. Till detta kommer regeringens aggressiva kamp för utförsäljningar av allmännyttiga bostadsföretag. Åtgärderna har redan hunnit påverka hyresmarknaden negativt, både vad gäller tillbakadragandet av tidigare planerade nybyggnationer och planerade renoveringar av hyresrätter. Det blir allt tydligare hur möjligheterna minskar för dem med lägst inkomster att finna en god bostad till rimlig hyra. Tvärtom riskerar boende i hyreslägenheter nu att få kraftigt höjda hyror. Situationen för ungdomar och andra som inte har kapital eller önskan att efterfråga bostäder utanför hyresmarknaden blir alltmer ohållbar. Många kommuner har bostadsbrist. Främst saknas hyresrätter. Av dagens låga investeringar i ny- och ombyggnad följer att förslitningarna överstiger investeringarna, vilket ger ett sjunkande realkapital (bostadens värde). I klartext betyder det att vi får sämre boendekvalitet år . Om inte bostadsstandarden skall sjunka ytterligare och trångboddheten skall öka måste det produceras fler nya bostäder, och så många hyresrätter som måste byggas om. En satsning på byggandet är också en jobbsatsning. Varje bostad som färdigställs genererar 46 årsarbetskrafter. föreslår en ökad satsning på nyproduktion av hyresrätter. inför vi en ny långsiktig bostadsfinansiering med målet att främja såväl nyproduktion som ombyggnation av hyresrätter. Utrymme för att främja byggandet av mellan 15000 och 20000 nya hyresbostäder skall skapas inom ramen för finansieringssystemet. Andra åtgärdsförslag inom utgiftsområde 18 omfattar inrättandet av en nationell samordnare för kooperativa hyresrättsföreningar. Syftet är att underlätta tillkomsten av fler spekulationsfria boendeformer. Vi aviserar även ett nytt anslag för marksanering i tätorter till byggande av flerbostadshus med hyresrätt, i syfte att öka produktionen av hyresbostäder ytterligare i de områden där bristen är som störst. För är det viktigt att bostadsbidragen även fortsättningsvis är ett bostadspolitiskt instrument. Ekonomiskt svaga hushåll skall ha möjlighet att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder. Som konsumtionsstöd är det viktigare än någonsin nu när regeringen har tagit bort alla produktionsstöd. Fler grupper bör på omfattas av bostadsbidraget. Systemet måste också ta större hänsyn till inkomst- och boendekostnadsutvecklingen. Som ett första steg vill ta bort dagens 28-årsregel. avvisar regeringens förslag på att de ändamål och verksamheter som finansieras med det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 21:1 Bostadsbidrag flyttas till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Vi anser att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. har bostadsbidraget både en familjepolitisk och bostadspolitisk målsättning. Målet bör förtydligas så att bidragen endast förhåller sig till de bostadspolitiska målen. Trångboddheten i ökar, och bidragens uppgift skall vara att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder. För att klargöra bidragens roll som bostadspolitiskt instrument skall anslag 21:1 kvarstå under utgiftsområde 18. Mot denna bakgrund bör regeringens förslag om att godkänna den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt komsumentpolitik respektive utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (avsnitt 6.6.10) avslås. Detta bör besluta. När det gäller konsumentpolitiken finns det inga förslag på anslagsändringar i den ekonomiska vårpropositionen för . ser att alla människor inte har möjligheten att göra rationella och genomtänkta konsumtionsval. För att alla kommuner skall kunna erbjuda sina invånare konsumentvägledning av god kvalitet föreslår vi därför att kommunerna ges anslag för konsumentvägledare. Vidare avsätter vi ett särskilt anslag till i syfte att införliva läkemedel och hälsa (Kilen). 16.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling Det svenska klassamhället präglas av djupa klyftor mellan stad och land, centrum och förort, tillväxtregioner och avfolkningsbygder. De regionala klyftorna förstärks med dagens regeringspolitik. Regeringen för en ekonomisk utvecklingspolitik som i första hand gynnar storstäderna och de välbeställda, en politik som omfördelar ekonomiska resurser från svaga regioner till rika kommuner och som ger upphov till en ständig centralisering av kapital och produktion, på bekostnad av helhetssyn och samhällsekonomisk effektivitet. var pådrivande för att de regioner som drabbas särskilt hårt av försvarsomställningsbeslutet skulle få ersättningsjobb genom omlokalisering av statliga myndigheter. I den pågående omlokaliseringsplanen riktas arbetstillfällen till , , /och . föreslår en förlängning av omställningsprogrammet och att nya medel tillförs med 2008. avvisar regeringens förslag att minska utgiftsområde 19 med i syfte att avskaffa regionalt förhöjt grundavdrag. menar att förhöjt grundavdrag skall finnas i avvaktan på att beslut om ytterligare sänkning av nedsatt skattesats från till för vissa län och kommuner träder i kraft . 16.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Naturskogar som aldrig kan ersättas och många hotade arter skog kommer att försvinna om inte kraftiga satsningar görs för skyddet av biologisk mångfald. Vi höjer anslaget års nivå gällande 34:3 åtgärder för biologisk mångfald för att flera miljökvalitetsmål, främst Levande skogar, skall kunna uppnås. Vi avvisar regeringens förslag att minska anslaget med 2008, 2009 samt 2010. Jämfört med regeringens förslag förstärker vi i stället anslaget med 2008, 2009 och 2010. Det är anmärkningsvärt att regeringen lägger ner det framgångsrika arbetsmarknadspolitiska projektet jobb, som sysselsatt upp till 3000 personer över hela landet med viktigt naturvårdsarbete. Enligt innebär avvecklingen minskad möjlighet att arbeta med natur- och kulturmiljövård som röjning av hagar, slåtterängar och betesmarker i naturreservat och nationalparker. Konsekvenserna blir att naturreservat kommer att förfalla, både när det gäller biologiska värden och tillgänglighet. Vi vill i stället fördubbla den tidigare satsningen på Gröna jobb och förutom inkludera samt i verksamheten. Vi höjer därmed anslagen till dessa myndigheter för denna hantering (anslagen till och under utgiftsområde 23). har ett helt åtgärdsprogram samt en kraftig budget för omställning till en miljöanpassad trafik. I detta sammanhang utgör inte regeringens förslag till miljöbilspremie en miljömässigt kostnadseffektiv satsning då bilen ändå kan drivas med fossila bränslen. Vi prioriterar i stället satsningar på bränslesidan. Den eventuella miljövinst som kan uppnås med premien slås med all säkerhet undan genom att den finansieras med minskat skydd av biologisk mångfald, vilket vi är mycket kritiska till. Vi välkomnar att regeringen uppmärksammar och satsar på havsmiljön. tillhör ett av världens mest hotade ekosystem, och åtgärder för att livrädda havet är nödvändiga. Vi vill däremot inte finansiera satsningen på havsmiljön genom minskat anslag till skydd av skog, vilket regeringen föreslår, utan utökar i stället ramanslaget. I vår budgetmotion (2006/07:Fi245) med anledning av budgetpropositionen inrättade vi en ny anslagspost Åtgärder för sjöar, hav och kust för att genomföra aktionsplan för havsmiljön, inrätta en fond för lokala samförvaltningsprojekt samt genomföra test av syresättningsprojekt . Denna post vill vi utöka till förmån för ett havsinvesteringsprogram (HIP) med för 20082010, vilket är mer än dubbelt så mycket som regeringens aviserade förslag till havsmiljön. Vår satsning sker dessutom till skillnad från regeringens parallellt med förstärkningen av anslaget till biologisk mångfald. Syftet med det nya havsinvesteringprogrammet är att i likhet med klimatinvesteringsprogrammet under erbjuda medfinansiering för miljömässigt kostnadseffektiva åtgärder för minskade utsläpp till havsmiljön. Åtgärderna skall gynna miljömålen Hav i balans, Levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Myllrande våtmarker och Giftfri miljö. Anslaget uppgår till 2008, 2009 och 2010. var initiativtagare till klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som införts för att minska utsläppen av växthusgaser. Erfarenheterna har varit mycket goda och vi motsätter oss därför kraftigt regeringens förslag att fasa ut detta stöd till 2009. Vi tillskjuter medel så att det årliga beloppet på ligger fast åren 20082010. Jämfört med regeringens satsning ökar vi anslaget med 2008 samt för såväl 2009 som 2010. Ett nytt anslag 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser överförs från utgiftsområde 21 till detta område. Till skillnad från regeringen, som avsätter till denna post, föreslår vi att anslaget skall uppgå till 20082010. Syftet är att bidra till utsläppsminskningar genom statliga investeringar utomlands i enlighet med Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer. Utsläppsminskningarna skall dock inte tillgodoräknas i det svenska nationella klimatmålet. Vi föreslår i stället att ett nytt klimatmål Begränsad klimatpåverkan i andra länder införs. Vi höjer även stödet till miljöorganisationer under anslag 34:2 Miljöövervakning m.m. och ger ökade resurser under anslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden samt ökade resurser till Kemikalieinspektionen under anslag 34:6. Vi höjer även miljöforskningsanslaget till Formas med 20082010. vill öka tempot för en hållbar energiomställning som tillgodoser högt ställda klimatmål. Vi avser att presentera utförligare åtgärder . har motionerat om ökat stöd till energirådgivning för kommuner och för att effektivisera energianvändningen. Vi välkomnar att regeringen åter har ett sådant stöd om än på alltför låg ambitionsnivå. föreslår att stödet under 20072010 ökas med utöver regeringens förslag till . I övrigt gäller tidigare förslag, bland annat ökade resurser till forskning och utveckling, samt att energiomställningsstödet bör ske genom skattereduktion och inte belasta utgiftsbudgeten. För att minska tågförseningar, höja kvaliteten och få fler att ta tåget vill vi avsätta till ökat banunderhåll. Vi avsätter också för att rädda nedläggningshotade bansträckor. Genom att lånefinansiera infrastruktursatsningar i stället för att direktavskriva dem frigör vi resurser under utgiftsområdet. Det får till följd att vi kan låta staten ta hela kostnaden för och att kan användas till ökade järnvägsinvesteringar . Vi vill utöka sjöfartens kapacitet in och ut från och avsätter resurser som möjliggör en utbyggnad av sluss. Gotlandstrafiken tillförs och genom ett så kallat vägpris på färjorna mellan och fastlandet ges regioninvånarna samma villkor att färdas som invånarna i övriga landet. Inom kollektivtrafiken avsätter vi nästan för att ge den lokala och regionala kollektivtrafiken möjlighet att utvecklas under långsiktigt stabila villkor. För att få en trafikpolitik där kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till ett hållbart transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt, avsätter vi till två storskaliga försök med klimattaxa i kollektivtrafiken. Försöken innebär att det inte tas ut några avgifter av resenärerna och genomförs i ett storstadslän och ett glesbygdslän. Vi anser att staten skall stödja forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnyelsebara drivmedel och avsätter därför till ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram. Inom området Posten och kassaservice anser vi att bankerna skall ta ett större finansiellt ansvar, som staten måste säkerställa att förändringarna inom kassaservice även åtföljs av en ekonomisk kompensation. vill vi minska den digitala klyftan i samhället genom att ge i uppdrag att starta ett informations- och utbildningsprojekt som skall aktivera personer som inte har tillgång till eller av olika anledningar inte använder sig av Internet. 16.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Det behövs utökade satsningar för att nå de skogspolitiska målen och miljömålet Levande skog. anser att insatser för skogsbruket under anslag 41:2 skall stärkas för att skydda den biologiska mångfalden i skogen genom naturvårdsavtal och biotopskydd och avsätter 20082010. Skogen har stora sociala värden för rekreation och friluftsliv och därmed för folkhälsan. Det är viktigt att stimulera människor med olika bakgrund att uppleva skog och natur. Förutom att skydda biologisk mångfald måste den vårdas. För naturvården har den arbetsmarknadspolitiska satsningen på Gröna jobb varit av stor vikt. Vi vill till skillnad från regeringen inte avveckla detta projekt utan utöka satsningen till att utöver även gälla viktiga naturvårdsinsatser under och ansvarsområden. Vi vill även utöka satsningen till att inkludera långtidsarbetslösa ungdomar. För denna utökade satsning förstärker vi både och budget. Enligt EU:s habitatdirektiv och FN:s konvention om biologisk mångfald har som nation en förpliktelse att skydda utrotningshotade djur i landet. För att värna djurägares möjlighet att skydda tamboskap mot rovdjursangrepp anslår vi under anslag 42:5 10 miljoner kronor 20082010. Vi vidhåller vår kritik vad gäller regeringens beslut i budgetmotionen att lägga ner och att från överlåta ansvaret för djurskyddsfrågorna till . Det är viktigt att särskilja djurskyddet från näringsintresset vilket lyftes fram i utredningen (Jo 2000:2) om hur djurskyddet skall vara organiserat . Utredningen pekade på flera brister i den dåvarande organisationen av djurskyddet när samma myndighet () hade i uppdrag att både handlägga frågor om djurskyddet och jordbrukets produktivitet. Myndigheten kunde därmed misstänkas för bristande objektivitet. Att backa tillbaka till denna redan utdömda hantering av djurskyddet är inte försvarbart. vill återinrätta och avsätter 2008, 2009 samt 2010. Små och medelstora företag står för en stor del av tillväxten i . De är viktiga för att förnya näringslivet och trygga vår framtida ekonomi och sysselsättning. Små företag kan ge många nya jobb, och de kan lättare vara flexibla och möta nya krav än stora företag. Att skaffa tillräcklig finansiering är ett stort problem för många småföretag, främst under starten och . Samhällets stöd måste inriktas på att skapa större uthållighet den . vill införa statliga lånegarantier som ett mycket viktigt komplement till dagens finansieringsvägar på marknaden. föreslog i sin budgetmotion att Verket för innovationssystem skulle få behålla sitt stöd till Forska & Väx, som avser stöd till nystartade företag med stor utvecklingspotential. Regeringen har lyssnat på våra argument och återfört programmet, dock först . anser det bra att regeringen nu förstärker näringslivsutvecklingen inom miljöområdet i enlighet med vårt förslag. anser att staten skall äga företag utan kortsiktiga vinstintressen och för att förhindra privata monopol, företag som kan vara effektiva verktyg för en långsiktigt hållbar utveckling och kan gå i spetsen för teknisk utveckling, konkurrens och ligga i framkant när det gäller miljö, socialt ansvar och jämställdhet. De statliga företag som regeringen nu vill sälja är vinstmaskiner. Man kan säga att det regeringen gör är att privatisera vinsterna och socialisera förlusterna. Det är en usel affär för skattebetalarna. kommer att säga nej till utförsäljningar och därmed också de kostnader som uppstår i samband med dessa. 16.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslog i sin budgetmotion omfattande satsningar på riktiga jobb i kommuner och landsting. Under utgiftsområde 25 ingår även ett extra stöd för denna satsning, utöver de beräknade budgetmässiga lönekostnaderna som föreslås belasta statsbudgetens inkomstsida genom skattekrediteringar. Det generella stödet på utgiftsområde 25 föreslås uppgå till 2008, för att sedan öka till och . Vidare har föreslagit vissa förändringar på utbildningsområdet, framför allt en reform för att ge elever frukost i , vilket i enlighet med finansieringsprincipen beräknas belasta detta utgiftsområde. Inom utgiftsområdet föreslås också, i enlighet med ett förslag som presenterade , ett viktat statsbidrag för höjning av löner för kvinnor i offentlig sektor. Systemet skall gynna de kommuner som uppnår resultat i arbetet med att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor. För detta avsätts . Fördelningen av statsbidraget skall baseras på ett jämställdhetsindex som omfattar hela kommunsektorn. Det är upp till kommunerna själva att bestämma vilka verktyg som används för att höja kvinnors löner och på så sätt förbättra jämställdhetsindexet. Regeringen aviserar i vårpropositionen oförändrade anslag till kommunerna. för regeringen en politik som riskerar att övervältra stora kostnader på kommunerna, då behovet av försörjningsstöd kan antas öka som en följd av större utförsäkring och slopandet av studerandevillkoret. anslagsbedömning ingår i en helhet. Med ett genomslag för den politik regeringen bedriver kommer det att finnas särskild anledning att följa utvecklingen av anslagsbehoven under utgiftsområde 25. Nedan följer synpunkter på regeringens tilläggsbudget . Förslag till ändringar i anslagstilldelning redovisas i tabell 7. Därefter kommenteras synpunkterna ordnade efter berörda utgiftsområden. Sammantaget innebär förslagen förändringar av ramanslagen med mer än regeringens förslag. Förändringar i anslag, tilläggsbudget Regeringens förslag, kronor förslag, differens, kronor Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -1 500 000 -1 250 000 -20 000 000 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd -700 000 000 -27 000 000 -51 378 000 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader -109 000 000 -12 600 000 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald -89 500 000 -50 000 000 Kostnader för omstrukturering av statliga företag -100 000 000 17.1Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avvisar regeringens förslag till ett så kallat finanspolitiskt råd och vill därför inte anslå medel till detta i tilläggsbudgeten i ett nytt ramanslag (1:15). Till följd av detta avvisas även finansieringen genom en neddragning av anslag 1:9, . Tanken med det sägs vara att följa upp och granska måluppfyllelsen inom den ekonomiska politiken och att utvärdera kvaliteten i regeringens analysram för den ekonomiska politiken. Förslaget passar väl in i det förhållningssätt till den ekonomiska politiken som slog igenom i början och som nuvarande högerregering står särskilt fast förankrad i. En rad institutionella inslag minskar de folkvaldas möjligheter att föra en ekonomisk politik för full sysselsättning och bidrar till en allmän ekonomisk utveckling där löntagarnas positioner på arbetsmarknaden försvagas till förmån för arbetsgivarnas. Det finns skäl att anta att det blir ytterligare ett organ som skall klä regeringens högerpolitik i ett falskt vetenskapligt skimmer. Den snäva ekonomiska teoribildning som ligger till grund för mycket av dagens etablerade ekonomisk-politiska debatt har uppenbara ideologiska utgångspunkter som borde vara föremål för en problematiserande samhällsdebatt, snarare än att ytterligare befästas i myndighetsform. har utvecklat sin kritik mot det finanspolitiska (och penningpolitiska) ramverk som regeringen vill stärka, bland annat i motionerna 2006/07:Fi1 (med anledning av årsredovisning för riksbank för ) och 2006/07:Fi3 (med anledning av styrelses framställning angående regeringens uppföljning av överskottsmålet). Regeringen föreslår att förstärks med . har tidigare aviserat en förstärkning av anslag med . Vi accepterar att man i stället gör en förstärkning med denna summa . Förstärkt åklagarkompetens behövs främst på området mäns våld mot kvinnor och barn. Detta inkluderar satsningar på familjevåldsenheter och bekämpning av människohandel. Det finns även ett behov av fler miljöåklagare. är motståndare till regeringens förslag om en ny bidragsbrottslag och ser därför inget behov av att rikta förstärkningen till åklagare på detta område. 17.3Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Regeringens förslag innebär att regeringen får besluta om uppgradering av 31 JAS-plan, ett demonstratorprogram för JAS samt beställning av luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass. För att kunna åstadkomma detta krävs att bemyndiganderamen ökas med . anser att de förslag som regeringen presenterar har stora brister. Att vid nuvarande låga hotbild mot genomföra satsningar av miljardbelopp på befintliga är inte rimligt, speciellt inte om motivet är att upprätthålla hög kompetens hos flygvapnet. Till detta borde i så fall resurser till fler flygtimmar och utökade förbandsövningar avdelas. Den långsiktiga kompetensen kommer inte i någon större utsträckning att påverkas av att fler får ökad materielstandard. Därför bör förslaget att bemyndiga regeringen att för anslag 6:2 Materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 45 efter 2007 (avsnitt 7.2.5) avslås. Detta bör besluta. Mot samma bakgrund bör förslaget att bemyndiga regeringen att besluta om beställning av ombyggnad av upp till 31 stycken JAS 39 A/B till JAS 39 C/D och ett demonstratorprogram för eventuell vidareutveckling av JAS 39 samt om luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass (avsnitt 7.2.5) avslås. Detta bör besluta. Regeringen beskriver dessutom materielsatsningarna som en del av att öka stödet för svensk vapenexport. anser att detta är en mycket olycklig och omdömeslös politik. är ett föregångsland i fråga om fattigdomsbekämpning och global utveckling. Denna position undergrävs genom att exporterar vapen som vi ger bistånd till återuppbyggnad efter väpnade konflikter. Dessutom är detta i praktiken skattepengar som via Försvarsmakten skall finansiera vapenproducenters marknadsföring i främmande länder. Mot bakgrund av det ovan angivna bör den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser, m.m. (avsnitt 7.2.5) avslås. Detta bör besluta. 17.4Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd vårproposition föreslår regeringen att man med anledning av den ökade tillströmningen av flyktingar från skall överföra från anslaget Internationellt utvecklingssamarbete till anslaget för Flyktingmottagande inom utgiftsområde 8. anser att detta innebär en urholkning av det internationella utvecklingssamarbetet, som utgör det egentliga biståndet, och avslår förändringen. I budgetpropositionen tillkom inom biståndsramen, som uppgick till 1procent av BNI, en ny post benämnd skuldavskrivningar. Denna post uppgick till . Dessa skuldavskrivningar innebar en motsvarande sänkning av anslaget till internationellt utvecklingssamarbete. Till saken hör emellertid att de skulder det handlade om redan i praktiken avskrivits och de företag som haft fordringar fått ersättning för sina förluster av (). Anslaget Skuldavskrivningar var endast en bokföringsteknisk fiktion som ytterligare urholkade det svenska internationella biståndet. Bland annat med anledning av kriget i förväntas antalet asylsökande öka . Detta medför ett behov av ökade medel för asylprocessen liksom för det kommunala flyktingmottagandet. Rätten till undan förföljelse är reglerad i en rad internationella konventioner som undertecknat.