mot · GV02A381 · 2007-10-04 00:00:00 — 6En arbetsplatsförankrad strategi för minskad ohälsa7 8Översyn av arbetsmiljölagen ur könsperspektiv9 9Stärkt skydd för HBT-personer9 11Stärkt skydd för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program11 12Stärkt skydd för anställda i hushåll11 15Arbetslivsfonder för att främja det goda arbetet14 20Bekämpa könsskillnader i rehabiliteringen20 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utarbetandet av en årlig trendrapport om utvecklingen i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att göra en översyn av arbetsmiljörätten ur ett könsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föreskrifter kring HBT-personers psykosociala arbetsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att inhämta och sprida kunskap kring transpersoners arbetsmiljöproblem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förnyad utredning kring stopprätt för skyddsombud och hänvändelseordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala skyddsombud enligt 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala skyddsombud enligt 6 kap. 6 a § arbetsmiljölagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt skydd för personer i arbetsmarknadspolitiska program. beslutar att avskaffa undantaget i 1 kap. 4 § arbetsmiljölagen för arbete i arbetsgivarens hushåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort särregleringen i 15 § arbetsmiljöförordningen avseende inspektion av arbetsmiljön i arbetsgivarens hushåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljöutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handlingsplan för arbetsmiljökunskap.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddsombudsregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljötillsyn på nordisk nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till beslutsunderlag för gränsvärdessättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning kring anpassning av arbetsmiljön till äldres förutsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återrapportering av samarbetet mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av arbetslivsfonder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om isocyanatforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till ledighet för att pröva nytt arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att se över hur en obligatorisk rehabiliteringsförsäkring som garanterar individens rätt till rehabilitering bör utformas och finansieras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar för rehabiliteringsutredning enligt 22kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL).2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sanktionsåtgärder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långtidssjukskrivna som bedöms ha behov av att uppgradera kompetens eller byta yrkesinriktning för att möjliggöra återgång i arbetslivet ska få möjlighet att uppbära rehabiliteringspenning under tid då studier bedrivs.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn i syfte att se över berörda myndigheters organisatoriska samverkan kring långtidssjukskrivnas och förtidspensionerades behov av insatser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anställdas rätt till ledighet för att pröva arbete hos annan arbetsgivare även ska omfatta sjukskrivna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag till att utveckla metoder för ett stärkt genusperspektiv när det gäller bedömningar och åtgärder angående rehabilitering.2 1 Yrkande 12 hänvisat till UbU. 2 Yrkandena och 28 hänvisade till SfU. politik för att öka frisknärvaron i arbetslivet utgår från allas rätt att efter sin förmåga delta i arbetslivet. Arbete är inte bara en fråga om försörjning utan även om delaktighet och inflytande. I arbetslivet återspeglas också klasskillnader. politik utgår från de människor som har den mest utsatta positionen. Detta är också grundläggande för god folkhälsa. Återkommande korttidsfrånvaro på grund av sjukdom kommer alltid att finnas. De stora problemen angående sjukskrivningar handlar om de långa sjukfallen, och det är hit det förebyggande arbetet måste koncentreras. Detta arbete sker ute på arbetsplatserna genom tillsyn av regionala skyddsombud och , det sker i folkhälsoarbetet, det sker i jämställdhetsarbetet, genom en aktiv hälso- och sjukvård och det sker genom system som tar till vara arbetsförmåga. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat vad man kallar ett åtgärdspaket för minskad sjukfrånvaro. Förslagen är ett kraftigt åtstramnings- och besparingsprogram som riktar udden mot långtidssjukskrivna men som försämrar förutsättningarna för alla som blir sjuka eller föräldralediga. Skälen bakom regeringens förslag är helt enkelt att skära ned på utgifterna för socialförsäkringarna. Förslagen om indragen sjukskrivningsrätt, bortre gräns i sjukpenningen och sänkta ersättningsnivåer behövs för att finansiera fortsättningen på de utlovade skattesänkningarna. Vi utvecklar vår syn på detta och lämnar förslag till förändringar i vår motion Ett stärkt socialförsäkringssystem. Vi är övertygade om att regeringens förslag kommer att öka sjuknärvaron, slå ut sjuka människor i arbetslöshet och göra fattiga människor ännu fattigare. Ingenstans frågar man sig varför människor blir sjuka i arbetslivet. Det finns inga enkla lösningar på dessa problem. Det som krävs är ett brett program som ger bestående effekter och som inte enbart döljer eller flyttar runt problemen. genomförde 2006 en undersökning om arbetsorsakade besvär. Denna undersökning mäter beståndet av både nya och äldre arbetsrelaterade besvär . 27procent av kvinnorna och 21procent av männen uppger sig ha haft kroppsliga eller andra besvär relaterade till arbetet under det gånga året.Tung hantering i arbetet, framför allt tunga lyft, besvärar en mindre andel av såväl kvinnor som män. Minskningen för övriga besvär, som noterades i fjolårets undersökning, har dock avstannat. Även om sjukfrånvaron nu ser ut att minska går det inte att vara tillfreds med utvecklingen. Eftersom kraven för att få rätt till ersättning från sjukförsäkringen redan skärpts är det svårt att bedöma i vilken grad det tyder på någon egentlig förbättring av människors hälsa. Särskilt oroväckande är att regeringen i och med budgetpropositionen aviserar ytterligare skärpningar i regelverket kring sjukförsäkringen, som förebyggande arbetsmiljö- och folkhälsoarbete prioriteras ned. Regeringen har genomfört brutala nedskärningar av anslagen till , av medlen till regionala skyddsombud och av stödet till arbetsmiljöutbildningar för fackligt förtroendevalda. säger sig regeringen i vad man kallar En tankeram för arbetsmiljöpolitiken vilja fokusera mer på det förebyggande arbetet och att arbetsmiljöpolitiken skall bli mindre reaktiv. Tankeramens intentioner är i allt väsentligt goda men motsvaras inte av regeringen faktiska handlande. I det förebyggande arbetsmiljöarbetet är arbetsmiljöforskningen central. Regeringen säger sig dela den uppfattningen, men agerar precis tvärtom. Nedläggningen av kommer att innebära förskingring av viktig kunskap och underminera möjligheterna till systematiskt arbetsmiljöarbete . Forskningen bantas och splittras. Tvärtemot vad regeringen påstår riskerar effekten av den förda politiken leda till att arbetsmiljöarbetet blir än mer reaktivt. Professor uttryckte i Arbetarskydd nr 92007: Når man inte 65år i gott skick är det arbetsmiljön det är fel på. Förklaringarna till de ökade sjukskrivningstalen har varit många. Det är knappast meningsfullt att söka orsaken i att något särskilt inträffade just . Orsakerna hänger snarare samman med längre skeenden, förändringar i arbetsvillkor, näringsstruktur, människors ålder, normer för problemlösningar och individens och kollektivets roll. Nittiotalets lågkonjunktur präglades av stora personalminskningar, omorganisationer, nedskärningar och arbetsutvidgningar. Enklare reträttjobb rationaliserades bort och människor fick slita hårt i slimmade och underbemannade organisationer. Konsekvenserna visade sig tydligt i ökningen av antalet långtidssjukskrivna, framför allt bland kvinnor. I samma takt ökade sjuknärvaron och övertidsarbetet, och stressrelaterade sjukdomar slog igenom i statistiken med full kraft. Den s.k. (Kunskapsläge sjukförsäkringen SOU 2002:62) pekade på vikten av att titta på långsiktiga strukturella förändringar i arbetslivet och konstaterade att följande faktorer bidragit till den ökade sjukfrånvaron: ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet, förändrade ekonomiska drivkrafter för individ och arbetsgivare, sämre psykosocial arbetsmiljö, mer restriktiva förtidspensionsbedömningar och Vi känner alla till den kris som genomgick . Först slogs mängder av industrier ut, och sedan försvann många jobb inom den offentliga sektorn. genomgick världen en informationsteknologisk revolution. Nya slimmade arbetsorganisationer, att ständigt vara nåbar och ambitionerna på den globala konsumentmarknaden ställde nya krav. Ökad press kom att prägla både privat- och arbetslivet. Vi måste ta lärdom av dessa kunskaper för framtiden. Det hör till de mest välbelagda sambanden i arbetslivet att arbeten som ger liten kontroll över den egna arbetssituationen generar stress- och belastningsskador. Även depressioner är vanligare bland personer som arbetar under sådana villkor. De tar dessutom mer medicin och är oftare utmattade än andra. De löper mellan 1,3och 2,5 gånger högre risk för hjärt-kärlsjukdomar och 2,9gånger större risk för högt blodtryck. En politik som tar sikte på att minska sjukfrånvaron och öka frisknärvaron måste utgå från de långsiktiga förändringar som skett i och i världen. Det handlar om att förhålla oss till nya tekniska förutsättningar, att organisera arbetslivet, att anpassa arbetslivet till äldre och arbetshandikappade och att ha ett tydligt könsperspektiv på alla områden. Det behövs ett systematiskt arbetsmiljöarbete ett samarbete där problem löses och där det sker en utveckling av och i arbetet. För att nå alla arbetsplatser är det viktigt att organisation stärks. Detta är särskilt viktigt för mindre arbetsplatsers arbetsmiljöarbete. När arbetslivet förändras på basplanet brukar samhällets överbyggnad inte alltid hänga med. Myndigheter och sociala försäkringar måste bättre anpassas till dagens villkor på arbetsmarknaden. Individen ska sättas i centrum och enskilda ska inte kunna falla mellan systemen. har två statliga utredningar om ohälsoproblemen som nämnts ovan, och den s.k. ledd av (Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet SOU 2002:5) konstaterat att orsakssambanden är komplexa och att ohälsan ser olika ut i befolkningen beroende på kön, klass, ålder och yrkesområde. Utredningarna slår emellertid också fast att förhållandena i arbetslivet är av avgörande betydelse. Även om sjukdomsdiagnoser relaterade till ökad stress och psykisk belastning i arbetslivet ökat mest är det fortfarande förslitnings- och belastningsskador orsakade av fysiskt tungt och belastande arbete och högt arbetstempo som dominerar. Det är i huvudsak LO:s medlemmar som är drabbade. Men det ska understrykas att kvinnor drabbas hårdare än män, och då framför allt äldre kvinnor. Ohälsa är alltså en fråga om klass och kön. Flera undersökningar visar att den psykosociala arbetsmiljön försämrats och ställer allt högre krav på arbetstagarna. Den ökande belastningen har varit mest påtaglig för kvinnor. Det beror på att kvinnor är överrepresenterade i yrken med stora krav och liten egen kontroll över arbetet. Många yrken inom vården är tydliga exempel på detta. Jobbet har blivit tyngre som friheten och den egna kontrollen har minskat. Enligt en enkätundersökning från tidigare hade andelen kvinnor som har svårt att släppa tankarna från arbetet ökat från . Andelen som angav att de kan bestämma arbetstakten har minskat från till i privat sektor, från till i offentlig sektor, där nedskärningarna drabbat hårt. Av alla förvärvsarbetande uppgav av männen och av kvinnorna att de inte obehindrat kunde ta kortare pauser i arbetet för att prata. Värk i händer, armbågar, ben eller knän har ökat bland kvinnliga arbetare i alla åldersgrupper. Det har skett en ökning också bland männen, men det är mest påtagligt bland kvinnor, särskilt i åldersgruppen , där svår värk i kroppen har ökat mest. Omvandlingstrycket och förändringstakten har ökat i hela arbetslivet som en följd av nya marknadsförutsättningar och ändrade ekonomisk-politiska villkor. I näringslivet och industrin driver skärpt konkurrens och lönsamhetskrav på effektiviseringar och rationaliseringar i produktionen. Nya magra organisationer har vuxit fram. tillkommer nya yrkeskategorier och nya arbetsskador och arbetssjukdomar. Även våld och hot ökar härigenom på arbetsplatserna. Särskilt drabbade är kvinnor som är anställda inom vård- och omsorgssektorn, men även inom handels- och servicenäringar är detta ett växande problem. Tryggheten har alltså gått förlorad för många arbetstagare. menar att situationen är oacceptabel och att åtgärder måste vidtas för att motverka denna utveckling. 6En arbetsplatsförankrad strategi för minskad ohälsa som förändringstakten ökat i hela arbetslivet har arbetsmiljöarbetet tagit många och stora kliv tillbaka. Arbetsgivarna har inte tagit sitt ansvar för att motverka detta. Trots de krav som finns i arbetsmiljölagstiftningen saknas på många arbetsplatser ett systematiskt arbetsmiljöarbete. som nyttjar företagshälsovårdens tjänster har minskat och rehabiliteringsutredningar och åtgärder för att hjälpa sjukskrivna tillbaka till arbetslivet genomförs inte på det sätt som föreskrivs enligt lag. Det sociala ansvaret har brustit. Arbetsmiljöfrågorna har inte prioriterats av de fackliga organisationerna i den utsträckning som varit nödvändig. Tiotusentals färre skyddsombud, till följd av nittiotalskrisen, har försvårat den fackliga bevakningen och engagemanget i arbetsmiljöarbetet. tydliggjorde i en forskningsrapport att den ökade sjukfrånvaron vi sett är ett resultat av politiska beslut och av nittiotalets ekonomiska nedskärnings- och saneringspolitik. Detta ifrågasätter bilden av att skulle ha drabbats av en sjukskrivningsepidemi och att det skulle finnas en ökad tendens hos svenska folket att fuska och överutnyttja sjukförsäkringen. Enligt Arbetslivsinstitutets rapport bidrog nedskärningspolitikens omorganiseringar, personalminskningar och bortrationaliseringar till att det kvalificerade rehabiliteringsarbetet kollapsade. Bland annat gick viktig verksamhet i de s.k. anpassningsgrupperna förlorad och möjligheten till förtidspensionering på deltid inskränktes. Under förra mandatperioden genomförde , och stora satsningar i arbetet mot ohälsan. Bland annat genomfördes olika åtgärder för att öka precisionen i sjukskrivningsprocessen, fick ökade resurser och den regionala skyddsombudsverksamheten byggdes ut. Företagshälsovården utreddes, liksom det systematiska arbetsmiljöarbetet och ansvars- och samordningsfrågorna i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Viktiga diskussioner fördes angående arbetstids- och inflytandefrågor. förslag angående dessa frågor utvecklas i motionerna Ett demokratiskt arbetsliv och Arbetstider. Tyvärr kan vi konstatera att den nya regeringen inte avser att prioritera ohälso- och arbetsmiljöfrågorna. Istället riskerar , som en effekt av regeringens nedskärningspolitik, den långsiktigt negativa utvecklingen av arbetsmiljöarbetet att ta ny fart. Förutom att de faktiska resurserna till förebyggande arbete åter minskar är detta en signal från regeringen till alla arbetsgivare att man inte behöver prioritera arbetsmiljöarbetet. Det hårdnade klimatet på arbetsmarknaden har varit en avgörande orsak till ökad ohälsa i samhället. Istället för att skuldbelägga sjuka måste vi koncentrera oss på att undanröja orsakerna till att människor far illa i arbetslivet och ge dem som drabbats möjlighet att återgå i arbete. Insatser måste göras i hela kedjan, från förebyggande åtgärder via sjukskrivningsprocessen till rehabilitering. menar att en arbetsplatsförankrad strategi för minskad ohälsa och ett uthålligt arbetsliv måste vila på ett antal huvudpunkter. I det följande preciserar vi denna strategi. I syfte att få bättre underlag för arbetsmiljöarbetet anser vi att en årlig trendrapport om utvecklingen i arbetslivet bör utarbetas. Rapporten bör ge en helhetsbild av den kunskap som olika forskare bidragit med och ska kunna fungera som underlag för arbetsmarknadens parter, beslutsfattare och andra intressenter i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Åtgärder och resurser måste inriktas mot att förbättra och effektivisera samverkan lokalt för att utveckla arbetsmiljöarbetet. Arbetsmarknadens parter har självklart ett stort ansvar för att minska den arbetsrelaterade sjukfrånvaron och ohälsan och för att arbetsmiljölagstiftningens intentioner om ett uthålligt arbetsliv fullföljs. Ett bra arbetsmiljöarbete förutsätter engagerade parter. De s.k. partsmedlen som den borgerliga majoriteten avskaffade var ett viktigt stöd till arbetsmiljöutbildning och bevakning av arbetsmiljörelaterade frågor inom EU. föreslår att dessa partsmedel återinförs och avsätter pengar för det i vår budgetmotion . Arbetsgivarens roll och engagemang är givetvis central. Grunden för ett effektivt arbetsmiljöarbete är arbetsmiljölagen och föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete. Delar av arbetsmiljölagstiftningen behöver ses över för att öka parternas, men framför allt arbetsgivarnas, incitament för att utveckla arbetsmiljöarbetet. Förändringar i arbetslivets organisering genererar nya arbetsmiljöproblem som kräver nya angreppssätt och utökade kunskaper om tidigare dolda arbetsmiljöproblem kräver omsättning i handling. 8Översyn av arbetsmiljölagen ur könsperspektiv Arbetsmiljölagen kom till . har arbetslivet förändrats. Tjänstesektorn ökar, industrin minskar detta även om en del av tjänstesektorns ökning består av industrinära tjänster. I tjänstesektorn är psykosociala faktorer viktigare, relationer till andra människor, kunder, vårdtagare m.m. som ger arbetsmiljöpåfrestningar. Denna förändring av näringsstruktur har också en könsaspekt. Fler kvinnor jobbar inom tjänstesektorn. Frågan är då om arbetsmiljölagstiftningen återspeglar dagens arbetsmiljöproblem? Arbetsmiljöjuristen menar mot denna bakgrund att arbetsmiljölagen är sexistisk. anser att det är angeläget att se över det juridiska regelverket kring arbetsmiljöfrågor ur ett könsperspektiv. Regeringen bör tillsätta en utredning som får detta uppdrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Stärkt skydd för HBT-personer Diskriminering, mobbning och andra kränkningar som HBT-personer får utstå på sina arbetsplatser är i grunden en arbetsmiljöfråga, och den bör ingå som en naturlig del i det kontinuerliga arbetsmiljöarbetet på landets alla arbetsplatser. föreskrift AFS 1993:17 Kränkande särbehandling i arbetslivet handlar om åtgärder mot mobbning och kränkande särbehandling i arbetslivet. Skrivningarna i AFS:en är generella och HBT-personer nämns inte särskilt. Vi menar att de olika typer av arbetsmiljöproblem som möter homo- och bisexuella och transpersoner i arbetslivet behöver uppmärksammas särskilt eftersom kunskaperna ofta är dåliga och fördomarna många. Mot bakgrund av det som anförs bör utveckla sina föreskrifter kring HBT-personers psykosociala arbetsmiljö. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förutom fördomar och kränkningar av olika slag möter transpersoner inte sällan också rent fysiska arbetsmiljöproblem; omklädningsrum, toaletter, uniformer och namnbrickor skapar problem för den vars könsidentitet inte stämmer överens med det biologiska könet och dopnamnet. Kunskaperna om transpersoner är generellt sett mycket bristfälliga i samhället, och i arbetslivet riskerar okunskapen att leda till särbehandling och diskriminering oavsett om det finns uppsåt från arbetsgivaren eller ej. Det är därför viktigt att kunskaper om transpersoner och handfasta råd om hur transpersoners arbetssituation kan underlättas görs tillgängliga för alla arbetsgivare. bör få i uppdrag att inhämta och sprida kunskaper om transpersoners speciella arbetsmiljöproblem. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skyddsombuden är centrala personer i arbetsmiljöarbetet. Inom ramen för sitt uppdrag har skyddsombuden bl.a. rätt att stoppa ett farligt arbete. Kraven på när sådana stopp får tillämpas är höga som formerna för stopprättens hantering är otydligt formulerade. menar att stopprättens utformning behöver utvärderas. En sådan utvärdering fanns inte med i uppdraget till den utredning som kom med sitt betänkande 2007 (SOU 2007:43). Det är en brist i utredningen, och vi menar att regeringen bör ta initiativ till att frågan utreds och återkomma med förslag på hur stopprätten ska kunna användas mer effektivt i dagens och framtidens arbetsliv. Denna utvärdering bör även omfatta skyddsombudens möjlighet att vända sig till tillsynsmyndighet, dvs. den s.k. hänvändelseordningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. betänkande (SOU 2007:43) föreslog att regionala skyddsombud skall kunna utses där kollektivavtal finns, oavsett om arbetstagarorganisationen har medlemmar. Utredningen har även författningsförslag för detta i 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen. Denna förändring bör genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utredningen föreslår vidare att 6 kap. 6 a § arbetsmiljölagen ändras så att skyddsombuden ska kunna agera för utomstående arbetskraft. För t.ex. inhyrd arbetskraft kan det vara svårt att påverka sin arbetsmiljö. Löntagare har via skyddsombud rätt att påverka sin arbetsgivare. Det blir problematiskt om man arbetar på ett ställe som arbetsgivaren inte råder över. Utredningens förslag bör genomföras enligt det författningsförslag man presenterat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11Stärkt skydd för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har länge krävt att de personer som finns i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska få ett bättre skydd. Det har tidigare uppmärksammats att det har funnits brister när det gäller arbetsmiljöarbetet för personer i arbetsmarknadspolitiska program. Det kan ha varit otydligt vem som har ansvar för t.ex. praktikanter, brister i introduktion, tillsyn, kontakt med skyddsorganisation m.m. Följden har blivit tillbud, olyckor med t.o.m dödlig utgång. AMS har förbättrat sin information kring detta . krav om förtydligande i arbetsmiljölagen om ansvaret delas nu även av arbetsmiljöutredningen i SOU 2006:43. Förslag finns om tillägg i 1 kap. 4 § arbetsmiljölagen. Enligt bör förslaget genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12Stärkt skydd för anställda i hushåll Personer som är anställda i sin arbetsgivares hushåll omfattas inte av arbetsmiljölagen utan istället av lagen om arbetstid m.m i husligt arbete som har vissa bestämmelser avseende arbetsmiljö.