ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Fö207 · 2007-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Räddningsskolan i behålls och får fortsätta sin utbildningsverksamhet genom den nya myndighetens, mot olyckor och kriser, regi eller ges förutsättningar att få fortsätta under nytt huvudmannaskap. Räddningsskolan i är berört av att ett förslag om nedläggning. Förslaget finns med i den utredning om en ny gemensam myndighet, som ska ersätta , och Styrelsen för psykologiskt försvar. Utredningens förslag ser enbart den nya myndighetens utbildningsbehov och av regionalpolitiska skäl föreslås att skolorna på och Revinge ska bevaras och att och ska läggas ner. En viktig fråga i sammanhanget är vad som ska ske med det stora utbildningsbehov som dessa fyra skolor tillsammans utbildar för . Utbildningsbehovet kommer att finnas kvar. Vad ska då ske med de fyra räddningsskolor som utbildar viktiga civila räddningsinsatser med främst ? Vi som är kritiska till förslaget och utredningen ser naturligtvis att alla fyra skolor har ett stort regionalt ansvar för att utbilda inom olika former av räddningsinsatser. Skolorna kan uppfylla det viktiga regionala utbildningsbehov som finns hos kommuner, landsting/regioner, högskolor/universitet och myndigheter. Kring detta synsätt finns en bred uppslutning även i och dess 49 kommuner. Räddningsskolan i är till stor nytta för regionen och kommuner i och fler kommuner i , och . Utredningen om en ny sammanslagen myndighet för olyckor, krisberedskap och civilt försvar kan inte och får inte missa det stora utbildningsbehov som är ett statligt/kommunalt ansvar och finansieras med statliga medel. Hur ska denna utbildning ske och hur ska den finansieras? Här har utredningen inga förslag utan ser bara till hur en slimmad ny myndighet ska se ut och dess specifika utbildningsbehov. För oss som sett Räddningsskolan i med dess utveckling och miljöcertifiering har svårt att förstå att inte skolan i kommer att behövas . Att återinvestera denna typ av anläggning på nytt ställe måste ses som näst intill uteslutet och vore en enorm kapitalförstöring av pengar och kunnande. Vi vet att behovet av utbildning finns och efterfrågan är stor på utbildning hos Räddningsskolan i . Därför är det av mycket stor vikt att Räddningsskolan i kan fortsätta med sin viktiga och kvalitativa utbildning på en av största, modernaste och mest miljövänliga räddningsskolor.
mot · GV02Fö209 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta fram en nationell strategi och styrmodell för att koordinera och inrikta industrins satsning på forskning och utveckling på försvarsområdet. behöver en nationell strategi och styrmodell som gör det möjligt att koordinera och inrikta industrins satsning på forskning och utveckling. Ett samlat agerande mellan staten och industrin stärker förmåga som industri- och innovationsland. Försvarsforskningen har alltid varit en stark teknikgenerator för andra branscher. Vi välkomnar den förre försvarsministerns initiativ till en sådan. Förhoppningen är att den arbetsgrupp som tillsattes inte påverkas av försvarsministerns avgång. Däremot har strategin brister och den nya försvarsministern borde passa på att justera uppdraget i vissa avseenden. Försvarsmaktens strategiarbete vad gäller materiel fokuserar på behov vilket är en alltför snäv fokusering i ett nationellt perspektiv. Utveckling av produkter som kan användas både inom säkerhetsområdet för både civila och militära syften bygger på samma forsknings- och utvecklingsbas. Därför skulle det behövas en bättre koordination mellan civil och militär säkerhetsforskning på såväl myndighets- som departementsnivå.
mot · GV02Fö210 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte lägga ned Räddningsskolan i . En ny myndighet mot olyckor och kriser (SOU 2007:31) föreslår att räddningsskolan i ska läggs ned. Jag anser att utredningen har dragit fel slutsats. Skolan skall leva kvar. En stor brist är också att utredaren inte har besökt skolan och tagit del av kvaliteten i utbildningen. När det gäller skolans kapacitet för utbildning och övning bör denna i stället breddas för att också tillgodose samhällets och näringslivets behov av utbildning och övning inom hela området krisberedskap. Skövdeskolan har goda möjligheter att på ett effektivare sätt tillvarata det framtida utbildnings- och övningsbehovet för krisberedskap och skydd mot olyckor i såväl ett regionalt, nationellt som internationellt perspektiv. Behovet av utbildningskapacitet för hela området krisberedskap och skydd mot olyckor bör klarläggas. Här är resultatet av uppdrag ett underlag. Det är likaså angeläget att statens åtagande, när det gäller krav på förmåga liksom att tillhandahålla utbildning och övning, tydliggörs så att utbildningssystemet speglar krisberedskapens behov. Räddningsskolan i har ett modernt och miljöanpassat övningsfält som medger stor flexibilitet, och skolan har utvecklats och delvis fått en egen prägel. Skolan kan erbjuda realistiska övningar utifrån scenarion med giftiga och kondenserade gaser som till exempel ammoniak. Räddningstjänster och industribrandkårer från hela världen använder övningsfält för att träna och öva stora och komplicerade insatser såväl skadeavhjälpande operativt som på strategisk ledningsnivå.
mot · GV02Fö211 · 2007-09-25 00:00:00 — Tandhygienister som egna företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en justering av regelverk som hindrar tandhygienister från att självständigt äga och bruka röntgenapparater. mer än 3 300 tandhygienister är några nyckelpersoner för att stärka människors tand- och munhälsa. Genom sitt munhälsoarbete ger de en modern förebyggande tandvård, såväl inom offentlig som privat tandvård eller via egen mottagning. Det skulle vara bra med fler tandhygienister som egna företagare. Det skulle inte minst stärka kvinnors företagande då av alla tandhygienister är kvinnor. För att åstadkomma en sådan utveckling måste de hinder som finns undanröjas. Ett sådant hinder har varit och är att en tandhygienist inte har möjlighet att äga och ansvara för en egen röntgenutrustning. De måste samlokalisera med en tandläkare eller ha en tandläkare som ansvarar för utrustningen. Trots positiva steg från regeringen tvekar fortfarande att ge tandhygienister tillstånd att äga egna röntgenapparater. I tandhygienistens kompetens ingår bland annat att utföra regelbundna undersökningar, diagnostik av karies och parodontala sjukdomar samt fatta beslut om röntgenbilder behöver tas. Att då inte ha tillgång till röntgenutrustning begränsar den egna företagarens arbetsfält. Vi utgår nu ifrån att regeringens positiva tolkning gäller, och vi ser fram emot en positiv utveckling där fler tandhygienister etablerar sig på egen hand. Regeringen måste se över regler och förordningar så att tandhygienister självständigt ska kunna äga och en röntgenutrustning även i . I våra grannländer, och , har tandhygienister den möjligheten.
mot · GV02Fö212 · 2007-09-27 00:00:00 — Katastrofskydd och skydd till jordbrukare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om katastrofskydd för skogs- och jordbruksnäringarna. De areala näringarna utgör en omistlig del av det svenska näringslivet. Skogs- och jordbruksnäringarna skiljer sig dock från andra näringar genom sitt stora beroende av klimatet och miljön. Påverkan av naturkrafter har en avgörande betydelse för lönsamheten och förutsättningar att bedriva verksamhet. Sommarens rekordstora nederbördsmängder över flera delar av har inneburit katastrof för många jordbrukare i drabbade områden. Ett skördebortfall med över hälften av skörden är inte ovanligt. Orsakerna till den ovanligt stora nederbörden står sannolikt att finna i en klimatförändring. De drabbade jordbrukarna står nu inför svåra ekonomiska situationer och tveksamhet att åter med lånade medel investera i ny sådd. En upprepning av sommarens nederbörd eller otjänligt väder kommer att försätta de redan drabbade jordbrukarna i en konkurssituation. Några möjligheter till försäkringsskydd eller katastrofstöd finns inte. Ett stort antal europeiska jordbruksproducerande länder har någon form av katastrofskydd för jordbruket, dock inte . Det avvecklade skördeskadeskyddet innehöll flera brister, inte minst i utfallet för enskilda lantbruk, och bör inte återupptas. Däremot finns ett behov av någon form av katastrofskyddsförsäkring med sikte på lantbruk som drabbats av en omfattande force majeure-situation, vilken ligger utanför den drabbade lantbrukarens egna påverkansmöjligheter. , LRF har framfört tankar på en katastroffond med någon form av gemensamt försäkringsskydd, där lantbrukare också deltar med viss egenfinansiering. Hur den exakta utformningen av ett katastrofstöd ska utformas måste utredas i samverkan med parterna inom jordbruksnäringen och dess organisationer i syfte att uppnå en långsiktig lösning på ett sannolikt eskalerande problem med stora återkommande vädersvängningar. Till dess att ett system för katastrofskydd inrättats måste emellertid drabbade lantbrukare ges möjligheter att klara av uppkomna ekonomiska påfrestningar vid katastrofliknande händelser. En tänkbar lösning är den som infördes med anledning av stormen härjningar. beslöt då att förlänga skogs- och skogsskadekontona för att ge skogsbrukare möjlighet att utjämna sina inkomster och minska förlusterna . Lantbruket har väl fungerande periodiseringsfonder. Genom att förlänga tiden i periodiseringsfonden för katastrofdrabbade lantbruk skulle större möjlighet ges för dessa att klara av uppkomna näringsförluster. Ett enkelt system med ansökningsförfarande och godkännande av berörda myndigheter skulle kunna etableras. Dessutom skulle påverkan på statsfinanserna vara försumbara som drabbade enskilda lantbrukare skulle få betydligt bättre förutsättningar att fortsatt bedriva sin verksamhet i en för mycket viktig näring.
mot · GV02Fö216 · 2007-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalisering av en ny krismyndighet till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalisering av analysenheten. En utredning (SOU 2007:31) har föreslagit en ny myndighet med ett samlat ansvar vid kriser och olyckor. Man föreslår att lägga samman , och Styrelsen för psykologiskt försvar. Det är positivt eftersom en samlad myndighet får bättre förutsättningar att samordna samhällets insatser vid kriser och olyckor. Stödet blir också effektivare mot de organ på regional och lokal nivå som har det samlade ansvaret vid kriser och olyckor. Verksamheten vid den nya myndigheten föreslås ledas från och ha enheter i , , , och . I skall verksledning, stab, kommunikationsenhet, delar av och den nuvarande analysenheten i finnas. I placeras avdelningen för olyckor och kriser, tillsynsverksamhet och vissa administrativa funktioner. Nuvarande verksamhet i försvinner medan den etablerade internationella enheten i lämnas oförändrad. Placera den nya myndigheten i Den nya myndigheten blir en kunskapsmyndighet. Då är det viktigt att verksledning och huvudverksamheter är samlokaliserade. En samlokalisering ökar möjligheterna att på alla nivåer på ett bra sätt stödja arbetet vid stora olyckor och i krissituationer, därför borde den nya myndigheten lokaliseras till . Ett viktigt skäl är att huvuddelen av den nya organisationen redan finns där. Starka regionalpolitiska skäl talar också för att regionala centra som måste få möjlighet att utveckla arbetsmarknaden och tillväxten i regionen. Det finns ett starkt behov av att ytterligare kunna rekrytera kvalificerad arbetskraft till , myndighetslokalisering till skulle underlätta detta betydligt. Det är också värt att notera att kan komma att bli en av de regioner som efter de senaste årens försvarsneddragningar får betydligt färre arbetstillfällen än vad som utlovats. Vad som ovan anförts om lokalisering av ny krismyndighet till bör som sin mening ge regeringen till känna. Utveckla risk- och säkerhetsbältet Ytterligare ett skäl som måste beaktas är det arbete med frågor kring risk och säkerhet som länsstyrelserna i och tillsammans med , , och kommuner utvecklat under . Det är ett projekt som drivs under namnet risk- och säkerhetsbältet och håller på att bli en stark regional profil. Samverkan finns också med universiteten i och . Bildas en samlad myndighet för kriser och olyckor kan också forskningsuppdrag samordnas. I det sammanhanget är det viktigt att analysenheten i finns kvar som en viktig hörnsten i utvecklingen av risk- och säkerhetsbältet. Vad som ovan anförts om lokalisering av analysenheten bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Fö220 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i . , , består av ledamöter från arbetsgivarsidan, fackliga representanter samt civila utanför poliskåren, vilket skapar demokratisk insyn i verksamheten och ett bra förtroende för allmänheten. , , har samma uppgift, dvs. att granska det interna arbetet. Den enda skillnaden är att FPAN inte har några civila representanter i styrelsen. Den består alltså bara av militärt anställda. Detta är en demokratisk brist. Därför bör sammansättningen i FPAN likna den i i det avseendet att även civila personer ska ingå i nämnden.
mot · GV02Fö228 · 2007-09-26 00:00:00 — Tillgodoräknande av värnpliktsutbildningen i civila sammanhang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samarbete med berörda departement och myndigheter bör se över den nuvarande värnpliktsutbildningen för att främja dess koppling till civila utbildningar på såväl gymnasie- som högskolenivå. I syfte att öka värnpliktens attraktionskraft bland ungdomar är det mycket viktigt att de värnpliktiga blir kompenserade för sina insatser och att dessa sedan kan tillgodoräknas i det civila samhället. Detta omnämns ofta med begreppet civilt meritvärde. Det civila meritvärdet syftar till att ge värnpliktiga ungdomar kompensation för den studietid och/eller arbetstid som går förlorad i samband med värnplikten genom att värnpliktsutbildningen i högre grad ska accepteras/tillgodoräknas i det övriga/civila samhället. Givet ovanstående och i samband med diskussionerna kring värnpliktens framtid är det viktigt att göra en översyn av den nuvarande värnpliktsutbildningen för att främja dess koppling till civila utbildningar på såväl gymnasie- som högskolenivå. Denna översyn och kvalitetssäkring bör beakta såväl teoretiska som praktiska inslag i värnpliktsutbildningen. Denna form av tillgodoräknande bör ske i olika former beroende på befattning och innehåll i värnpliktsutbildningen. Värnpliktsutbildning med en civil motsvarighet bör dock resultera i civila certifikat/intyg och/eller gymnasie- eller högskolepoäng. och dess berörda myndigheter bör i samverkan med Försvarsdepartementet verka för att värnpliktsutbildningen, beroende på befattning och innehåll, ska kunna komplettera den ordinarie gymnasieutbildningen i vissa avseenden; att värnpliktsutbildningen, beroende på befattning och innehåll, ska kunna tillgodoräknas som ett tredje eller fjärde gymnasieår (beroende på studiernas inriktning); att värnpliktsutbildningen, med betoning på de praktiska färdigheterna, ska kunna tillgodoräknas i linje med de nyinrättade lärlingsprogrammen; att värnpliktsutbildningen, beroende på befattning och innehåll, ska kunna resultera i högskolepoäng för utbildningar i bland annat ledarskap, pedagogik, moral och etik samt sjukvård. Ovanstående förslag innebär att samarbetet över departements- och myndighetsgränserna bör utökas i syfte att likrikta och certifiera värnpliktsutbildningen. Samordningsansvar bör ligga på och dess tillhörande myndigheter.
mot · GV02Fö258 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett avskaffande av den allmänna värnplikten Allt fler länder har eller är på väg att överge den allmänna värnplikten. , , , , , , och är alla exempel på länder som har eller som kommer att övergå till andra system. Det är hög tid att också ser över det rådande värnpliktssystemet. rycker av en årskull ut i militärtjänst. Att ens kalla det för allmän värnplikt är mycket tveksamt. Trots den mycket begränsade omfattningen av antalet värnpliktiga är det fortfarande obligatoriskt för alla svenska män att mönstra. Man kan onekligen ifrågasätta den ordningen, inte minst med anledning av de mycket stora summor pengar som detta kostar staten . Värnplikten är i stort sett frivillig, få som vill slippa göra lumpen tvingas till det. Ändå har vi ett system som kallas för allmän värnplikt och som slukar stora resurser . Tanken bakom allmän värnplikt bygger i hög utsträckning på resterna av en gammal struktur med invasionsförsvar. Den moderna utvecklingen inom Försvarsmakten har emellertid förändrat bilden av ett framtida hot mot vår nation, som då snarare handlar om oroligheter och konflikter i vår omvärld, terrorhot samt miljöhot. Försvaret har dessutom så många fler uppgifter än att bara skydda våra egna nationella landsgränser mot en invasion. Det handlar då bl a om att försvaret bidrar till att skydda demokrati och alla människors lika och okränkbara värde runt om i världen. måste därför ta ett ökat internationellt ansvar. Den allmänna utvecklingen innebär då också att hoten mot vår nation har minskat, och framförallt drastiskt har förändrats under tid. bör överväga att införa ett frivilligt system med kontraktsanställda frivilliga specialutbildade yrkessoldater och därmed avskaffa den allmänna värnplikten. Ett sådant system skulle, med all säkerhet, generera en högre kvalitet inom Försvarsmakten, som det skulle kunna ta mindre resurser i anspråk. Kontrakteringen skulle kunna ske genom att alla ungdomar som vill får lov att genomgå en mönstring och att de som anses lämpliga ska ges möjlighet att skriva på ett tidsbegränsat kontrakt med Försvarsmakten. Genom mönstringen undviker man risken att olämpliga personer dras till Försvarsmakten som annars är ett av argumenten mot ökad frivillighet.
mot · GV02Fö5 · 2007-09-28 00:00:00 — med anledning av framst. 2007/08:RRS5 styrelses framställning angående säkerheten vid vattenkraftsdammar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en granskning av dammarnas säkerhet bör utföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kompetent personal bör utföra besiktningarna. har gjort en del granskningar på temat Hotet mot samhället. De har granskat viktiga samhällsfunktioner så att människors trygghet och säkerhet inte ska äventyras. En samhällsfunktion som granskats är dammsäkerheten. De kunde i den granskningen konstatera att det finns cirka 200 dammar i som riskerar att orsaka allvarliga konsekvenser för människor och miljö vid ett dammbrott. Trots det saknas preciserade krav för dammsäkerheten. Det gör det svårt för Länsstyrelserna och att kontrollera dammägarnas arbete med säkerheten Det är viktigt att berörda myndigheter tar sitt ansvar för dammsäkerheten på allvar så att eventuella brister upptäcks . Ett dammbrott kan riskera miljö, egendom och elförsörjning, vilket kan leda till stora kostnader för samhället. inträffade ett mindre dammbrott strax utanför och det ledde till stor förödelse genom översvämningar som drabbade många privata personer men också idrottsanläggningar och andra allmänna byggnationer. Det innebar bl.a att ett enskilt företag fick bekosta reparationer av hus och väg själva samt att reparationskostnaderna skulle ha blivit så stora av den restaurang som förstördes vid översvämningen att de inte hade resurser att starta om sin populära verksamhet. granskning visar att länsstyrelsernas tillsyn av dammägarnas egenkontroll är begränsad, att brister i dammsäkerheten inte uppmärksammas och även att kontrollen utförs med otillräcklig kompetens. Av den anledningen bör man ta anmärkning på allvar och följa upp deras granskning på allvar och dessutom se till att det finns tillräckligt med kompetent personal som kan se över dammarnas säkerhet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02Ju202 · 2007-09-24 00:00:00 — Preskriptionstid för grova brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort preskriptionstiden för grova brott. Utvecklingen inom dna-tekniken har gjort att det blivit enklare att lösa brott som begåtts långt tillbaka i tiden. Vi har sett flera exempel där polisen lyckats lösa gamla brott med hjälp av dna-tekniken, som till exempel mordet på tioåriga och på den efterspanade Hagamannen i . Detta är bara början. dna-metoder kommer att bli alltmer utbredda i polisens arbete. kommer dna-registret att utvidgas, vilket ytterligare ökar polisens möjligheter att använda tekniken i utredningar. I lyckades polisen med hjälp av dna spåra en misstänkt trippelmördare . I ett av landets mest uppmärksammade mordfall genom tiderna mördades två femtonåriga flickor och en artonårig pojke, pingstafton 1960. Eftersom mord aldrig preskriberas i har utredningen inte lagts ner. Det ska inte vara så att man i ska komma undan ett mord även om det har gått väldigt . Det handlar om att det med den nya tekniken går att genom till exempel dna lösa ett mord som har begåtts tillbaka. Varför ska någon som utsatt en annan människa för en grov kränkning som exempelvis en våldtäkt, kunna andas ut, trots att han aldrig blivit dömd för sitt brott? Grundprincipen i en rättsstat är att människor som begår brott ska kunna dömas för sina gärningar. Därför vore ett borttagande av preskriptionstider för grova brott passande för det allmänna rättsmedvetandet.
mot · GV02Ju203 · 2007-09-24 00:00:00 — Reglering av tortyr i svensk lagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt skydd mot kränkningar och tortyr. måste fullt ut ta ansvar för kränkningar och leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Att tortyr inte uttryckligen är ett brott i den svenska lagstiftningen, liksom avsaknaden av förbud mot att använda bevisning från tortyr och vaga krav på kompensation för tortyrkränkningar, visar på brister i både innehållet och rättstillämpningen. Det finns även förväntningar på att regeringen bör ta tydligt avstånd från användandet av oftast till intet förpliktigande diplomatiska försäkringar vid avvisningar. Konsekvenserna av kriget mot terrorism behöver mötas med initiativ som förstärker skyddet mot kränkningar och tortyr genom att förstärka och förbättra svensk lagstiftning genom att införa tortyr som straffrättslig grund liksom förbud mot att använda bevisning som framtagits via tortyr i svensk lagstiftning och rättstillämpning.
mot · GV02Ju204 · 2007-09-24 00:00:00 — Samlad handlingsplan mot människohandel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad handlingsplan mot människohandel. Det är angeläget att arbetet med en handlingsplan mot människohandel kan fortsätta. Men bereds inom regeringen tre handlingsplaner en om sexuell exploatering, en om arbetskraftsexploatering och en om kommersiell sexuell exploatering av barn. Men samordningen av arbetet är oklar liksom vilket statsråd som har huvudansvaret och hur finansieringen för genomförandet ska ske. Dessa oklarheter bör redas ut, liksom frågan om hur redan vunna erfarenheter skall tas om hand? Det är angeläget att tar ett totalgrepp genom en samlad handlingsplan mot människohandel.
mot · GV02Ju205 · 2007-09-24 00:00:00 — Ratificering av konventionen mot människohandel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention mot människohandel. var initiativtagare till en konvention mot människohandel. Det är viktigt att arbetet med ratificering av konventionen skyndsamt genomförs. Jag beklagar att regeringen än en gång skjutit ratificeringen av konvention mot människohandel . Det är viktigt att ratificerar konvention före vårt ordförandeskap i . Likaså borde ingå i den grupp av länder som får ansvar för genomförande och uppföljning av konventionen.