mot · GV02Sf211 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunna arbeta ideellt och politiskt även vid deltidssjukskrivning. Enligt artikel 21 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna äger medborgarna rätt att var och en delta i sitt lands styre, direkt eller genom fritt valda ombud. Alltför få i utnyttjar tyvärr denna möjlighet. En del av dessa människor som är fritidspolitiker kan liksom andra vara hel- eller deltidssjukskrivna. Ofta kan den som är sjukskriven eller uppbär sjuk- och aktivitetsersättning ha möjlighet att i viss utsträckning fortsätta med sitt ideella fritidsuppdrag i politik eller annat föreningsliv. Har man t.ex. en arbetsskada eller har drabbats av utbrändhet kan det ha ett betydande värde både för det politiska livet och framför allt för den enskilde att denne i viss utsträckning kan fortsätta med sitt uppdrag. Man behåller sina sociala kontakter och sitt engagemang vilket säkert underlättar att snabbare komma tillbaka från sjukskrivningen. uttalade förra riksdagsåret att det är viktigt att även sjuka och funktionshindrade personer ska, om inte medicinska skäl talar mot det, kunna delta i samhällslivet och därigenom ha sociala kontakter. Detta är mycket bra. Gällande regelverk i dessa frågor bygger på regeringens proposition 1997/98:111 och på vägledning 2004:9. beskriver gällande praxis enligt följande: Vid bedömningen av arbetsförmågan ska således bortses från sådant deltagande i föreningsliv, politisk verksamhet, kursverksamhet m.m. som en yrkesverksam person i normalfallet utför på sin fritid, men aktiviteterna får inte motsvara sådana arbetsinsatser som vanligen utförs av förvärvsarbetande. För aktiviteter som inte ryms under nämnda fritidsaktiviteter finns det möjlighet för den som har hel aktivitets- eller sjukersättning att utnyttja en liten återstående arbetsförmåga utan att rätten till sjuk- eller aktivitetsersättning ifrågasätts. Arbetsförmågan ska då inte överstiga en åttondel av ett heltidsarbete. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen följer rättstillämpningen och återkommer till med ett förslag om det visar sig att tillämpningen medför oönskade effekter. Även denna socialförsäkringsutskottets uppfattning är mycket tillfredsställande. Det återstår dock ett betydande bekymmer som inte täcks in av utskottets uttalande. Jag har i åtskilliga fall, från människor som kan och vill fortsätta att upprätthålla sina politiska fritidsuppdrag eller andra ideella uppdrag trots att de är långtidssjukskrivna på deltid, erfarit att tillämpning är mycket restriktiv och ofta närmast omöjliggör fortsatt politiskt arbete, trots de uppenbara fördelar detta uppenbarligen har i likhet med vid heltidssjukskrivning. I ett fall ledde t.ex. en närvaro vid 7 sammanträden () vid deltidssjukskrivning till att beslutade minska sjukersättningen med 25procent, vilket med olika utslag till slut hamnade i Regeringsrätten. Jämför detta med praxisen vid heltidssjukskrivning på max en åttondel av ersättningen vid heltidssjukskrivning, så framgår den mycket stora skillnaden i praktisk tillämpning glasklart. Det är därför viktigt att kompletterar sin uppmaning till regeringen med att även följa och ta initiativ vad gäller tillämpning vid deltidssjukskrivning, så att praxis där ansluts till den som gäller vid heltidssjukskrivning.