ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ325 · 2007-10-03 00:00:00 — Kolsänkor i norra skogsbarrsbältet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att i större utsträckning binda koldioxid i s.k. kolsänkor. Arbetet med att sänka koldioxidutsläppen i vårt samhälle fortskrider. kommer nya rön som kan få fart på hur man effektivt binder koldioxid, något som är väsentligt för att rå på de negativa klimatförändringarna i vår värld. är det väl känt att det norra skogsbarrsbältet har stora möjligheter att binda koldioxid och att ett aktivt skogsbruk medverkar till denna bindning av koldioxid. Detta är något som är unikt för dessa breddgrader och det norra skogsbarrsbältet. Ju mer skog som aktivt brukas desto mer koldioxid binds. Här har politiken ett särskilt ansvar att tänka långsiktigt och understödja den forskning som bedrivs. Man måste tänka långsiktigt vad gäller aktiva planteringsmetoder, skogsvård, röjning, gallring och avverkning i olika faser av skogens olika växtperioder för att få ut så mycket som möjligt rent ekonomiskt av skogen vid sidan av kolsänkorna. Det handlar om att man måste skapa förutsättningar för att ha råd att bruka skogarna på ett miljömedvetet, långsiktigt och hållbart sätt. pågår största fullskaliga forskningsprojekt inom detta i /. Detta arbete bör av regeringen och stödjas såväl nationellt som internationellt. Norra unika möjligheter att binda koldioxid gör att vi har ett stort globalt ansvar att bidra med det vi kan, inte bara för klimatpolitik.
mot · GV02MJ327 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatmärkning av livsmedel bör införas. Mycket av de livsmedel som säljs i butiker har transporterats långa sträckor. Det är inte ovanligt att man kan hitta kött från , fläsk från och lök från i våra butiker. Dessa transporter av våra livsmedel påverkar miljön kraftigt negativt och spär på växthusgasutsläppen. Många exotiska frukter transporteras runt halva jordklotet innan de till slut hamnar i svenska fruktskålar. Exempelvis passionsfrukten måste transporteras med flyg från , något som innebär att varje kilo passionsfrukt som transporteras till orsakar koldioxidutsläpp. Det ska jämföras med ett kilo svenska äpplen som orsakar koldioxidutsläpp, enligt beräkningar på KTH. Många konsumenter vill ha möjligheten att välja klimatvänlig mat. Dock måste man ha kontroll på att innehållet i matkorgen är säsongbetonad och består av oförädlade råvaror som produceras och köps lokalt. Klimatvänlig mat kan definieras på olika sätt och som klimatvänlig konsument ska man ha kontroll på att kvävegödsling undviks, att endast förnybar energi används vid växthusodling, att intensiv boskapsskötsel är förbjuden samt att boskapen slipper gå enbart inomhus. Som konsument är det näst intill omöjligt att veta hur innehållet i matkorgen påverkar miljön. För att göra detta möjligt krävs det införande av en miljömärkning.
mot · GV02MJ328 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av finansieringen av städningen av och kustnära miljöer. Skräp utgör ett allvarligt problem i och kustnära miljöer och problemet ökar. Skräpet skadar, orsakar lidande samt hotar ekologiska system, varför det måste transporteras bort. Den för kustkommunerna så betydelsefulla turistnäringen drabbas dessutom av nedskräpade och skär. I är särskilt drabbat av marin nedskräpning. driver skräp iland längs . Från och för strömmar med sig skräpet till och där det samlas och blåser iland. av det skräp som tas omhand har sitt ursprung i utlandet, och av totala skräpmängd hamnar längs de bohuslänska stränderna. Arbetet med strandstädning är ett uppdrag som faller utanför ordinarie uppgifter och ansvar hos stat, region och kommun. Många kommuner arbetar med strandstädning och tillhandahåller arbetsbåtar, arbetsledande personal och transporterar skräpet till de kommunala sopstationerna för vidare destruktion. Miljö- och jordbruksutskottet har tagit ställning till motioner om nedskräpning av hav och stränder och hänvisade därvid bl.a. till att problemet bör angripas i grunden och genom satsningar på lokalt och regionalt förankrade projekt som fokuserar på opinionsbildning bland vissa målgrupper, såsom fiskare, redare, oljeindustri etc. Med ett sådant angreppssätt kommer kommunerna och dess invånare utefter lägga för att i huvudsak städa efter andra. Den tidigare regeringen satsade ca som ett stöd till den arbetsinsats som måste göras. Den nya högerregeringens första åtgärd på det här området var att dra in detta anslag och förklara att det är upp till varje kommun att klara av. Flera av de kustkommuner som berörs är utflyttningskommuner och deras ekonomiska möjligheter att lösa denna fråga är begränsad. De flesta av dessa kommuner måste prioritera basverksamheter som skola, vård och omsorg. Det finns därför ett behov av att göra en nationell översyn av hur städningen av och kustnära miljöer ska finansieras.
mot · GV02MJ329 · 2007-10-03 00:00:00 — Lag om märkning och registrering av katter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör införa en lag om märkning och registrering av katter. I finns över 100000 katter som är övergivna, som aldrig haft ett hem eller på annat sätt far illa. Katten har av tradition haft ett lågt ekonomiskt värde, vilket gör att den av alltför många behandlas som en slit-och-släng-vara som man gör sig av med när man är intresserad av den. Så kallade sommarkatter, katter man skaffar som semesterförströelse och som sedan inte alltid får följa med när semestern är slut, är djurplågeri då en katt inte klarar sig på egen hand. Dessa katter blir förvildade och föder kattungar som går samma öde till mötes. Vi har i ett antal organisationer som tar hand om övergivna och/eller misshandlade katter. Resurserna för denna verksamhet är alltför knappa och täcker inte det stora behov som finns. Kattens värde och status måste uppvärderas. Katter har rätt att leva ett tryggt och bra liv. Lagstiftning om obligatorisk märkning och registrering av alla katter är en långsiktig lösning på problemet. En bortsprungen eller övergiven katt kan spåras till sin ägare. Det finns en lag om märkning av hundar och det ska även finnas en lag om märkning av katter. Katten tillsammans med hunden är ett av vanligaste sällskapsdjur och ska visas samma respekt.
mot · GV02MJ330 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av typgodkända fällor vid jakt. I dagens samhälle utsätts jägarkåren för en allt större granskning, både på ett positivt och ett negativt sätt. Därför är det av yttersta vikt att de fällritningar som finns är anpassade till det material som finns att uppbringa på marknaden . Det finns också många och ibland mycket svårtolkade uttryck i ritningarna som gör att man antingen avstår från att bygga en fälla eller riskerar att bygga en icke typgodkänd fälla. Allt detta skapar förvirring och risken att konstruera en fälla som på någon punkt inte håller sig innanför satta konstruktionskrav är mycket stor. Även gilleranordningen på många fällor har mer att önska, många har moderniserats och förfinats , oftast av jägare med en lång erfarenhet av fällor. Ett giller har två funktioner som är viktiga välfungerande för ändamålet och ur djurskyddsapekt väl fungerande. Så länge dessa krav uppfylls bör man kunna använda flera typer av giller för samma typ av fälla. Det är också lämpligt att överväga om man inte skall minska antalet typgodkända fällor något, dels för att framtida revideringar av material m.m. blir enklare och billigare, dels för att minska risken för misstolkningar. Jakt med olika typer av fällor är förmodligen den äldsta av alla jakttraditioner i . Skall den få fortsätta och utvecklas krävs en ändring av dagens konstuktionskrav, material och ett förtydligande av dessa.
mot · GV02MJ331 · 2007-10-03 00:00:00 — Jakttiden på skogsmård och rödräv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av jakttiden för skogsmård och rödräv. I dagens samhälle utsätts jägarkåren för en allt större granskning. När det sker inskränkningar i jakttiderna motiveras det oftast med två huvudargument EU-direktiv och biologiska grunder. Exempel på dessa är morkullan och ringduvan på grund av deras biologiska förutsättningar, dvs. När man tittar på mårdens biologiska klocka och jämför den med de jakttider som gäller i finns anledning att vara kritisk. Jakttiden i vårt nordligaste län går från den 1 september15 april, i från den 1november28 februari. För en jägare i innebär det 3 1/2 månads kortare jakttid, jämfört med kollegan i norr. Att jakttiden avlutas tidigare i är rimligt med tanke på att förutsättningarna att få ungar tidigt i söder följer alla naturlagar, men att senarelägga jakttiden i söder finns det ingen rimlig anledning till eller några biologiska argument för. Om mården får sina ungar tidigare i söder, borde rimligen ungarna i söder också vara oberoende av sina vuxna föräldrar tidigare, vilket i sin tur borde resultera i en tidigare jaktstart i . Räven är en världens mest spridda smårovdjur och en opportunist in i minsta detalj. I t.ex. finns det på många håll fler rödrävar i städerna än på landsbygden, vilket visar på stora anpassningsförmåga. Att vi med långa jakttider inte skulle kunna hota rödrävens existens mer än högst lokalt och kortsiktigt borde väl stå klart för de allra flesta med rimliga biologiska kunskaper. Från att det och var mycket ovanligt att se en räv i markerna på grund av rävskabben är räven tillbaka på samma nivåer som före skabbens framfart. Trots detta visar all modern viltforskning att den som håller efter räven, lokalt kan uppnå mycket positiva effekter på såväl jaktbart som icke jaktbart vilt. När man sedan jämför jakttiden i med så uppstår en märklig skillnad. I pågår den mellan och medan har samma jaktstart men där avslutas jakttiden . Enligt forskningen så får räven i sina ungar tidigast medan de norrländska rävarna får sina tidigast . Det märkliga är att vi har samma jaktstart och att i anses det rimligt att jaga räv innan den tidigast får sina ungar (enligt forskningen) dvs. , medan skåningarna får nöja sig med att avsluta jakten de första ungarna kommer, dvs. Detta borde innebära att rävungar i borde vara äldre när jakten startar än de är i ; således borde ha en tidigare jaktstart om jakttiden skall vara baserad på rävens biologiska klocka dvs. att man inte skall skjuta bort en rävhona som ungarna är beroende av.
mot · GV02MJ332 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en vildsvinspolicy i syfte att begränsa stammens storlek. Under fanns vildsvin som ett naturligt inslag i våra skogar. Men sköts de sista vilda djuren och de som återstod var de som fanns i hägn. finns fasta stammar i halva landet och stammen ökar allt mer. I takt med att stammen ökar, och då inte minst i och , ökar också problemen mellan naturvård, jaktintresse och jord- och skogsbruk. Vissa tycker att det är positivt att stammen växer medan andra anser att den är för stor. Vildsvinsstammen uppgår till mellan 50 000 och 80 000 djur. På många ställen drar sig djuren in i tätbebyggda områden. Vildsvinet är ett flockdjur, som oftast strövar inom bestämda revir. Flockarna består i regel av suggor med kultingar och några yngre suggor. Gamla galtar är enstöringar, medan unggaltarna bildar tillfälliga grupper. Vildsvinet är allätare, men tycker bäst om bok- och ekollon. Med sitt spetsiga tryne och sina kraftiga betar, bökar det omkring i jorden på jakt efter något ätbart. På vissa områden inom reviret leder deras bökande till skador på såväl träd som grödor och det uppstår en intressekonflikt mellan målet att bevara vildsvinsstammen och bedriva skogs- och jordbruk. Vildsvinen är skygga och visar sig sällan i dagsljus, vilket leder till att det är svårt att bedriva jakt. Då det saknats vildsvin i de har kunskapen om hur jakt på vildsvin bedrivs avtagit, vilket spelar roll för såväl jägare som hundar. Därför är det ett samhällsintresse att kunskapen om hur jakten bedrivs och vilka hundraser som är lämpliga ökar. Via de olika studieförbunden bör staten på olika sätt stödja en studiesatsning. Då vildsvinen också är en trafikfara och suggan blir oerhört aggressiv om hennes kultingar skadas är det viktigt att det finns kunskap hos allmänheten hur man går till väga om man kört på ett eller flera vildsvin. Det är ofrånkomligt att vi, naturligtvis inom vida ramar, måste diskutera hur stora viltstammar vi ska ha och de konflikter som kan uppstå med exempelvis jordbruket eller skogsägare. Vi gör det när det gäller bland annat varg och björn. Vi har lagt fast en politik som innebär att det behövs riktlinjer för hur stor rovdjursstammen ska vara mot bakgrund av de problem rovdjuren anses orsaka för människan. Då borde rimligtvis samma resonemang gälla vildsvin när vi nu kan konstatera att stammen ökar kraftigt. Det är nödvändigt att regeringen, på samma sätt som har skett när det gäller rovdjuren, utformar en vildsvinspolicy. Syftet ska vara att begränsa vildsvinsstammens storlek.
mot · GV02MJ334 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om smittspridning via livsmedel. är smittsamma sjukdomar ett problem som håller på att växa sig allt större. kom en rapport som förutspådde att vinterkräksjukan kommer att bli den värsta . Ett stort problem är att en överanvändning av antibiotika och andra läkemedel håller på att skapa resistenta bakterier som medicinerna inte biter på. I detta perspektiv blir det viktigt att titta på vilka förebyggande åtgärder vi kan vidta för att begränsa smittoriskerna . En vanlig väg som smittsamma sjukdomar sprids är via livsmedel. Därför är det intressant att titta på vilka åtgärder vi kan vidta för att begränsa smittspridning via livsmedelshantering. En möjlig väg att gå vore att införa hälsointyg för dem som arbetar med livsmedel detta både när det gäller livsmedelsindustrin och restauranger. Liknande hälsointyg används inom sjukvården. Det är viktigt att det finns väldigt klara regler kring ett sådant hälsointyg. Det måste klart definieras vilket syftet är med intyget och vad som ska omfattas. Sekretessaspekten får inte underskattas. Berörda myndigheter måste avgöra vilka sjukdomar som ska omfattas av detta intyg. Det får inte röra sig om ett generellt intyg där sjukdomar som inte har någon relevans för arbetet tas med. Ett annat alternativ vore att införa ett frivilligt intyg som restauranger och livsmedelsproducenter kan använda för att kvalitetssäkra sin verksamhet, ett slags hälsocertifiering med utgångspunkt från nationella riktlinjer. På så sätt skulle man kunna skapa en acceptans för förslaget hos de berörda parterna. Restauranger och livsmedelsproducenter skulle då även kunna använda det som ett marknadsföringsargument. I takt med en ökad globalisering och ett ökat resande har utsattheten för smittsamma sjukdomar blivit större , därför är det av stor vikt att regeringen tittar på möjligheterna att genom förebyggande åtgärder begränsa smittoriskerna. Reza Khelili Dylami (m)
mot · GV02MJ337 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ursprungsmärkning av livsmedel. finns det mängder av livsmedelsvaror att välja mellan för konsumenten. Men en förutsättning för att konsumenten ska kunna göra aktiva val av livsmedel är att det finns tydlig information om produkterna. Det finns inte tillräckligt tydliga regler på det här området, vilket i praktiken innebär att konsumenten ofta saknar den information som behövs för att kunna göra ett aktivt val. Om man vill köpa produkter från ett visst land måste det enkelt framgå i vilket land produkten är producerad och förädlad. Det måste tydligt framgå om produkten har sitt ursprung i ett visst land och är förädlad i ett annat. Det skulle underlätta konsumenternas val. Det borde också vara en självklarhet att den information som finns på livsmedlen är på svenska samt att den är lätt att läsa.
mot · GV02MJ338 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta allmän jakt på skarv i hela landet. försvann skarven bland de häckande fågelarterna i på grund av förföljelsen som arten blev utsatt för. Det tog innan skarven återvände till . Sedan des har skarven brett ut sig och förökat sig mycket kraftigt särskilt . I har häckningsbeståndet ökat från 755 par till över 25 000 par. Utöver havsörnen har skarven knappast alls några naturliga fiender. kraftiga tillväxt och utbredning har i vissa europeiska länder lett till att åtgärdsprogram har utarbetats i syfte att skydda fiskodlingsnäringen eller områden med värdefull flora från skador som skarven orsakar. Häckningen har förhindrats på olika sätt, men i vissa områden har fåglar även skjutits. I tillåter vissa länsstyrelser skyddsjakt. Skarvarnas antal och utbredning i har ökat lavinartat. finns det över 100000 skarvar i landet runt kusten och insjöar och antalet ökar stadigt. Ökningen av antalet skarvar har medfört omfattande skador för både det kustnära fisket och insjöfisket. Skarven plockar bort och skadar fisk i fiskeredskap, och även ett stort antal skarvar fastnar och drunknar i bottengarnet. ödelägger de många fåglarna genom sin avföring växtlivet på de öar där de häckar. När en skarvkoloni förstört ett område, exempelvis en skärgårdsö, fortsätter den till nästa. Bakom sig lämnar den ett i det närmaste dött område. Skarven skapar också problem för andra fågelarter att överleva. En art som drabbats hårt är ejdern. är skarven fridlyst och skyddsjaktbestämmelserna krångliga som landet aldrig någonsin har haft så mycket skarv som . Allmän jakt på skarv stoppades när gick med i EU. Det är viktigt att vi nu tar ett samlat ansvar för den skärgårdsnära miljön och åter skapar balans mellan arterna i skärgården och tillåter allmän jakt på skarv.
mot · GV02MJ339 · 2007-10-03 00:00:00 — Gemensamt retur- och pantsystem inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att ett gemensamt pant- och retursystem för burkar och flaskor införs inom EU. En viktig del i omställningen till ett hållbart samhälle är effektiva återvinningssystem av förpackningar. har ett bra retursystem för flaskor och burkar. kan det konstateras att det är vanligt att stora mängder ölburkar privatimporteras till i och med EU-medlemskapet. Dessa burkar ingår inte i det svenska pantsystemet för aluminiumburkar. Handeln mellan EU-länderna kommer med all sannolikhet att fortsätta att öka. Eftersom varje medlemsland har sitt eget retursystem för flaskor och burkar är det många av dessa förpackningar som inte återvinns. bör därför verka för att ett gemensamt pantsystem för flaskor och burkar införs inom EU.
mot · GV02MJ340 · 2007-10-01 00:00:00 — Skydd av biotoper i odlingslandskapet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre balans i tillämpning mellan det generella biotopskyddet och andra likvärdiga miljömål. I gällande miljöbalksförordning saknas bestämmelser som medger ändring eller upphävande av det generella biotopskyddet. Det finns möjlighet för en länsstyrelse att lämna dispens om så kallade särskilda skäl föreligger. Även om viljan att ge dispens finns är utrymmet för dispenser i princip obefintligt med dagens lagstiftning. Det uppstår problem då det som lantbruksföretagaren upplever som särskilda skäl inte stämmer överens med vad myndigheterna och lagstiftaren uppfattar som särskilda skäl. Vid kontakter mellan beslutsmyndighet och lantbruksföretagare med besked om ställningstagande/beslut hänvisas i beskedet/beslutet ofta till olika miljömål. Två av miljömålen ett rikt odlingslandskap och ingen övergödning riskerar enligt vårt sätt att se det att hamna i konflikt med varandra med dagens miljöbalksförordning. Problemet enligt ovan uppstår i kollisionen mellan ambitioner att skydda och bevara biotoper och i att bedriva ett miljömässigt och ekonomiskt uthålligt jordbruk. Problemet växer i takt med pågående strukturrationalisering av det svenska jordbruket. Det är en rationalisering som innebär sammanslagning av brukningsenheter och därmed vidhängande förändringar i gårdarnas arrondering. Att få genomföra förändring av den nya brukningsenhetens arrondering är en av drivkrafterna i strukturrationaliseringen och en förutsättning för ett miljömässigt och ekonomiskt uthålligt brukande av marken. Beskrivningen enligt ovanstående har lett fram till ett i princip totalstopp för att ta bort odlingshinder i åkermarken, vilket i sin tur innebär ett stort problem för att rationalisera driften av fastigheterna. Både ur miljö- och effektivitetshänseende utgör nygamla odlingshinder i en omarronderad jordbruksfastighet ett problem. Det blir oundvikligen dubbelkörningar när fälten blir små och flikiga på grund av odlingshinder. Den moderna maskinparken utvecklas därtill på ett sådant sätt att det blir allt svårare att bruka skiften rationellt om det finns odlingshinder i vägen. De hinder som skyddet av biotoperna utgör i form av bevarade åkerholmar, murar, rösen, diken etc. riskerar att innebära en totalt sett större miljöbelastning på grund av större åtgång av insatsmedel såsom drivmedel, gödselmedel, växtskyddsmedel och ökad markpackning. Skyddet av biotoperna får även stora ekonomiska konsekvenser eftersom de på gårdsnivå utgör fördyrande faktorer i brukandet av den aktuella enheten. Sammantaget innebär detta risk för att brukandet av det aktuella skiftet upphör med följd att både åkern och det som skulle skyddas försvinner. I det läget har det bästa blivit det godas fiende. Det är därför rimligt att eftersträva en balans i hänsynstagandet mellan de båda miljömålen ett rikt odlingslandskap och ingen övergödning och att en avvägning av de båda miljömålen sker på gårdsnivå vid bedömningen av effekterna av ett skydd av biotoper.
mot · GV02MJ341 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på restaurangidkare att tillhandahålla toaletter även ska gälla ägare till livsmedelsaffärer. Alla människor har rätt till ett gott och värdigt liv. Till detta hör möjligheten att vistas och röra sig fritt i samhället. Offentliga toaletter som kan användas av alla är en av förutsättningarna för att möjliggöra detta. I de flesta mataffärer saknas offentliga toaletter. är affärerna färre och är utspridda över större om råden. De har dessutom en större yta . Om man på grund av sjukdom eller av helt naturliga orsaker blir i akut behov av en toalett är det svårt att finna en sådan i våra affärer. Den enskildes rörelsefrihet inskränks. Restaurangidkare är skyldiga att tillhandahålla toaletter, och samma krav bör gälla för livsmedelsaffärer. Det är ett primärt behov som hjälper människor med funktionshinder att klara vardagen bättre, men det underlättar också vardagen för alla andra människor.