ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02K251 · 2007-09-28 00:00:00 — Antalet ledamöter i riksdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag. har 349 riksdagsledamöter och en stor övervikt av ledamöterna kommer från de stora städerna/kommunerna. Självklart behöver man se över representationen så att varje län är representerat med någon form av lägsta nivå alternativt någon form av kvotfördelning. Det är också rimligt att se över om storstäderna ska ha en så kraftig representation i riksdag. Att minska antalet ledamöter skulle öka det politiska inflytandet hos varje enskild ledamot men också spara pengar för landet som helhet.
mot · GV02K252 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa landstingen. har de demokratiska nivåerna blivit fler. Till kommuner, landsting och riksdag har EU tillkommit. Kommunerna utgör självklart grunden i demokratin. Staten har ett ansvar för hela landet, och EU arbetar på europeisk nivå. Landstingen däremot agerar, med undantag för två regionförsök, utifrån Axel länsindelning . För medborgarnas trygghet är det viktigt att nivåerna är kvalificerade att klara sina respektive uppgifter. Både demokratiskt och kompetensmässigt går det att ifrågasätta om så är fallet . En av de grundläggande delarna i välfärd är en väl fungerande sjukvård. Att ingen ska behöva vänta olidligt länge på vård är ett anständighetskrav. Trots medarbetarnas engagemang är det tydligt att landstingens ansvar för vården inte alltid fungerar. Köer är mer regel än undantag. Personalen är sjukskriven med både mänskliga och ekonomiska kostnader som följd. De flesta landsting har usel ekonomi och nedskärningar är ett återkommande hot. Människor rör sig fritt över gamla gränser, och det går inte att motivera orättvisor mellan olika landsdelar. Att i den globala och europeiska integrationens tidevarv hålla fast i föråldrade gränser som de facto hindrar människor att få vård där det mänskligt och geografiskt är bäst går inte att försvara. Alltfler skaffar också egna sjukvårdsförsäkringar när de inte törs lita på vården. som sjukvården får svårare att klara sin uppgift ökar behoven. En av de största generationsväxlingarna står för dörren när efterkrigstidens första barnakull, de många 40-talisterna, går i pension. är deras barn och barnbarn så få att varken arbetskraft eller skatter räcker till. Det kräver en optimal organisation. Landstingsföreträdare pekar gärna å sin sida med viss rätta på att kommunerna är för små för att ta över vården. Det är heller ingen lösning att kommunalisera all vård. Snarare visar kommunaliseringen av skolan hur det går när ansvar och verksamhet överlåts utan vidare. har en del vård och psykiatri förts över till kommunerna. Det har lett till revirstrider när landsting och kommuner träter om vem som ska betala räkningen medan människor inte får den vård de behöver. Medborgarna har rätt att förvänta sig mer. En modell där kommunen som den primära demokratiska nivån tar över basal vård, primärvården, är däremot intressant. Staten får ansvar för den specialiserade vården som kan ha olika utförare i olika delar av landet så länge de klarar nationellt fastställda kvalitetskrav och prioriteringar. Därmed demokratiseras ansvaret för den nära vården. Att den specialiserade vården läggs på en annan demokratisk nivå, staten, bör motverka orättvisor och garantera att den drivs optimalt. Kvar av den gamla länsindelningen blir den statliga regionala administrationen i länsstyrelserna. Dessa styrs av en omfattande detaljstyrning från regeringen. Länsstyrelserna kan slås samman till ett lägre antal. I praktiken skulle därmed antalet län minska som både demokratin och kompetensen gynnas.
mot · GV02K253 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valkretsindelningen i . har det pågått en diskussion om att förändra valkretsindelningen inom några län. har gjort en intern utredning och hemställt hos den förra regeringen om att göra en översyn av valkretsindelningen med anledning av den nya regionen. Denna hemställan avslogs med motiveringen att man inte skulle hinna utreda frågan inför valet . En ny hemställan har därefter sänts från och den förra regeringen sade sig villig att utreda en förändrad valkretsindelning när länsindelningen blivit förändrad som i det aktuella fallet. Men någon utredning gjordes aldrig. Man har gjort nya beräkningar och statistiskt säkerställt att det är genomförbart med ändrad valkretsindelning. Det föreligger inget hinder att genomföra denna förändring. har en motion lämnats i samma fråga där kravet varit att frågan om valkretsindelningen skulle vara utredd och klar till valet . utredning har överlämnats till regeringen med flera genomgripande förslag på organisationsförändringar. I samband med behandlingen av utredningen borde en översyn av valkretsindelningen i göras.
mot · GV02K257 · 2007-09-28 00:00:00 — Översyn av valsystemet och nyvalsinstrumentet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över valsystemet vad gäller nyvalsinstrumentet på nivå. Inte minst förra årets val visar att allt tyder på att utvecklingen med små partier i olika församlingar förstärks ytterligare. Med få röstandelar kan det skapas en parlamentarisk situation där ett parti med ett eller två mandat kan bli vågmästare. Efter valet har blivit vågmästare i ett antal kommuner. På nationell nivå finns nyvalsinstrumentet som kan användas om situationen blir ohållbar. Möjligheten har inte vad vi vet utnyttjats, i varje fall inte i modern tid. Däremot har den använts som påtryckning, vilket har inneburit att partier mer eller mindre tvingats samverka och kompromissa för att finna lösningar. Under innevarande mandatperiod har ett antal uppgörelser redan kraschat och fler riskerar att göra det. Risken ökar med antalet partier som ingår i olika uppgörelser. I värsta fall innebär det att kommuner en hel valperiod står utan fast politisk kurs. Med anledning av ovanstående anser jag att det är dags att se över för- och nackdelar med nyvalsinstrumentet i kommuner och landsting. Meningen är inte att möjligheten ska vara en åtgärd som vidtas när alla andra försök är uttömda. Det måste naturligtvis också finnas ett tydligt regelverk som beskriver vad som krävs för att ett nyval ska genomföras.
mot · GV02K258 · 2007-09-28 00:00:00 — Motorburen reklam för porrklubbar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa den motorburna reklamen för porrklubbar. Visst är det konstigt att man ska behöva drabbas av alla dessa bilar som i huvudsak kör runt på med nakna kvinnor som synobjekt görandes reklam för porrklubbar. Det är förnedrande för samhällsmedborgarna och ger ett dåligt intryck för dem som besöker staden. har tidigare försökt stoppa porrklubbarnas reklambilar, utan att lyckas. Enligt uppgift har kammarrätten gett klubbarna rätt att köra på stadens gator med bilder på halvnakna kvinnor. Tyvärr är det ingen ovanlig syn att konfronteras med dessa bilar, ofta mindre lastbilar med ljusreklam för porrklubbsverksamhet. Utöver det uttryck för en ojämlik kvinnosyn som denna verksamhet ger uttryck för så utgör bilarnas ständiga trafik runt om i en onödig miljöbelastning. De uppmaningar som reklambilarna ger uttryck för är negativt inte bara för utan för hela . Bilarna cirklar ofta runt de stora hotellen, vilket ger de turister och besökare som gästar vårt land en negativ bild av . Kränkande verksamhet, miljöförstörande en sådan verksamhet bör inte få förekomma! Lägg därtill nedsmutsningen av den offentliga miljön som dessa bilar bidrar till. Om viljan finns måste det gå att få bort den motorburna porreklamen och införa regler som gör att sådan verksamhet kan stoppas. Ett sätt kan vara att motorfordon som endast har till uppgift att vara reklambärare blir tillståndspliktiga. Den motorburna reklamen för porrklubbar är definitivt inte förenlig med en jämställd syn på människor. Den måste bort.
mot · GV02K268 · 2007-09-28 00:00:00 — Skydd för gemensam egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd av gemensam egendom. Den privata äganderätten har ett gott skydd i grundlagen. Det gemensamma, offentliga ägandet har det däremot inte. En knapp politisk majoritet kan, inte sällan driven av en fundamentalistisk liberal övertygelse, och i stor omfattning sälja ut gemensam egendom, ett gemensamt kapital som byggts upp och i en del fall spelar stor roll för att bära upp en solidarisk och jämlikhetsinriktad samhällsmodell. Till saken hör att det i vissa fall, det kan t.ex. gälla utförsäljning av statliga företag och allmännyttiga bostadsbestånd, i praktiken är omöjligt för en ny politisk majoritet att återställa det gemensamma ägandet. Därmed har viktiga politiska instrument vridits ur händerna på dem som vill driva en annorlunda politik. På bostadspolitikens område handlar det som exempel om att möjligheterna att motverka segregation och erbjuda en bostadsmarknad med större valfrihet kraftigt har försämrats. Den nyliberala majoriteten må ju ha vunnit sin makt att förändra i demokratiska val, men inte sällan utan att nämnvärd debatt förts om privatiseringspolitiken, för vilket naturligtvis inte bara denna majoritet utan också medier och mot denna politik oppositionella partier måste lastas. Frågan är emellertid om det kan betraktas som demokratiskt rimligt att gemensamt ägande kan avyttras och strategiska politiska instrument förstöras så lättvindigt som är möjligt. Privatiseringspolitiken leder dessutom undantagslöst till att redan rika eller välbeställda blir ännu rikare och redan relativt fattiga blir ännu fattigare och ännu lite maktlösare. Den innebär också, vilket är ett huvudsyfte, att man mer eller mindre effektivt stänger möjligheterna att välja en annan väg och ordning på område efter område. Grundlagarna bör erbjuda ett bättre skydd för gemensam egendom. Regeringen bör därför utreda hur ett sådant skydd skulle kunna konstrueras. Att göra det är förvisso ingen enkel sak. Det är ju vare sig önskvärt eller möjligt att varje mindre utförsäljning av gemensam egendom, i stat eller kommun, beslutas med kvalificerad majoritet eller genom att frågan först prövats i en folkomröstning. Men är det högst rimligt att omfattande och oåterkalleliga privatiseringar har ett bättre skydd än som är fallet. Regeringen bör alltså särskilt utreda hur ett sådant förstärkt skydd för gemensam egendom skulle kunna utformas.
mot · GV02K269 · 2007-09-28 00:00:00 — En övergång till republikanskt statsskick tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda en övergång till republikanskt statsskick. är en av få monarkier som fortfarande finns kvar i världen. Vi är således ett av få demokratiska länder där en person föds in i uppdraget som statschef. Efter har antalet demokratier i världen ökat stort, och de demokratiska principerna är universellt vägledande inom det internationella samfundet. Fundamentet för de demokratiska principerna är alla människors lika värde. Det nuvarande arrangemanget där statschefsämbetet är vikt åt en utvald ätt är oförenligt med principen om alla människors lika värde. Den demokratiska processen och samhällsförvaltningen måste bygga på offentlighet, insyn och möjligheter att påverka. För detta finns det en bred samsyn bland folket och bland de politiska partierna i . En följd av denna övertygelse är att politiska uppdrag och tjänster inom offentlig förvaltning måste stå öppna på lika villkor för alla medborgare således måste monarkins arvsprincip avskaffas och ersättas av en republik där statschefen direkt eller indirekt väljs av folket. Även om kungen endast har uppgifter av ceremoniell karaktär är han formellt statschef, vilket inte är förenligt med ovannämnda principer. Monarkin är en kvarleva från ett samhälle där släkt och bakgrund bestämde en individs framtida möjligheter. Det är hög tid att lämna denna kvarleva från historien bakom oss, inte minst mot bakgrund av att adelns sista exklusiva rättigheter nu har avskaffats. Det ska dock påpekas att den nuvarande kungafamiljen besitter en kompetens och utför ett arbete som främjar , inte minst i vår relation till andra länder. Denna kompetens bör tas till vara också fortsättningsvis efter det att har övergått till republikanskt statsskick. Lämpligen bör en sådan övergång ske i samband med generationsskiftet inom den nuvarande kungafamiljen. I samband med detta bör man se över hur kronprinsessans kompetens och erfarenhet bäst skulle kunna tas till vara.
mot · GV02K273 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenska förvaltningsmodellen. Den svenska förvaltningsmodellen skiljer sig på ett avgörande sätt från vad som tillämpas i de flesta länder. Den mycket skarpa skiljelinjen och ansvarsfördelningen mellan departementen och myndigheterna har förvisso många fördelar, men också många nackdelar. För de allra flesta medborgare är det också fullkomligt obegripligt att ett ansvarigt statsråd inte har rätt att ingripa när ett verk eller en myndighet agerar på ett sätt som strider både mot den allmänna rättsuppfattningen och mot fattade politiska beslut. Än mer obegripligt blir det när den ansvarige ministern inte ens har rätt att uttrycka en uppfattning i den aktuella frågan. Den svenska förvaltningsmodellen skapar därför genom sitt sätt att fungera en misstro mot hela det politiska systemet och är därför i förlängningen ett hot mot demokratin. Det är också en svårighet att få en bra demokratisk förankring i EU-samarbetet när så mycket av förhandlingsarbetet sköts av tjänstemän i verken och myndigheterna utan direkt koppling till departementen. I takt med att EU-samarbetet utvecklas så blir det allt tydligare att det finns svårigheter att tillämpa en helt annan styrningsmodell än våra samarbetspartners. Mot den här bakgrunden är det nu motiverat att ifrågasätta om den svenska förvaltningsmodellen verkligen är den mest ändamålsenliga. Det bör därför göras en översyn av styrningen av våra verk och myndigheter. En sådan översyn bör beakta både förvaltningspraktiska och demokratiska aspekter av olika förvaltningsmodeller.
mot · GV02K274 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av vallagen. Det senaste valet visade stora brister i nuvarande vallag. Man kunde rösta på ett parti till kommunfullmäktige i en kommun utan att partiet hade registrerade kandidater. Detta betydde att det i många kommuner var partier som fick mandat i kommunfullmäktige utan att det fanns någon som kunde besätta platsen. I kommun exempelvis fick ett mandat till kommunfullmäktige. På fyra av partiets tomma valsedlar hade väljare skrivit namn. En hade skrivit sitt namn själv på valsedeln. Övriga tre har uppgett att deras namn har blivit skrivna utan att de var tillfrågade och de hade inte för avsikt att ta en plats i kommunfullmäktige. Detta innebär att partier utan kandidater kan ta mandat i kommunfullmäktige. Människor kan utan sitt medgivande bli valda till kommunfullmäktige och måste avsäga sig ett uppdrag de aldrig varit intresserade av. Det kan också innebära att människor väljs att representera ett parti de inte sympatiserar med. Att kunna rösta på partier utan kandidater som besätter posterna är ett hot mot själva tanken om den representativa demokratin. Därför måste vallagen ändras så att politiska partier måste ha registrerade namn på kandidater i det val som valsedeln gäller. Det är angeläget att ovanstående situationer inte kan inträffa i kommande val.
mot · GV02K275 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i sekretesslagen. I det drogförebyggande arbetet framhålls det från politiker, polisen, tullen, kommunen och andra berörda vikten av samverkan och samarbete för att nå framgång. För att detta ska fungera på bästa sätt behövs det verktyg, vilket vi till viss del saknar . Ett sådant verktyg skulle kunna vara en form av gruppsekretess. Men nuvarande sekretesslagstiftning lägger hinder i vägen för detta då vi i gruppen har olika grader av sekretess. Det finns många olika forum för samarbete vad det gäller barn och ungdomar i . I kommun finns en samverkansgrupp Glöden. I gruppen finns det representanter från socialtjänst, skola, fritid och polisen. I dessa samverkansgrupper upplever vi en mycket stor frustration över de hinder som sekretesslagen medför. Det är av största vikt att man i dessa sammanhang har en lagstiftning som gör det möjligt att prata med varandra om individer i denna form av samverkansgrupp. Detta skulle vara möjligt om det fanns utrymme för en gemensam gruppsekretess inom ramen för sekretesslagstiftningen. Då ökas möjligheten för olika personalkategorier att ge rätt stöd och hjälp till den enskilde. Det innebär att gruppens medlemmar kan frigöra resurser för att sätta in insatser för att förhindra till exempel missbruk och andra destruktiva beteenden, men att gruppens medlemmar även i sitt vanliga arbete kan stödja den individ som vid samverkansgruppens möte ansetts vara en riskperson. I har man arbetat med en form som möjliggör detta i det kriminalitetsförebyggande arbetet. Jag anser därför att man bör ändra i sekretesslagstiftningen som möjliggör en form för gruppsekretess. Gruppens medlemmar kan till exempel skriva under en gruppsekretessförbindelse.
mot · GV02K283 · 2007-09-27 00:00:00 — Offentlighet vid de kungliga hovstaterna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlighet vid de kungliga hovstaterna. Den svenska offentlighetsprincipen och meddelarfriheten är grundläggande för vår demokrati, och traditioner som vi kan vara stolta över i . Emellertid gäller inte offentlighetsprincipen kungens och hovets inkommande eller upprättade handlingar, vilket är mycket märkligt. Även om kungens uppgifter är begränsade menar vi att det är orimligt att monarkin inte ska underkastas samma offentlighetsregler som gäller för alla andra myndigheter och samhällsinstitutioner, liksom statliga och kommunala bolag, såvitt avser information i tjänsten. I sig är det naturligtvis orimligt att någon kan ärva en samhällsposition, men oaktat att uppdraget ärvs så utgör inte heller det något hinder för att offentlighet skall råda som utgångspunkt för hovstaterna. Naturligtvis kan det förekomma att kungen och hovstaterna får ta del av mycken utrikesrelaterad information. I fall där denna information kan anses skada utrikes relationer skall sådan information sekretessbeläggas utifrån laga grunder.
mot · GV02K284 · 2007-09-28 00:00:00 — möjligheter att granska kungahuset tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare utöka insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel. övergripande mål är att bidra till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten genom en oberoende granskning av all statlig verksamhet. lyder alla statliga myndigheter och verksamheter inklusive kungahuset under , men insynen är mer begränsad här. I budgetpropositionen aviseras glädjande nog att insyn i den privata delen av apanaget på drygt 40miljoner (hovstaten) ska bli bättre. har insyn i den del av apanaget som går till underhåll av slotten m.m. på drygt 40miljoner kronor (slottsstaten). Givetvis bör användningen av alla skattepengar redovisas öppet, och denna redovisning bör kontrolleras så att vi kan vara säkra på att pengarna går till rätt ändamål och inte missbrukas. Detta gäller även pengarna till kungahuset. Det räcker inte att redovisningen är öppen. Det måste också vara möjligt att följa upp de fall där redovisningen är undermålig och än värre de fall där våra gemensamma skattemedel används felaktigt. Kungafamiljen har en förmögenhet på . Ändå går drygt hälften av apanaget (den privata delen) rakt ner i ett svart hål. Den kan användas till rent privata utgifter som festande och snabba bilar eller gå rakt in i familjens samlade förmögenhet. Det finns ingen instans som har rätt att ifrågasätta hur pengarna används, och detta trots att det finns regler för vad apanaget får gå till. Det är därför ett första viktigt steg att får insyn även i denna del av apanaget. Skattebetalarna har rätt att få veta vad deras skattepengar används till. Detta första steg räcker dock inte, och måste vi gå vidare och utöka insynsmöjligheter. Det som aviseras (krav på redovisning av antal resdagar, antalet gäster vid representation, kostnader och de organisatoriska enheterna inom hovstaten och dess andel av de totala kostnaderna) är bra men inte på långt när tillräckligt för en fullgod redovisning.
mot · GV02K290 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler gällande personval. Personvalsinslag har använts i under ett drygt decennium. Utöver att rösta på ett parti har väljarna kunna rösta på en enskild kandidat. Om en person erhållit tillräckligt många personröster bland dem som röstat på partiet blir kandidaten personvald. Det svenska systemet är med andra ord en kombination av partival och personval till skillnad från det rena partival vi tidigare haft eller det rena personval som finns i en del andra länder. Politik är en förtroendebransch. Att kandidera, agera som förtroendevald och senare utvärderas av väljarna hålls samman av förtroende eller ibland brist på detsamma. Ett tydligt personvalsinslag är positivt och vitaliserande för demokratin. Väljaren ges större möjligheter att välja sin eller sina kandidater, få genomslag för sina idéer och senare kunna utkräva ansvar. Kandidater får därtill bättre möjligheter att verka på mandat som är personliga, inte bara i valtekniska termer. För att som kandidat bli personvald krävs att av de röstande på ett parti röstar på kandidaten i valet till kommun- eller . I riksdagsvalet ligger ribban på . Att nivån för en kandidat att bli personvald, eller för väljarna att välja in en specifik person, skiljer sig åt mellan riksdags- respektive kommun- och landstingsvalen är ologiskt. Det är därför rimligt att nivån för att bli personvald till sänks till samma nivå som i valen till kommuner och landsting, det vill säga av de röstande.
mot · GV02K292 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. är ett av få länder som fortfarande har ett arvkungadöme, vilket innebär att statschefen inte väljs utan föds till sin position. Detta system är i grunden oförenligt med principen om alla människors lika värde. Det är inte rätt att en viss position i samhället är vigd åt enbart en familj eller släkt. Under den förra mandatperioden avskaffades adelns sista exklusiva rättigheter. bör vi även se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · GV02K293 · 2007-09-28 00:00:00 — politiker som byter parti tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tilläggsdirektiv till . Det förekommer att valda ledamöter i fullmäktige och även i efter valet lämnat sitt parti men ändock sitter kvar och arbetar för det parti man gått över till eller som politisk vilde. De mest uppmärksammade fallen är en moderat fullmäktigeledamot i som är sverigedemokrat och två moderata ledamöter i som gått över till Socialdemokraterna. I båda fallen har detta påverkat majoritetsförhållandena i respektive kommun. är det endast den valda personen som kan lämna sitt uppdrag genom att avsäga sig detta. Jag tycker att detta är fel eftersom väljarna som röstat på ett partis politik och dess kandidater, och kanske till och med har kryssat ledamoten som lämnar på detta vis, blir lurade. Väljarnas vilja i valet måste alltid stå i fokus. Självfallet har partierna ett mycket stort ansvar för att de kandidater som finns på valsedlarna också står för den politik som partiet vill genomföra. Det är också ett ansvar för kandidaten att vara väl orienterad och själv förankrad i de värderingar och den politik som det parti man kandiderar står för. Jag skulle vilja att partierna har ett avgörande inflytande när det gäller avsägelser av ett politiskt förtroendeuppdrag i fullmäktige och riksdag när en person byter parti eller blir politisk vilde . Jag anser att regeringen bör ge grundlagskommittén i uppdrag att beakta vad som anförs i denna motion.