mot · GV02Fi278 · 2007-10-05 00:00:00 — Klimatförändringarna kommer att drabba , men det kommer att än mer påverka människor i syd. Människor som bor i låglänta och kustnära områden kan få både hem och överlevnadsmöjligheter förstörda till följd av växthuseffekten. Det är bra om biståndet klimatsäkras, men borde också skapa en beredskap för att kunna ta emot flyktingar från de områden i världen som blir obeboeliga till följd av klimatförändringarna. Solidaritet med världens alla människor är en av de grundläggande solidariteter som ligger till grund för ideologi. Vi inom är starkt medvetna om att jordens resurser är knappa och mycket ojämnt fördelade mellan länder och människor. Enligt beräkningar från UNDP är 1,2 miljarder av världens befolkning extremt fattiga och lever på och 2,5 miljarder räknas som fattiga, det vill säga lever på eller mindre per dag. menar att det är en absolut nödvändighet om vi ska få en trygg värld att varje människa har sina grundläggande sociala, ekonomiska och politiska rättigheter tillgodosedda. Det är långt kvar till att vi uppnår en rättvis värld där jordens resurser är likvärdigt fördelade. vill verka för en rättvis och miljömässigt hållbar fördelning av jordens resurser. Därför är det så viktigt att fortsätter att vara ett föredöme för andra rika länder genom att upprätthålla enprocentsmålet. är avvaktande till utfallet av regeringens nya biståndspolitik med en halvering av antalet programländer för biståndet som skett i en mycket sluten process. Trots att regeringen lovade delaktighet och insyn i processen ställdes inför fullbordat faktum. Inte heller har det förts någon dialog med de länder som berörs innan beslut fattats, vilket kanske är den tyngst vägande kritiken från sida. säger nej till regeringens nya biståndsområde som kallas Reformsamarbete i , som verkar syfta mer till EU-anpassning än till fattigdomsbekämpning. Denna post på återför vi till biståndsbudgeten med motiveringen att biståndet ska gå till fattigdomsbekämpning, inte till EU-anpassning. Det torde vara en EU-uppgift och därmed EU:s kostnad. Vad som får och inte får räknas till bistånd definieras av DAC (). Enligt denna får exempelvis bistånd användas till skuldavskrivningar och till flyktingmottagning. Dessa kriterier används också av . som skulderna utgör ett hinder för utveckling och skuldavskrivningar naturligtvis behöver göras, anser att det är orättfärdigt att bistånd ska användas till skuldavskrivningar. Detta innebär att resurser tas från de fattigaste till att betala av skulder som kanske inte ens skulle ha betalats tillbaka. Både skuldavskrivningar och bistånd behövs. Även om DAC ger möjligheter att göra avräkningar från biståndsbudgeten så finns det andra åtaganden om att inte göra detta. Ytterst rekommenderar också att bistånd inte ska användas till skuldavskrivningar. Vårt västra grannland använder sig inte av biståndsbudgeten för att finansiera skuldavskrivningar. försäkrade flera företrädare för de borgerliga partierna att den då stora posten för skuldavskrivningar var en engångsföreteelse. ser vi att regeringen återigen gör en överföring från de allra fattigaste i världen till välbetalda svenskar. Det säger vi i nej till och för därför tillbaka till biståndsbudgeten. Regeringen räknar med att kommer att ta emot ett stort antal flyktingar från länder som kvalificerar sig för bistånd. Detta flyktingmottagande vill regeringen använda biståndsmedel till. handlar det om som går rakt in i flyktingmottagandeverksamheten. Avräkningen är betydligt större än då även gått med viss avräkning för flyktingmottagande. anser att dessa pengar i stället borde användas i flyktingarnas hemländer för att förbättra människors levnadsvillkor så att de slipper fly från första början. Vi bedömer att det är rimligt att återföra av regeringens avräkning till biståndsbudgeten. bör varken skuldavskrivningar eller flyktingmottagande finansieras via biståndet. I budgeten sägs inte mycket om det viktigaste av alla områden för biståndet, nämligen fattigdomsbekämpning, vilket vi är oroade över. Däremot är vi positiva till att ett av de prioriterade områdena är klimatanpassning, som vi ser som en nödvändighet i arbetet med fattigdomsbekämpning. Detta är en av de frågor som länge har fört fram som ett prioriterat område. Ett förebyggande förhållningssätt är grunden för politik inom hälso- och sjukvården. På tandvårdsområdet vill vi ha ett mer förebyggande perspektiv genom frisktandvård till ett fast pris och gratis tandvård upp till 25år. Regeringens aviserade tandvårdsreform anser vi riskerar att bli kostnadsdrivande i sin konstruktion och dyrare för alla utom för dem med mycket stora behov. Vi föreslår vidare en konkret folkhälsosatsning. Ett flertal åtgärder föreslås i syfte att skapa förutsättningar för en mer rationell läkemedelsanvändning där vi särskilt uppmärksammar problemen kring felaktig läkemedelsanvändning som leder till biverkningar och beroende. extra föreslås 2009 och 2010 till psykiatrin. 12.1Frisktandvård till fast pris föreslår att en nationell tandvårdsreform, frisktandvård till fast pris, införs. Vårt förslag innebär att alla som ansluter sig till frisktandvård till fast pris får en form av högkostnadsskydd, även de med stora behov. Oavsett vilken riskgrupp man tillhör betalar alltid patienten en egenavgift. De som hamnar i en högre riskgrupp betalar en högre egenavgift, men staten subventionerar en större andel av den totala kostnaden ju högre riskgrupp man tillhör. I frisktandvård till fast pris ingår ett tandläkarbesök och alla de insatser som behöver göras. Som patient väljer man själv vilken tandvårdsklinik man vill gå hos, privat eller via folktandvården. Frisktandvårdsmodellen leder till regelbundenhet i kontakten mellan den enskilde och tandvården och skapar incitament för såväl patienten som vårdgivaren att ha ett förebyggande förhållningssätt. Modellen ger också patienten bättre kontroll över sina tandvårdskostnader. Denna nationella tandvårdsreform gör att patienterna vet vad tandvården kostar och försäkrar sig mot obehagliga överraskningar. De skilda avgiftsklasserna motiverar också till egenvård och förebyggande åtgärder, för att undvika risken att hamna i en högre avgiftsklass. Tandvården får incitament att ge bra vård och göra förebyggande insatser för att hålla de långsiktiga kostnaderna nere. De landsting som har system med frisktandvård till fast pris har olika regler, avgifter och avgiftsklasser och systemet finns inte hos de privata tandvårdsklinikerna. Med ett nationellt tandvårdsabonnemang skulle villkoren bli lika för alla i hela . Tillgången på bra tandvård ska inte avgöras av var man bor, lika lite som hur mycket man tjänar. 12.2Gratis tandvård upp till 25 år Enligt (SCB:s enkätundersökning av folkets levnadsvanor), besökte av befolkningen tandvården . En ökning totalt sett . Men analyserar man vidare visar siffrorna tydligt att antalet besök minskat i åldersgruppen och i åldersgruppen . Flera undersökningar pekar på att tandhälsan riskerar att försämras och bland människor med små ekonomiska resurser. Enligt är det fem gånger vanligare med dålig tandhälsa hos människor med stora ekonomiska svårigheter. Bland ensamstående mödrar och personer i åldern avstår varannan person från regelbundna tandvårdsbesök. Alltfler unga studerar längre än och få har egen inkomst vid . För att bibehålla en god tandhälsa hos unga anser vi att avgiftsfri tandvård inte ska upphöra vid utan förlängas till . Vi i har därför avsatt i vårt budgetförslag för både 2009 och 2010 samt för gratis tandvård upp till . 12.3Utveckla det lokala folkhälsoarbetet Vi anser att aktivitet på det folkhälsopolitiska området behöver främjas. har ansvar för uppföljningen av de elva folkhälsopolitiska målområdena på nationell nivå. För att nå folkhälsomålen krävs ett aktivt och medvetet arbete med särskilda satsningar. För att verkligen få genomslag anser vi att det behöver finnas ett samordningsansvar på regional nivå. Aktivt och praktiskt arbete behöver ske närmare de konkreta verksamheterna. Ett exempel på ett väl utvecklat folkhälsoarbete är det som sker i , där en särskild folkhälsoenhet finns i regionens regi men som fungerar som motor för både kommunerna och regionen som helhet. Vi anser att landstingen och regionerna bör ges ett samordningsansvar för arbetet med de folkhälsopolitiska målen på regional nivå. Detta ansvar bör lagstadgas. Vi avsätter därför i vårt budgetförslag för att förstärka detta arbete, fördelat utifrån länens storlek. Därtill vill vi avsätta anslag till konkreta projekt kopplat till ett eller flera av de folkhälsopolitiska målområdena. Projektansökningar ska ske av kommuner och landsting/regioner gemensamt men kan givetvis även gälla frivilligorganisationer eller på annat sätt sammansatta projekt. Kommunen och /regionen ska dock vara eniga om projektbeskrivningen och dess koppling till ett eller flera av de folkhälsopolitiska målen. För detta ändamål avsätts . Medlen ska förslagsvis sökas hos . föreslår att psykiatrin även får ett anslag på , alltså ett tillskott på . Det är helt avgörande med en långsiktighet och förutsägbarhet när det gäller anslagen för att psykiatrin ska kunna använda dessa resurser till utökad verksamhet och personalförstärkningar. Vi anser att många bra och viktiga förslag till förändringar och förbättringar inom psykiatrin återfinns i psykiatrisamordnaren utredning. Propositionen som är att vänta på detta område får inte bli urvattnad på grund av att resurser saknas. Vi anser att ytterligare ska användas för detta ändamål. Vi betonar också starkt vikten av att den kommande propositionen tar med förslag från patient-, brukar- och anhörignätverket som formulerat sina gemensamma ståndpunkter i dokumentet Så vill vi ha det. För är ett rikt och mångfasetterat kulturliv nyckeln till mänsklig livskraft. Därför är kultur något som alla måste ha rätt till. Barn och ungdomar formas utifrån vad samhället anser vara viktigt. vill därför klart och tydligt visa att kultur i alla former är något som samhället prioriterar. Allra mest värnar vi barnets rätt till att aktivt kunna delta i kulturlivet. Hälsofrämjande kultur är viktigt, kultur har förebyggande effekter och har även visat sig vara läkande. Därför är det viktigt att kulturen har en självklar plats inom vård- och omsorg. Genom att inrätta regionala kulturfonder vill vi göra kulturen tillgänglig för fler och förankra kultursatsningar på regional nivå. Med kulturfonderna vill vi stärka de fria kulturutövarnas ställning. Frientréreformen på museer var mycket lyckad och innebar att fler människor fick ta del av den rika kulturskatt som våra museer utgör. Sedan man avskaffat den fria entrén har besöksantalet på berörda museer sjunkit med 41procent. Därför vill vi återinföra frientréreformen. Regeringen föreslår en satsning för att få in kulturutövare i skolorna och ge eleverna ökad möjlighet till kulturell delaktighet. Vi stöder denna satsning men vill utöka den till att omfatta samtliga årskurser i . ser speciellt att det finns ett behov av att stärka barnens medverkan i produktionen av kultur. Vi föreslår en förlängning av som syftar till att ta till vara kulturarvet och öka sysselsättningen inom kulturområdet. Utvärdering visar att projektet varit lyckat men att det fortfarande finns stora behov av att göra samlingarna publikt tillgängliga. Vi anser att det är viktigt med ett jämställdhetsperspektiv inom kulturen för att synliggöra var makten finns och vem som får del av avsatta medel. Biblioteken har en viktig roll i dagens kunskapssamhälle som tillgängligheten minskar, speciellt på mindre orter. Vi anser att det behövs en nationell plan för att stärka biblioteken och för att öka tillgängligheten för alla medborgare. Totalt avsätter mer än regeringen , miljoner beräknas och . föreslår bland annat höjda skatter på arbete och energi och klimat. Nedan följer skatteförslaget i sin helhet. I tabell 11.7 i slutet redovisas effekter av skatteförslagen i sin helhet. 14.1.1Lägre uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt föreslår av fördelningspolitiska skäl en lägre uppräkning av skiktgräns för statlig skatt. Skiktgränsen räknas normalt upp plus inflation. föreslår att beslutar att uppräkningen 2008 sker med en procent plus inflation. Effekten blir att fler omfattas och att de som omfattas betalar något högre inkomstskatt. 14.1.2Avskaffad skattereduktion för hushållsnära tjänster Regeringen har infört en skattereduktion för hushållsnära tjänster. är kritiskt till detta förslag, som vi tror främst kommer att utnyttjas av personer med goda inkomster som bör ha råd att betala för dessa tjänster själva. Hushållsnära tjänster ger dåliga fördelningseffekter, riskerar att ersätta en form av skattefusk med en annan och bidrar inte till ökad jämställdhet. föreslår att beslutar att slopa skattereduktionen för hushållsnära tjänster , och vi avvisar följaktligen också regeringens förslag till skattereduktion för förmån av hushållstjänster. 14.1.3Nedsatt förmånsskatt på cyklar Alla förmåner som arbetsgivaren ger den anställde i stället för lön beskattas med arbetsgivaravgift och inkomstskatt. Av klimatskäl och folkhälsoskäl föreslår att arbetsgivare ska få möjlighet att förse anställda med cykel utan förmånsbeskattning om cykeln används för resa till arbetet. Värdet får uppgå till högst inklusive service om cykeln används som huvudsakligt transportmedel för resor till arbetet. föreslår att begär att regeringen återkommer med lagförslag om nedsatt förmånsvärde på cyklar. Förändringen beräknas träda i kraft . De stora skattesänkningar som regeringen genomfört kommer inte alla till del. En stor grupp som inte fått del av skattesänkningarna är pensionärer, en annan grupp är långtidssjuka och långtidsarbetslösa. Av fördelningspolitiska skäl föreslår därför ett höjt grundavdrag för alla. Det höjda grundavdraget innebär att alla som inte har inkomst av arbete får en sänkt skatt med . Tekniskt innebär förslaget till höjt grundavdrag att grundavdraget vid taxerade inkomster upp till 0,87 prisbasbelopp ska vara 0,465 prisbasbelopp. Vid taxerade inkomster i intervallet 0,87 till 2,72 basbelopp ökar grundavdraget av den del av den taxerade inkomsten som överstiger 0,87prisbasbelopp. Vid inkomster över 2,72 prisbasbelopp är grundavdraget avrundat till . Vid taxerade inkomster i intervallet 3,1 prisbasbelopp till 8,5 prisbasbelopp minskar grundavdraget av den del av den taxerade inkomsten som överstiger 3,1 prisbasbelopp. Vid inkomster över 8,54 prisbasbelopp är grundavdraget avrundat till . 14.1.5Reformerad skattereduktion för arbetsinkomst Regeringens viktigaste förslag för att skapa fler arbeten är det så kallade jobbskatteavdrag. Avdraget som i själva verket är en skattreduktion får göras på arbetsinkomster. förhåller sig kritiskt till att förslaget skulle ha stora effekter på sysselsättningen, särskilt som de största skattreduktionerna går till dem med högst inkomster. är vi kritiska till de fördelningsmässiga resultaten av skattereduktionen. I kronor räknat vinner höginkomsttagaren på låginkomsttagarens bekostnad, både i det första och det andra steget av jobbavdraget. säger nej till andra steget i jobbskatteavdraget. vill emellertid inte straffa människor med låga inkomster när väl skattesänkningen genomförts. Vi föreslår därför ett avtrappat underlag för skattereduktionen i det första steget. Det reformerade jobbskatteavdraget innebär att underlaget för jobbskatteavdraget trappas ned på inkomster över 5,9 prisbasbelopp. Förslaget innebär att skattereduktionen trappas av från och med inkomster runt . Avtrappningen innebär ingen skattehöjning för personer med inkomster på eller lägre. Resultatet är en bättre fördelningsprofil och utrymme för satsningar på dem som har det sämst ställt. Effekten av grundavdraget och det reformerade jobbskatteavdraget syns i diagram 14.1 och tabell 14.1 nedan. Effekter av reformerat jobbskatteavdrag och höjt grundavdrag Effekter av reformerat jobbskatteavdrag och höjt grundavdrag är det svårt för många med begränsade inkomster att spara ihop ett startkapital för att starta ett företag. Därför vill vi införa ett etableringskonto enligt den modell som redan finns i . Alla löntagare ska skattefritt kunna sätta av pengar som kan användas för att starta ett nytt företag. Det ska därför vara möjligt att åtminstone spara ihop minimiinsatsen för att bilda ett aktiebolag, . Förslaget måste utredas och införs . Regeringen har genomfört flera omläggningar när det gäller sociala avgifter och arbetsgivaravgifter. Några förslag har ställt sig positivt till. Bland annat har vi bejakat de så kallade nystartsjobben, även om vi var kritiska till att subventionsnivån var för låg. Regeringen har efter det bland annat infört instegsjobb och föreslår nu nyfriskjobb med en betydligt högre subventionsnivå än nystartsjobben. Dessa förändringar har i huvudsak varit till godo och vi bedömer att dessa kan ge positiva sysselsättningseffekter. Subventionen har i dessa fall varit tydligt kopplad till nyanställningar och till att få in människor på arbetsmarknaden som stått utanför. Flera andra av regeringens förslag har vi däremot avvisat och fortsätter att göra så. Regeringen har från och med satt ned arbetsgivaravgiften för 1824-åringar och kommer att avskaffa arbetsgivaravgifterna för vissa tjänsteföretag. Löneskatten för personer födda avskaffades av regeringen i budgetpropositionen . föreslås att löneskatten för personer födda ska avskaffas . När det gäller den nedsatta arbetsgivaravgiften för yngre och för vissa tjänsteföretag är sysselsättningseffekterna av dessa förslag troligtvis mycket låga. Styckkostnaden för eventuella nya jobb kommer att vara mycket hög. Förslagen om att differentiera socialavgifter efter ålder riskerar att skapa märkliga tröskeleffekter, och förslagen om differentiering efter bransch skapar stora gränsdragningsproblem. avvisar dessa förändringar och föreslår att nedsättningen av arbetsgivaravgiften för 1824-åringar slopas och att förslaget om nedsatta arbetsgivaravgifter för vissa branscher inte genomförs. Vi förslår också att löneskatten återinförs för äldre. 14.2.1En generell arbetsgivaravgiftssänkning för alla företag För att stödja småföretag att växa och anställa föreslår vi i stället en generell skattesänkning för alla företag. Den generella sänkningen utformas i enlighet med de tidigare gällande reglerna för nedsatta sociala avgifter på en lönesumma . förslag innebär nedsatta arbetsgivaravgifter på upp till en maximal lönesumma på . Alla företag med en lönesumma får en skattelättnad med eller . Syftet med reformen är att underlätta för små företag. Dessutom föreslår vi att arbetsgivaravgiften för enmansföretag som anställer sätts ned så att dessa företag endast betalar ålderspensionsavgift för den första anställda. 14.2.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för forskningsintensiva företag är mycket framgångsrikt när det gäller forskning inom bland annat bioteknik och IT, men har inte lyckats lika bra med att kommersialisera forskningsresultaten i form av nya innovationsdrivna företag. För att se till att svenska forskningsresultat skapar arbetstillfällen i behöver förhållandena för nya och innovativa företag i förbättras. föreslår därför att arbetsgivaravgiften för små och medelstora företag med hög forskningsintensitet sätts ned, med undantag för pensionsavgiften. Nedsättningen ska vara neutral i förhållande till bransch och endast baseras på graden av forskningsintensitet. En sådan nedsättning kan skapa nya arbetstillfällen för akademiker, öka företagens vilja att investera i forskning och förbättra möjligheterna att kommersialisera svenska innovationer i . föreslår att en utredning med syfte att precisera utformningen av en sådan avgiftsnedsättning tillsätts. föreslår en rad höjda punktskatter. Framför allt handlar det om punktskatter på energi, koldioxidutsläpp och annan miljöpåverkan. Syftet med dessa skatter är i första hand att vara miljöstyrande. drev under förra mandatperioden igenom en omfattande miljö- och energiskatteomläggning i form av en skatteväxling. Reformen innebar bland annat att olja för uppvärmning i småhus till stor del fasades ut (diagram 14.2). Slutgiltig energianvändning inom sektorn bostäder och service 14.4Koldioxidskatt och energiskatt på diesel menar att koldioxidutsläppen måste minska med till 2050. För att klara det målet behövs stora satsningar på investeringar för att underlätta att ny teknik kommer in på marknaden och stöd och information för att underlätta beteendeförändringar som gör det lättare för människor att leva klimatvänligt i vardagen. Det enskilt viktigaste styrmedlet på klimatområdet är dock koldioxidskatten. För att klara att minska utsläppen av växthusgaser behöver skatten höjas. föreslår att koldioxidskatten höjs med per kilo 2008 och ytterligare 2009. Höjningen av koldioxidskatten slår igenom bland annat på priset på bensin-, diesel och eldningsolja (tabell 14.2). För att minska genomslaget på priset på eldningsolja föreslår vi att energiskatten minskas med 2008 och helt fasas ut . Effekter på hushållen till följd av höjd koldioxidskatt, indexering och sänkt energiskatt på eldningsolja förslag, påverkan på hushållen förslag till höjd koldioxidskatt Höjning av CO2-skatt (öre/kg koldioxid) Effekt på bensinpriset (höjning i öre) Effekter på dieselpriset (höjning i öre) Effekt på eldningsolja (kr/kbm) Inklusive indexering och moms Effekt på bensinpriset (höjning i öre) Effekter på dieselpriset (höjning i öre) Effekt på eldningsolja, kr/kbm av CO2-skatt Minskad energiskatt på eldningsolja Även regeringen föreslår en mindre höjning av koldioxidskatten (se tabellerna 14.3 och 14.4). menar att detta är välkommet och ett stort steg för borgerligheten, som tidigare konsekvent sagt nej till koldioxidskattehöjningar under hela skatteväxlingen. Inför valet gick både och till val på sänkt bensinskatt, och det var ovisst om de borgerliga partierna skulle riva upp hela skatteväxlingen. Den tillnyktring som skett är bra, om än otillräcklig. Utöver höjd koldioxidskatt aviserar också regeringen höjd dieselskatt med . Höjningen gäller diesel i miljöklass 1 och 2. Den höjda dieselskatten växlas mot sänkt fordonskatt på dieselpersonbilar. Höjningen av dieselskatten innebär för en person som kör 1 med normal förbrukning en höjd skatt med . Detta motsvaras av den sänkning som sker av fordonskatten på dieselbilar. instämmer i bedömningen att energiskatten på diesel bör höjas och växlas mot sänkt fordonsskatt. Vi anser emellertid inte att diesel av miljöklass tre bör undantas från höjningen. är nästan all diesel som säljs i av miljöklass 1, men om inte även miljöklass 3 omfattas av skattehöjningen varnar branschen för att detta kan leda till att man slutar tillverka miljöklass 1-dieseln, något som skulle leda till ökade utsläpp. Effekter av regeringens förslag till koldioxidskattehöjning Höjd koldioxidskatt med /kg koldioxid Höjd energiskatt på diesel med /liter Sänkt fordonskatt på diesel med för normalbilist, , per mil Diverse mindre nedsättningar för jord-, skogs- och vattenbruket Höjt bensinpris till följd av höjning av koldioxidskatt med (öre/liter) Höjt bensinpris till följd av indexering (öre/liter) Höjt bensinpris till följd av momseffekt Höjd diesel till följd av höjd CO2-skatt (öre/liter) Höjd diesel till följd av energiskattehöjning (öre/liter) Totalt (öre/liter) Eldningsolja (kr/kbm) inkl moms och index Effekter på industrin av regeringens förslag till höjd koldioxidskatt. Effekt på industrin, värmeproduktion i kraftvärme, jordbruk, skogsbruk Nedsättningen till av hushållens nivå innebär: Koldioxidskatt (öre/kilo koldioxid) Eldningsolja (kr/kbm) Källa: BP2008 och egna beräkningar. Effekter av koldioxidskattehöjningen på trafikområdet De största klimatproblemen finns på trafikområdet. Utsläppen från privatbilism fortsätter att öka liksom lastbilstrafiken, sjötransporterna och flyget (diagram 14.3). Inom ramen för skatteväxlingen gjordes en omläggning av fordonsskatten där skatten koldioxidrelaterades.