mot · GV02MJ428 · 2007-10-04 00:00:00 — Utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Vår miljöbelastning måste minska. Det är en fråga om välfärd, om framtiden och om solidaritet. Insikten om detta har ökat. Det ger förutsättningar för påtagliga förbättringar i miljöpolitik. Tyvärr har inte regeringen tagit vara på denna möjlighet. Undantag finns, men också påtagliga försämringar. Vår anpassning till en uthållig utveckling måste påskyndas. Skydd av natur och djur behöver ökas. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Sanering och återställande av förorenade områden Stöd för konvertering av bilar anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: Åtgärder för att främja ekologisk produktion Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket de grönas utgångspunkt är att verka för rättvisa, både globalt och mellan generationer. Det innebär bl.a. att en långsiktigt ekologiskt hållbar utveckling behövs. Vår miljöbelastning måste minska, både i och i utlandet. EU skall inte användas som förevändning för att skjuta på nationella åtgärder tvärtom påverkar vi EU genom en kraftfull nationell politik. De areella näringarna är viktiga för att uppnå miljömålen. jordbrukspolitik skall syfta till en hållbar landsbygdsutveckling, med ett decentraliserat, ekologiskt anpassat jordbruk där miljömålen och en god djurhållning prioriteras. Det är viktigt att vår generation inte överlämnar en utarmad, plundrad miljö. Arbetet mot klimatförändringar och för skydd av biologisk mångfald och ett giftfritt samhälle måste förstärkas. Djurskyddet skall förstärkas, inte försvagas. Fiskeflottan skall minskas och fiskevården förbättras. Trots klara framsteg tar regeringens miljöpolitik sammantaget ett kraftigt kliv bakåt. Vid en närmare granskning visar sig flera satsningar vara dimridåer. Mest positivt är att regeringen nu upptäckt och fortsätter den gröna skatteväxlingen. Skatter som ger incitament att t.ex. minska utsläpp av koldioxid finansierar sänkningar av skatterna på arbetet. Mest allvarligt är neddragningar av anslagen för skydd av natur och biologisk mångfald. När upprepade rapporter slår fast att takten är för långsam för att uppnå våra egna mål och klara våra internationella åtaganden, som pågående klimatförändringar gör det ännu viktigare med naturskydd vill regeringen dra ned på anslagen och takten. På motsvarande sätt drar regeringen ned på arbetet med att sanera giftiga markområden, trots att behoven ökat. Satsningen på havsmiljön är mest symbolisk, eftersom den bygger på att pengarna förs över från andra anslag. Symbolvärdet urholkas av att fokus ligger på kunskapsinhämtning, i stället för konkreta åtgärder. Klimatmiljarden visar sig också till stor del bestå av en kombination av symbolsatsningar och kosmetika som döljer neddragningar. vill ta vara på den ökande insikten om klimathotets allvar för att kraftigt öka insatserna för att minska utsläppen inom bostäder, lokaler, transportsystem, produktion m.m. Naturskyddet ökas. Satsningar på havsmiljön inriktas på konkreta åtgärder, t.ex. för att minska övergödningen. Saneringen av förorenade områden fortsätter och utvidgas för att också omfatta läckande skeppsvrak. tar synpunkterna från på allvar och tillför centrala miljömyndigheter extra resurser för att dessa skall kunna klara sina uppdrag. drev igenom en kraftig ökning av landsbygdsprogrammet med 1miljard kronor , för i första hand ökade miljöinsatser inom jordbruket, i samarbetet med regeringen och i slutet på förra mandatperioden. Denna ökning lämnas nästan intakt i regeringens förslag, sånär som på en mindre summa som slussas över till för ökad fiskerikontroll. Denna satsning är bra, men de stora problemen finns i senare led i rättssystemet och där görs ingenting . Trots att regeringen säger sig föredra naturvårdsavtal som instrument för skydd av skogen blir det i praktiken en neddragning genom att ingen hänsyn tas till ökande priser på skog och mark. Regeringen drar också kraftigt ned på arbetet med djurskyddet. Regeringen slopar den särskilda satsningen på ekologisk produktion. Vi satsar mer pengar på skogsvårdsavtal, men mindre till återplantering av nedfällda granskogar blandskog har bättre motståndskraft mot både stormar och skadeinsekter. vill fortsätta att satsa på förbättrat djurskydd, även efter det att ansvaret flyttats över till . Vi vill också fortsätta att satsa på att utveckla alternativa metoder till djurförsök. Vi vill fortsätta satsningen på ekologisk livsmedelsproduktion. Vi satsar på en neddragning av fiskeflottans överkapacitet, en orsak både till överfisket och till fusket. Vi satsar också på ökad fiskevård. 4Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 4.1Naturvårdsverket, 34:12 Havsmiljö har i rapport 2006:2 Regeringens styrning av riktat svidande kritik mot regeringens hantering av . resurser har i ökad utsträckning använts till att bistå regeringen i utredningsuppdrag, internationella uppdrag och annat som regeringen behöver för att utforma eller förnya miljöpolitiken. konstaterar att uppdragen från regeringen har nått en sådan omfattning att utrymmet minskat för verkets grundläggande uppgift att genomföra den beslutade miljöpolitiken. Merkostnaden för de extra utredningsuppdragen som regeringen lägger på verket kan uppskattas till . har regeringar valt att utreda vidare i stället för att genomföra åtgärder som kan vara obekväma för någon aktör. Visserligen är det viktigt att öka kunskapen om förhållanden av vikt för val av miljöpolitiska åtgärder. Kunskapsinsamling får dock inte gå ut över genomförandet av åtgärder. Regeringen har skapat en särskild budgetpost för havsmiljön. Det finns en rad miljökvalitetsmål som saknar egen anslagspost. Talande är t.ex. att regeringen väljer att lägga finansieringen av de nya vattenmyndigheterna under anslaget för biologisk mångfald. Miljöarbetet bedrivs normalt genom anslag till myndigheterna, miljöövervakning och särskilda program. Dessutom anger regeringen själv om havsmiljösatsningen i sin budget att särskilt fokus ligger på insatser som ger kunskap om rätt åtgärder i havsmiljöarbetet. Trots den nya budgetposten tycks regeringen sänka ambitionsnivån vad gäller åtgärder för havsmiljön. anser att kunskapsinhämtning är viktig, men genomförandet av åtgärder för havsmiljön är viktigare. Enligt regeringens skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (2004/05:173) skall ha det övergripande ansvaret för havsmiljön, bl.a. ett samordningsansvar för myndigheternas arbete med havsmiljöfrågor. För att inte i onödan bryta mot miljöområdets budgetstruktur och för att markera att tonvikten bör ligga på genomförandet anser att insatser för havsmiljön inom utgiftsområde 20 i huvudsak skall finansieras genom anslag till . Särskilt viktigt är konkreta åtgärder mot övergödning. Restaurering och inrättande av våtmarker i både jordbruks- och skogslandskapet behöver ökas, och kan genom de nya vattenmyndigheterna och ett klokare genomförande bli betydligt effektivare än tidigare satsningar. Därför bör anslag höjas med ytterligare jämfört med regeringens förslag, i huvudsak för konkreta åtgärder för att förbättra miljösituationen i havsområden. bör anslagsposten Havsmiljö upphöra. anslag bör höjas med totalt och anslag 34:12 minskas med jämfört med regeringens förslag. 4.2Åtgärder för biologisk mångfald Flera rapporter har slagit fast att inte kommer att nå målet för skydd av skog med nuvarande takt. Vi kommer inte heller att klara våra internationella förpliktelser för skydd av biologisk mångfald. Klimatförändringar ökar behovet av skyddade arealer ännu mer än vad som var allmänt erkänt när det nationella målet fastställdes. Regeringen konstaterar i sin budget att kraftigt stigande priser på skogsfastigheter gör det dyrare att skydda produktiva skogsarealer. Det är mot den bakgrunden motsägelsefullt att regeringen föreslår en sänkning av anslagen till biologisk mångfald. Neddragningen blir större än vad den ser ut att vara eftersom regeringen väljer att lägga finansieringen av de nya vattenmyndigheterna under anslaget för biologisk mångfald. Den nya vattenförvaltningen behövs för att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten och utgör en ny, stor uppgift. Vattenmyndigheterna kan komma att betyda mycket för biologisk mångfald, men de kan och bör även bidra till uppfyllelsen av mål som Ingen övergödning, vilket är av stor betydelse för havsmiljön. beräkningar tyder på att kostnaden för den nya vattenförvaltningen kan uppgå till storleksordningen . Det är vidare viktigt att naturreservat sköts ordentligt för att bevara eller förstärka naturvärden. Skötseln har varit eftersatt. I vissa regioner har programmet Gröna jobb bidragit till reservatsskötseln. Skötseln av reservaten borde förbättras, inte försämras. Detta bör ge regeringen till känna. anser att anslag 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald bör höjas med jämfört med regeringens förslag. 4.3Sanering och återställande av förorenade markområden Regeringen konstaterar i sin budget att genomförda inventeringar har visat att det totala antalet förorenade områden är betydligt större än vad som varit känt. Dessutom är antalet prioriterade områden betydligt större. Trots detta har regeringen dragit slutsatsen att anslaget för sanering av förorenade markområden skall sänkas med jämfört med föregående år. Regeringen aviserar att anslagen bör återställas och höjas något 2009 och höjas rejält 2010. Detta ger en ryckighet i genomförandetakten som är till nackdel för både företag och kommuner och knappast är kostnadseffektiv. Ryckighet skapar en osäkerhet om regeringens intentioner hos aktörerna, och den kan i värsta fall leda till konkurser hos företag som utvecklat metoder för marksanering men ser sin marknad krympa till följd av regeringsbeslut. vill i stället ha en mer ordnad och gradvis ökning av anslagen till sanering av förorenade markområden. Sanering av förorenad mark blir både viktigare och mer brådskande till följd av klimatstörningarna. Klimatförändringen antas leda till ändrade vattenförhållanden i landet. Enligt finns en ökad risk för översvämningar. Sanering av förorenade områden i riskzoner för översvämning bör ges hög prioritet. Också skeppsvrak som förorenar eller riskerar att förorena områden i hav och sjö behöver saneras. Det har tidigare rått oklarhet om vem som ansvarar för finansiering av denna sanering. Det finns dessutom tekniska problem som behöver lösas. anser att anslaget för sanering av förorenade områden uttryckligen behöver utvidgas till att omfatta även områden till havs och i insjöar. Det behövs både en ordentlig inventering av vilka vrak som finns och en bedömning av riskerna, metodutveckling för att förebygga miljöfarliga utsläpp, genomgång av gällande regelverk, uppskattning av kostnader samt upprättande och genomförande av ett åtgärdsprogram. För att vidareutveckla och påskynda detta arbete bör anslagen för sanering och återställning av förorenade områden höjas med . Sammantaget bör anslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden höjas med 2008 jämfört med regeringens förslag. riktade hård kritik mot finansieringen av Kemikalieinspektionens verksamhet (RiR 2006:4 Mer kemikalier och bristande kontroll). kom fram till att tillsynen av tillverkare och importörer av kemiska produkter är otillräcklig vad gäller såväl omfattning som innehåll. Vidare har kemikalieavgifterna använts till mer än tillsyn, i strid med avgiftsförordningen. Det underliggande skälet till detta har varit snålt tilltagna anslag i förhållande till myndighetens uppgifter. Det är viktigt att deltar aktivt i EU-arbetet, särskilt i samband med Reach. EU-arbetet är dock resurskrävande. Tillsynen i behöver också förbättras. Tillämpningen av substitutionsprincipen har varit eftersatt. Anslag 34:6 Kemikalieinspektionen bör höjas med 2008 jämfört med regeringens förslag. 4.5Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut har viktiga uppgifter på både klimat- och havsmiljöområdet. Dess arbete med hydrologiska frågor som översvämningsrisk blir också viktigare och mer omfattande i takt med klimatförändringarna. Regeringens förslag att öka anslagen för att säkra forskningen vid Rossby Center är bra. Men det kompenserar inte neddragningen av anslagen i budgetpropositionen . Det kan också ifrågasättas om inte flera uppgifter borde tillhandahållas kostnadsfritt till kommuner. Det kan vara en suboptimering om uppgifter som redan tagits fram inte görs tillgängliga för kommuner som har behov av dem. föreslår en höjning av anslag 34:9 2008 med jämfört med regeringens förslag. Regeringens satsning på Hållbara städer har vissa förtjänster. Men omfattningen är för liten. Samordningen med andra frågor t.o.m. inom samma utgiftsområde är dålig. Viktigt för hållbara städer är t.ex. att nybyggnation sker i lägen där transportarbetet minimeras, att det kan försörjas med kollektivtrafik och fjärrvärme som städernas grönområden bevaras. Redan exploaterad, nedlagd industrimark har alltså strategisk betydelse. Denna mark är dock ofta kraftigt förorenad och måste saneras före exploatering. Uppskjutet saneringsarbete fördröjer utvecklingen. Därför är det motsägelsefullt att sänka anslagen för sanering av förorenade områden. anser att klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) bör fortsätta i något utökad omfattning och i något reviderat format. Bland annat bör inslag av teknikutveckling och användning av spetsteknik utökas. Intresset för att öka produktionen av alternativa fordonsbränslen ökar. Biogas är ett speciellt utmärkt fordonsbränsle, som man kan producera biogas från samhällets restprodukter bidrar man till att lösa flera problem . Klimpstödet har varit ett positivt instrument för satsningar på biogasproduktion i olika projekt, och det är av vikt att dessa satsningar får fortsätta att utvecklas. vill att biogasproduktionen får en stor möjlighet att utvecklas i hela landet och ökar därmed satsningen på Klimp. Ramarna för regeringens satsning på stöd för klimatinvesteringar och de nivåer som regeringen anvisar är otillräckliga för att ersätta Klimp. Vi utvecklar vår syn på klimatinvesteringar och klimatpolitiken i övrigt i andra sammanhang, bl.a. vår budgetmotion 2007. har länge drivit frågan om förnybara fordonsbränslen. Tack vare den politik som vi genomfört fanns förutsättningar på plats fordon, bränslen och distributionsnät så att utvecklingen har kunnat ta fart. Konsumenternas intresse är väckt och växer. Miljöbilar har fått ett genomslag. För att marknadsetableringen skall befästas och för att ge underlag för ett utbyggt distributionsnät bör satsningen tillfälligt intensifieras. Den ökande globala efterfrågan på biodrivmedel ökar behovet av en certifiering av drivmedelsproduktion utifrån både miljöhänsyn och sociala hänsyn. ställde sig positivt till regeringens miljöbilspremie när den presenterades . Premien var tänkt att fasas ut . gör nu bedömningen att systemet kan avslutas redan efter 2008. Anslag 34:11 Miljöbilspremie bör höjas med jämfört med regeringens förslag. 4.7.1Stöd för konvertering av bilar Bilproducenter och köpare av nya bilar i har varit för långsamma med att anpassa sig till klimathotet. Skattereglerna har styrt företagens inköp av nya fordon till särskilt törstiga bilar. Dessa dominerar andrahandsmarknaden. Många bilägare som vill gå över till förnybara bränslen har inte råd att köpa nya bilar. Utbudet av begagnade bilar som går att köra på förnybara drivmedel är begränsat. En ökning av antalet bilar som kan köra på förnybara drivmedel ger ett bättre underlag för utbyggnaden av distributionsnätet. Det ger också en större acceptans för andra klimatpolitiska åtgärder inom och utanför transportsektorn, som ökade skatter på utsläpp av koldioxid. föreslår därför att anvisas till stöd för konvertering av bilar. Klimat- och sårbarhetsutredningen har precis presenterat sitt slutbetänkande. Dess slutsatser är att klimatförändringarna kommer att utsätta för stora påfrestningar. Kraftfulla insatser behövs för att anpassa samhället. har länge hävdat att behöver en klimatakut dit kommuner kan vända sig för att få hjälp vid oförutsedda klimatrelaterade katastrofer. Sommarens översvämningar i visar tydligt att behoven är stora. påvisar att problemen kommer att tillta. I föreslås att ett nytt anslag förs upp i statsbudgeten för klimatanpassning. föreslår att ett nytt anslag inrättas om . Anslaget skall dels användas för oförutsedda kostnader till följd av klimatproblemen, dels för att myndigheter som , och skall ta fram och tillgängliggöra uppgifter som kommuner behöver för att i sin planering ta ökade hänsyn till konsekvenserna av klimatförändringen, dels för nödvändiga anpassningsåtgärder där vi vet att statlig medfinansiering kommer att vara nödvändig. Viktiga åtgärder som är identifierade är: Fortsatt ombyggnation av sluss. Ökad nederbörd i till följd av klimatförändringar skapar behov av att förstärka tappningskapaciteten. Även kanalens sidor behöver förstärkas och botten behöver saneras. Sammantaget uppskattas kostnaderna till ca . stränder behöver förstärkas för att klara ökat flöde. Eventuellt behöver en ny kanal byggas via . Det nya anslaget kommer att behöva ökas. föreslår ett högre finansiellt sparande än regeringen. Detta av konjunkturpolitiska skäl men också för att vi vet att kostnaderna för klimatanpassning kommer att bli höga och att staten måste ha en beredskap att tillföra medel för åtgärder . 5Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Stora delar av jordbruket är centralt för både landsbygdsutvecklingen och viktiga miljövärden som biologisk mångfald, det öppna landskapet och produktionen av ekosystemstjänster. Förhållanden inom jordbrukssektorn ändras nu snabbt i vår omvärld. Den ekonomiska utvecklingen globalt leder t.ex. till en ökande efterfrågan på jordbrukets produkter. Det kan ifrågasättas om jordbruket generellt skall få nedsättningar eller undantag från miljöstyrande skatter och avgifter på klimat- och energiområdet. Regeringen föreslår att de befintliga skattelättnaderna består, att tröskeln för skattelättnader sänks samt att de areella näringarna också kompenseras för föreslagna höjningar av skatter på diesel. motsätter sig ändringen av konstruktionen för tröskelvärden, där skatterna på bränsle och el återbetalas fullt ut så fort betalningen uppnått . En sådan konstruktion ger negativa tröskeleffekter, t.ex. incitament att öka bränsleförbrukningen då utgifterna närmar sig tröskelvärdet. Däremot bifaller vi regeringens föreslagna kompensation för dieselskattehöjningen. anser att nedsättningar eller undantag från energi- och klimatrelaterade skatter bör ses över och möjligen avvecklas . Regeringen bör därför utreda hur miljöstyrningen av klimat- och energiskatter kan ökas i de areella näringarna. 5.2Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande inför nedläggningen av föreslog att Formas anslag skulle ökas med för att finansiera det fortsatta arbetet med att utveckla alternativa metoder till djurförsök. Regeringen föreslår olika ökningar av anslagen till forskning om djurskydd. Detta skulle kunna innebära en viss fortsatt satsning på att utveckla denna forskning, men måste denna forskning tävla med annan djurforskning om begränsade medel. Ambitionsnivån är otydlig. anser att av Formas anslag bör öronmärkas för forskning som syftar till att utveckla alternativa metoder till djurförsök. Regeringen anger i budgeten att det internationella samarbetet kring skogsfrågor blir allt viktigare. Inte minst gäller detta samarbetet på EU-nivån. Det är viktigt att deltar mer aktivt i detta arbete så att besluten bättre gynnar en långsiktigt och ekologiskt hållbar utveckling. Aktivt deltagande i det internationella arbetet är resurskrävande. Regeringen måste ta hänsyn till konsekvenserna av EU-medlemskapet för myndigheternas ökade behov av arbetsinsatser. anslag bör höjas med jämfört med regeringens förslag. 5.4Insatser för att främja skogsbruket Stormarna och var hårda slag för skogsbruket i . Många skogsägare drabbades särskilt hårt då de saknade försäkring. Skogsägande företagare har ett ansvar för att återplantera skog; det ligger dessutom i deras ekonomiska intresse att göra så. Därför anser inte att det är motiverat med ett särskilt statligt stöd till skogsägarnas nyplantering. Det är en fördel från flera synpunkter om det finns en större inblandning av lövträd i den nya skogen som planteras. Det ger större motstånd mot kommande stormar, och det ger en större variation till fördel för både biologisk mångfald och rekreation. Det ger också större motståndskraft mot insektsangrepp . anser därför att återplanteringsstödet bör begränsas till merkostnaden för lövskogsinblandning jämfört med återplantering av barrträd. Detta bör ge regeringen till känna. Flera rapporter har slagit fast att inte kommer att nå målet för skydd av skog med nuvarande takt. Vi kommer inte heller att klara våra internationella förpliktelser för skydd av biologisk mångfald. Klimatförändringar ökar behovet av skyddade arealer ännu mer. Många mindre privata skogsägare är av känslomässiga skäl ovilliga att deras skog skall omvandlas till naturreservat. Biotopsskydd och naturvårdsavtal kan vara lämpliga alternativ. För att vara verkningsfulla måste avtalen vara . I den mån ändrade regler för periodisering av intäkter är ett hinder för möjligheten att utnyttja instrumentet naturvårdsavtalen bör dessa regler ses över. Ökande priser till följd av ekonomisk tillväxt och ökat intresse för biobränsle för energiändamål gör att anslagen måste höjas för att uppnå samma effekt. Anslaget bör höjas med som kompensation för ökade kostnader. föreslår vidare att anslaget bör höjas med som en ambitionshöjning. Anslaget minskar med till följd av begränsning av bidrag till återplanering av barrskog. Sammantaget bör anslagen för Insatser för skogsbruket sänkas med jämfört med regeringens förslag. anser att det saknas skäl till att den obligatoriska förprövningen av djurstallar skall var avgiftsfri. Detta är en normal del av näringens näringsverksamhet och kan jämföras med avgift för bygglov i andra sammanhang. Det finns ingen anledning varför kostnaden för detta inslag i företagens näringsverksamhet skall bekostas av andra. anser vidare att det finns starka skäl att behålla den nuvarande ordningen avseende djurskyddskontroller m.m. Kommunerna ansvarar för miljötillsynen och det finns både samordningsfördelar för myndigheterna och fördelar för företagen med att ansvaret för djurskyddskontroller finns på samma ställe som ansvaret för miljötillsynen. När det finns problem med djurskydd finns det ofta också sociala problem, vilket talar för att ansvaret för djurskyddskontroller bör ligga på nivå. Till följd av arbete och arbetet i kommuner har den kommunala tillsynen förbättrats. Erfarenheter av statlig tillsyn tyder på att en överföring av ansvaret till staten kommer att innebära ett sämre djurskydd. Nedläggningen av är ett uttryck för den nya regeringens sänkta ambitioner på området. Det är uppenbart att detta motverkar regeringens uttalade ambitioner att verka för ett starkare djurskydd inom EU. Det är vidare motsägelsefullt för regeringen att både lägga ned den nationella djurskyddsmyndigheten och verka för att bli värd för en europeisk djurskyddsmyndighet. Nedläggningen av är nu ett fullbordat faktum, dess ansvarsområden är i huvudsak överförda till . Det är inte bra med en ryckighet i myndighetsorganisationen. motsätter sig dock regeringens sänkta ambitionsnivå. Anslagen till för djurskyddsarbete bör höjas med 2008 jämfört med regeringens förslag. Det finns stora problem med fisken och fisket i våra hav. Två särskilt utsatta fiskarter är ålen och torsken. För Östersjötorsken finns tre centrala, sammanhängande problem: Beståndet är utarmat. Fiskeflottans kapacitet är för stort.