mot · GV02U218 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska behålla och fullfölja handlingsplan för implementeringen av FN:s resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även relevanta myndigheter ska upprätta handlingsplaner för en implementering av resolution 1325.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsättningen ska vara att av personalen i bidrag till fredsfrämjande insatser ska vara kvinnor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla berörda myndigheter ska ha en omfattande utbildning avseende genusperspektiv på säkerhet samt sexualiserat våld för personal i internationell tjänst.1 1 Yrkandena 24 hänvisade till FöU. Säkerhetspolitiken i världen leder till ett antal frågor: vems säkerhet talas det om, vilka hot uppmärksammas och vem definierar begreppen? På den säkerhetspolitiska agendan finns inte mycket utrymme för den säkerhetsproblematik som berör miljontals kvinnors vardag världen över, där mer än var tredje kvinna i världen har utsatts för fysiskt, psykiskt eller sexuellt våld. vill uppmärksamma att fred och säkerhet inte har samma innebörd, för sett ur ett genusperspektiv innebär inte fred automatiskt säkerhet för alla medborgare. Hotet mot kvinnors säkerhet handlar inte enbart om krig och terrorism, utan om brist på makt och inflytande i en värld som domineras av män som brukar våld för att upprätthålla sin dominans. Det könsrelaterade våldet och könsdiskriminering ökar i väpnade konflikter, men könsförtrycket upphör inte när krig upphör. Mäns epidemiska våld mot kvinnor i väpnade konflikter hänger ihop med våldet mot kvinnor i fredstid. Ökade spänningar och hot om våld i samhället i stort får även våldet i hemmet att öka. Bara 45 länder i världen har kriminaliserat kvinnomisshandel i hemmet vilket gör att män ostraffat kan bruka våld mot kvinnor i fredstid. Våldet blir på så sätt en accepterad norm i samhället en våldsam norm som eskalerar under väpnade konflikter. I väpnade konflikter ökar våldet mot kvinnor och tar sig mer extrema uttryck. Kvinnors kroppar blir ett slagfält. Patriarkala föreställningar om kvinnor och barn som mäns ägodelar som måste försvaras gör kvinnor sårbara för kränkningar. Systematiska våldtäkter används som ett vapen bl.a. för att visa sina fiender att de inte kan försvara sina kvinnor, och i fredsförhandlingarna om framtiden exkluderas kvinnor. Hoten mot kvinnors mänskliga rättigheter och kroppsliga integritet är att betrakta som ett säkerhetsproblem. 3Sveriges handlingsplan för implementeringen av FN:s resolution har undertecknat resolution från om att öka kvinnors deltagande i allt arbete med att förebygga, hantera och lösa väpnade konflikter. Utan tillräckligt många kvinnors deltagande och kvinnors kunskaper före, under och efter en konflikt blir krishanteringen vare sig trovärdig eller långsiktigt hållbar. har länge drivit frågan om ökad jämställdhet inom försvarspolitiken men också väckt många motioner om resolution . Utvecklingen har gått åt rätt håll men mycket återstår innan kan leva upp till åtagandena i resolution , både inom den militära och civila krishanteringen. betraktas som ett föregångsland i jämställdhetsarbetet vilket medför ett extra ansvar eftersom vårt agerande bildar en internationell standard. antog den dåvarande regeringen en nationell handlingsplan för implementeringen av resolution . bör som sin mening ge regeringen till känna att handlingsplanen skall behållas och fullföljas. 4Lokala handlingsplaner för implementering av resolution I handlingsplanen för implementeringen av resolution i anges att man på den nationella nivån skall ställa tydligare krav på myndigheternas implementering av resolution genom regleringsbrev, anvisningar, dialog, uppdrag och andra styrdokument. Vidare föreskriver handlingsplanen att checklistor, riktlinjer, instruktioner och underlag för dialog skall utvecklas för att på ett handfast och konkret sätt integrera ett 1325-perspektiv i berörda departements och myndigheters reguljära verksamhet i relation till aktuella eller potentiella konfliktländer samt post-konfliktländer. Det är ett bra sätt att gå vidare för att genomföra en sådan omfattande förändring som resolution föreskriver. Men det behövs ytterligare åtgärder. Som komplement till dessa styrningsredskap vore det på sin plats att berörda myndigheter, i synnerhet Försvarsmakten och , själva upprättar handlingsplaner för implementeringen av resolution . Det skulle underlätta ansvarsutkrävande och effektivitet. bör som sin mening ge regeringen till känna att även relevanta myndigheter skall upprätta handlingsplaner för en implementering av resolution . 5Kvinnors representation i fredsfrämjande insatser Resolution syftar till att öka kvinnors deltagande i allt arbete med att förebygga, hantera och lösa väpnade konflikter. En ökad andel kvinnor i t.ex. fredsfrämjande insatser är ett mål i sig. Representation är en viktig byggsten i demokratin och bottnar i rättvisekrav. Inte fick kvinnor tillträde till alla befattningar inom det svenska försvaret. är det en stor underrepresentation av kvinnliga värnpliktiga. anser alla riksdagspartier att kvinnor behövs inom försvaret, men det är få som har en plan för hur andelen kvinnor skall öka. anser att en könsneutral allmän värnplikt är det mest effektiva sättet att öka andelen kvinnor på alla nivåer inom Försvarsmakten. I handlingsplanen för resolution föreskrivs att antalet kvinnor på alla nivåer i bidrag till fredsfrämjande insatser skall öka. är av personalen i svenska fredsfrämjande insatser kvinnor. För att skall kunna uppfylla sina åtaganden i resolution om att öka andelen kvinnor i fredsfrämjande insatser måste handlingsplanen uppställa som mål att av personalen i fredsfrämjande insatser skall vara kvinnor. bör tillkännage för regeringen som sin mening att målsättningen skall vara att av personalen i bidrag till fredsfrämjande insatser skall vara kvinnor. Att få fler kvinnor att delta i fredsprocesser och i arbetet mot våld och krig är viktigt. Men förutom ökad andel kvinnor i fredsfrämjande insatser måste det också till ett genusperspektiv på de internationella insatserna. Inom Försvarsmaktens utbildning för internationell tjänstgöring ingår resolution . Utbildningen har för avsikt att klargöra vad resolutionen innebär och vilka konsekvenser den får för fältarbetet. Det är mycket bra att genuskunskap generellt och genusperspektiv på säkerhet specifikt finns med i utbildningen för alla i utlandsstyrkan. Men anser att utbildningen måste fördjupas och att ett genusperspektiv skall genomsyra hela utbildningen. Detta krav på utbildning bör även gälla samtliga svenska myndigheter som har anställda i internationell tjänst. För att kunna sätta sig in i de förhållanden som gäller i det område de skall till behövs det stora kunskaper i frågor som rör prostitution, människohandel för sexuella ändamål och barnsexturism. Det får t.ex. inte råda några som helst tvivel kring att den svenska sexköpslagen gäller även utomlands. För att åstadkomma detta måste Försvarsmakten och övriga berörda myndigheter ha en omfattande utbildning för utlandsplacerad personal avseende genusperspektiv på säkerhet samt sexualiserat våld. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.