mot · GV02A400 · 2007-10-02 00:00:00 — Ett bevarande av den svenska modellen innebär att framtida utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken måste hålla hög kvalitet. De offentliga insatserna syftar till att stärka den enskilde på arbetsmarknaden och i samhällsomvandlingen. Genom krav på aktivitet och erbjudanden om utbildning ges den enskilde möjligheter att åter delta i produktionen. Därmed kan ekonomisk effektivitet kombineras med jämlikhet. Den svenska modellen bygger, som beskrivits ovan, på makroekonomisk stabilitet, hög sysselsättning, en välutbildad arbetskraft, en stark samhällelig infrastruktur, avancerad produktion, frihandel, stabil arbetsmarknad med starka fackföreningar och en gemensamt finansierad trygghet som är kopplad till krav på aktivitet från den enskilde och en tydlig arbetslinje. Dessa beståndsdelar är inte oberoende av varandra. Öppenheten mot globaliseringen bygger på att människor känner sig trygga . Tryggheten vilar i sin tur på två ben: de omfattande gemensamma inkomstförsäkringarna och det gemensamma åtagandet att erbjuda möjligheter till utveckling för den enskilde. Möjligheterna till vidareutveckling på arbetsmarknaden går hand i hand med de krav samhället ställer på den enskilde att utbilda sig och söka jobb. Arbetsmarknadens stabilitet bygger på fackföreningarnas styrka. Den höga sysselsättningen vilar till del på att endast den som arbetar kommer i fråga för inkomstförsäkringar. En avancerad produktion bygger på att arbetskraften är välutbildad vilket ställer krav på det gemensamma utbildningssystemet. En välutbildad arbetskraft ger också företag möjlighet att utveckla nya produkter och produktionsmetoder som inte skulle gå att tillämpa med en sämre utbildad arbetskraft. Den svenska modellen är en kombination av en mängd institutioner, som gemensamt verkar i riktning mot ekonomisk effektivitet parad med jämlikhet. Det är äventyrligt att endast attackera enskilda beståndsdelar i modellen. Följdverkningarna av detta är svårförutsebara. Därför är regeringens politik ytterst vansklig. Somliga beståndsdelar förändras, och vi känner ännu inte de fulla konsekvenserna av den samhällsomvandling som följer. Regeringen avbryter utbyggnaden av högskolan. Detta leder på kort sikt till att färre kommer att utbilda sig, och att svensk konkurrenskraft försvagas. Men konsekvenserna på ter sig värre. En sämre utbildad arbetskraft har inte samma möjlighet att ta sig an de senaste produktionsmetoderna. Företag har därför inte samma anledning att utveckla ny teknik i . Vi kan således förlora vår tätposition inom forskning och utveckling. Den ekonomiska effektiviteten minskar. Regeringen minskar arbetsmarknadsutbildningen och sänker ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna. Detta leder till att många kommer att acceptera mindre produktiva arbeten med lägre löner. I sig leder detta till att ojämlikheten ökar. Därtill leder det till en sämre matchning på arbetsmarknaden, där människor inte arbetar med det som de är bäst på. Därmed kan produktiviteten minska. På kan otryggheten leda till en mer negativ attityd gentemot globaliseringen. Vi kan i få se samma protektionistiska tendenser som på kontinenten. Och med minskad handel minskar effektiviteten i svensk ekonomi. Stabiliteten på den svenska arbetsmarknaden bygger på att svenska fackföreningar omsluter en mycket stor andel av befolkningen. Men regeringens politik har hastigt minskat denna organisationsgrad. Det undergräver fackföreningsrörelsens beredskap att ta hänsyn till hela samhällsekonomin i sitt agerande. Den svenska modellen är framgångsrik men kräver också anpassning. Det finns en del att göra för att säkra en fortsatt stark utveckling av svensk ekonomi inför de utmaningar som framtiden ställer. Men regeringen bedriver en mycket riskabel politik som undergräver i stället för att stärka den svenska modellen. Stärk arbetslinjen: rätt och plikt Det egna arbetet är grunden för den egna försörjningen. Arbete ger den enskilde makten över sitt liv. Arbete ska alltid löna sig. Arbete är en rättighet, men det är också en skyldighet att delta i arbetslivet efter förmåga. Vår samhällsmodell kräver att alla är med och hjälps åt för att upprätthålla och vidareutveckla välfärden. Skulden för arbetslösheten får aldrig läggas endast på den som är arbetslös. Arbetslöshet är ett samhällsproblem som vi ska lösa gemensamt. Det ska finnas en balans mellan rätt och plikt. Med rätten till arbetslöshetsersättning följer plikten att söka jobb och att delta i utbildning eller praktik. Arbetslinjen når inte alla och behöver därför stärkas. För oss socialdemokrater är det självklart att det ska finnas stöd för att börja om eller gå vidare. Det kräver en arbetsförmedling som har resurser och som kan ge arbetslösa stöd i form av matchning och coachning. Det kräver också möjligheter till utbildning och vidareutveckling. Aktiva arbetsmarknadspolitiska program ska hålla hög kvalitet och rusta de arbetssökande. Starka fackföreningar ger stabil grund för flexibel arbetsmarknad Starka parter på arbetsmarknaden och kollektivavtal som det främsta instrumentet för att reglera löner och anställningsvillkor är grundpelaren i den svenska ekonomin. Detta skapar förutsättningar för snabb produktivitetsutveckling och en flexibel arbetsmarknad. Kollektivavtalen förhindrar att anställda lönekonkurrerar med varandra för att få behålla jobbet och garanterar att arbetslösa inte tvingas bjuda under varandra för att få jobb. Avtalen skapar balans mellan arbetsgivarens och de anställdas intressen, de ger lika konkurrensvillkor för alla arbetsgivare inom en bransch och garanterar arbetsfred. Modellen har ett starkt stöd hos både arbetsgivare och arbetstagare. Nästan alla på svensk arbetsmarknad omfattas av kollektivavtal. Av de cirka 3,9 miljoner anställda på svensk arbetsmarknad omfattas nästan 3,6 miljoner av kollektivavtal inklusive hängavtal. Den svenska modellen med kollektivavtalslösningar är framgångsrik. Det grundläggande skyddet för arbetsrätten finns i lagstiftningen. är trygghetsreglerna utformade så att det finns ett stort utrymme för flexibla lösningar genom att reglerna kan anpassas till branschspecifika förhållanden och till de behov och möjligheter som finns på lokal nivå. Vid en internationell jämförelse skapar den svenska modellen stort utrymme för flexibilitet som den resulterar i låg konfliktgrad. utmärker sig med att ha ett mycket lågt antal dagar med konflikt på arbetsmarknaden i jämförelse med andra EU-länder. Svenska fackliga organisationer är mycket försiktiga med att varsla om stridsåtgärder, vilket gynnar stabiliteten på svensk arbetsmarknad. Enligt slöts cirka 3906 lokala avtal på svensk arbetsmarknad . Det var konflikt i 18, det vill säga av dessa fall. Färre än förlorades i strejk. 435 ärenden behandlades i Arbetsdomstolen.1 har svensk arbetsmarknad förmått att producera högre sysselsättning som reallönerna har ökat. Med den borgerliga politiken höjs konfliktnivån i samhället. Regeringen har sänkt ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. har man avskaffat avdragsrätten för medlemsavgiften, vilket gjort det dyrare att vara med i facket. Detta har minskat anslutningsgraden till fackliga organisationer i . En stark fackföreningsrörelse tar ansvar för samhällsekonomin då den värnar sina medlemmars intressen. En svag fackföreningsrörelse har inte samma anledning att fästa uppmärksamhet vid hela samhället då den värnar medlemmarnas intressen. Regeringens politik undergräver därmed den svenska modellen. Fler och växande företag Likvärdiga och goda villkor för alla företag inte bara för några Svensk industri är världsledande inom många områden. Teknik, kvalitet och ingenjörskonst har gjort till ett starkt varumärke i världen. Svenska företag är mycket framgångsrika på den internationella marknaden. har exporten ökat med i genomsnitt . är det land inom som i förhållande till sin ekonomi investerar mest i forskning och utveckling. har en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier enligt och bästa innovationsklimat enligt . anställer alltfler utomlands som utlandsägda företag blir allt viktigare för sysselsättningen i Sverige.2 Näringslivets globalisering påverkar alla branscher men de allra flesta nya jobben skapas inom tjänstesektorn. har tjänstesektorns andel av den totala sysselsättningen ökat. Även inom basindustrin och teknikföretagen har varuproduktionens koppling till tjänster och service blivit allt viktigare. Fyra av fem företag som startas är tjänsteproducerade. Värdet på tjänsteexporten uppgick till , vilket ska jämföras med det totala exportvärdet på samma år.3 Dessutom ökar småföretagens export i betydligt snabbare takt än för stora och medelstora företag.4 Huvuddelen av alla företag har färre än 50 anställda och dessa företag svarar för av förädlingsvärdet, av omsättningen och 42procent av näringslivets nettoinvesteringar. Närmare en miljon arbetstagare arbetar i småföretag, vilket motsvarar av det totala antalet anställda inom det privata näringslivet. Det är därmed tydligt att småföretagens villkor spelar en avgörande roll för utvecklingen av svenskt näringsliv. Därför är det mycket positivt att det startades över 44000 nya företag i , vilket var den högsta siffran . Glädjande är också att alltfler företag överlever samt att antalet konkurser har halverats . Värdet av den svenska exporten har fördubblats . är mycket intressant som investeringsland. En stor andel av de svenska företagen har världen som arbetsfält. Utvecklingen av informationsteknik och logistik gör det möjligt att länka samman verksamheter över stora geografiska områden. Många svenska företag är globala i samma stund som de startas. Konkurrensen på den globala marknaden hårdnar. Många länder tävlar om företagens investeringar. Några erbjuder låga lönekostnader och sänkta skatter. kan inte med bibehållet högt välstånd och god välfärd, välja den vägen. fördelar måste i stället vara en välutbildad arbetskraft, ett gott innovationsklimat, en öppenhet för nya idéer och teknologier och en förmåga att ställa om produktionen. Kompetensutveckling blir allt viktigare för att människor ska kunna ta de nya jobben som växer fram. Vi socialdemokrater vill bygga vidare på idén om det livslånga lärandet, så att både anställda och företagare klarar de ständiga förändringarna på arbetsmarknaden. Vi vill också utveckla vår position som världens mest forskningsintensiva land. Genom att höja de offentliga anslagen till forskning till av BNP vill vi se till att går i täten i den globala konkurrensen. Allt fler väljer att bli egna företagare och många ungdomar vill prova på entreprenörskap. Vi vill stimulera denna utveckling. Vi vill verka för ett ökat nyföretagande och för att fler företag ska kunna växa. Tjänstesektorns villkor ska förbättras. Företagarens villkor ska också stärkas genom bra samhällelig service, förenklad administration genom utökad användning av elektroniska tjänster och uppgiftslämning samt enklare regler, satsningar på riskkapital, exportfrämjande och strategiska utvecklingsprogram. Den tekniska utvecklingen och produktionens globalisering öppnar möjligheter för bättre arbetsförhållanden för de samhällen som förstår att utnyttja de möjligheter som skapas. kan ökad konkurrens mötas med sämre arbetsmiljö där människor sliter ut sig och de sociala konflikterna tilltar. Vårt mål är att svenska arbetsplatser ska ta vara på de möjligheter som öppnar sig. Därför är det ett otillräckligt mål att endast se till mängden nya jobb som skapas. Målet måste vara att jobben blir bättre, mer utvecklande och mer produktiva. Vi vill se fler jobb där hela människan kommer till sin rätt, fler arbetsplatser som inbjuder till inflytande och delaktighet. Vi socialdemokrater vill använda det goda ekonomiska läget för att investera , för att trygga framtidens välstånd och sysselsättning. Satsningar på forskning och utveckling, utbildning samt infrastruktur innebär bättre förutsättningar för fler kvalificerade jobb i såväl den tillverkande industrin som tjänstesektorn. Regeringen tar från de små och ger till de stora Under sitt första år har regeringen försämrat konkurrenskraft. Den aktiva näringspolitiken med exportstöd, forskningsinsatser och samarbete mellan samhälle och arbetsmarknadens parter har trappats ned. Små företag får finansiera skattesänkningar för stora företag. Regeringens omvända näringspolitik har fått mycket hård kritik från bland annat småföretagare som konstaterar att varken sänkt fastighetsskatt, förmögenhetsskattens avskaffande eller reformering av 3:12-reglerna är några angelägna reformer för de flesta småföretagare. I valrörelsen lovade alliansen sänkta arbetsgivaravgifter. I stället har det blivit en kraftig höjning som hårdast drabbat de små företagen, vilket fått mycket hård kritik från företagarorganisationerna.5 Trots detta får nu de små företagen ännu en höjning av arbetsgivaravgiften. Bland annat drabbas små exporterande industriföretag, handlare och byggföretag. Vi säger nej till denna höjning av arbetsgivaravgiften för de små företagen. som regeringen kraftigt höjt arbetsgivaravgiften för de minsta företagen föreslås nu kraftiga subventioner till framför allt stora restaurangföretag. avser regeringen att sänka arbetsgivaravgiften i vissa tjänstebranscher, bland annat restaurang- och hotell. Sänkningen av arbetsgivaravgiften gäller per anställd och oavsett företagets storlek. Detta innebär att de största företagen också får de största subventionerna. Tyvärr ger inte regeringens enorma subventioner några nya jobb. Regeringen räknar i stället med att företagens vinst ska öka rejält.6 Enligt beräkningar från får ett företag med 10000 anställda mer än i sänkta arbetsgivaravgifter och ett företag med 7000 anställda tjänar på regeringens förslag.7 De största vinnarna är därmed också de största företagen inom hotell- och restaurangbranschen. Det innebär att stora internationella restaurangföretag som med drygt 11000 anställda och Sodexho med över 7000 anställda kan se fram emot rejäla subventioner . De stora hotell- och restaurangföretagen är viktiga arbetsgivare i och vi socialdemokrater ser gärna att den ökade efterfrågan på deras tjänster också innebär fler jobb och en fortsatt utveckling för branschen. Dock motsätter vi oss regeringens sänkning av arbetsgivaravgifterna. Gränsdragningen mellan olika branscher är mycket godtycklig och försvårar konkurrens på lika villkor. Förslaget innebär också ytterligare krångel, särskilt för dem som bara delvis omfattas av nedsättningen, till exempel bensinstationer med matservering. Vi anser att olika skatteregler för olika branscher skapar en snedvridning av näringsstrukturen och är förknippade med uppenbara gränsdragningsproblem. Goda och likvärdiga villkor för alla företag skapar bättre förutsättningar för en långsiktigt god utveckling. De försämringar av företagsklimatet som den borgerliga regeringen genomfört imponerar inte. Det ankommer på regeringen att bevisa hur högre arbetsgivaravgifter för småföretag, försämrad marknadsföring, en minskad svensk närvaro på utländska marknader och kraftiga nedskärningar i de små och medelstora företagens forskning och utveckling leder till fler företag och nya jobb. Branschprogram för svenska nyckelbranscher Vi socialdemokrater vill använda det goda ekonomiska läget till att investera , för att trygga sysselsättning och tillväxt på . Vi strävar efter en framtid där jobben är högproduktiva och återfinns högt upp i förädlingskedjan. I såväl industri- som tjänstesektorn finns goda förutsättningar för många framtida kvalificerade jobb, om satsar på utbildning, forskning samt infrastruktur. Nära samverkan är kärnan i modern näringspolitik. En nära samverkan mellan staten och arbetsmarknadens parter är en väg som bidrar till industriell och ekonomisk utveckling i vårt land. Det är en väg som ger oss hög sysselsättning och en stark välfärd. Vi vill därför gå vidare med de strategiska branschprogram som togs fram i samarbete med arbetsmarknadens parter. Dessa omfattade sex svenska nyckelbranscher: fordonsindustrin, läkemedels-/bioteknikindustrin, metallurgiindustrin, flyg-/rymdindustrin, IT-/telekomindustrin samt skogs-/ träindustrin. Branscher som är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i hela . Branscherna bidrar till av det svenska näringslivets satsningar på FoU, ger i exportinkomster och ger cirka 600 000 direkta arbetstillfällen i . Strategiprogrammen innehåller en rad konkreta åtgärder som ska genomföras för att stärka de berörda industriernas internationella konkurrenskraft. Bland annat handlar det om åtgärder för att höja kunskaps- och tekniknivån. I varje bransch inrättades ett branschforskningsprogram för att stärka innovation, produktutveckling och produktion. Exempel på detta är de stål- och skogsforskningsprogram vi gav i uppdrag åt berörda myndigheter att utveckla tillsammans med industrin. Tillsammans med fordonsindustrin genomförde vi Gröna Bilen 2, ett forskningsprogram med fokus på uthålliga transportsystem och förnybara drivmedel. Strategiprogrammen omfattade också åtgärder för att stärka industrins tillgång till kvalificerad personal genom bland annat införandet av teknikcollege och program för ökad rörlighet mellan universiteten och läkemedelsindustrin. Vi vill nu gå vidare med nya och förstärkta åtgärder inom de befintliga branschprogrammen. Vi vill också göra ett handslag med svensk fordonsindustri för att minska transportsektorns klimatpåverkan och genomföra ett nytt branschprogram med svensk vindkraftsindustri. Fler jobb i tjänstesektorn Jobben inom tjänstesektorn blir alltfler. Den svenska tjänstesektorn rymmer både stora och små företag som producerar alltifrån tjänster för privatpersoner till komplexa företagstjänster. Industrins efterfrågan av tjänster är en viktig drivkraft i utvecklingen. Att öka tjänsteproduktionens förädlingsvärde, underlätta etableringen på nya internationella marknader och stärka insatserna av forskning och utveckling inom området är angeläget. Forskning är en förutsättning för att ska vara världsledande på detta område och själva grunden för utveckling av nya tjänster, effektivare produktion och mer konkurrenskraftiga företag. Vi vill nu ta ytterligare ett steg och i samverkan fördjupa dessa program samt utveckla nya strategiprogram för branscher inom tjänstesektorn. Forskningen spelar en viktig roll också för utvecklingen av tjänstesektorn. Tjänsteforskning kan lägga en viktig grund för nya tjänster, effektivare tjänsteproduktion och mer konkurrenskraftiga tjänsteföretag. Även exportrådgivning och kompetensutveckling bör ingå i branschprogram inom tjänstesektorn. Vi vill att besöksnäringen ska vara först ut i tjänstesektorn med ett eget strategiprogram. Fler jobb i besöksnäringen Besöksnäringen växer snabbt och exportvärdet är större än export av personbilar. Antalet nya företag ökar och sysselsättningen inom branschen stiger. Men företagen kan bli fler och befintliga företag kan växa. Besöksnäringen har själv ett stort ansvar för att attrahera arbetskraft. Vi menar dock att det statliga stödet, samordningen av marknadsföringsinsatser och näringens kompetensförsörjning bör förbättras. Besöksnäringen bör ingå som en naturlig del av verksamhet. Allemansrätten som är en viktig förutsättning för turismföretagen ska bevaras. Staten bör ta ett större ansvar för att antalet internationella arrangemang ökar i . Mer resurser ska satsas på marknadsföringen av som turistland. Bättre tillgång på riskkapital för ökad växtkraft I finns relativt gott om privat riskkapital. Men det finns brister i de tidigaste faserna i skärningspunkten mellan idé och produkt. Särskilt påtagligt är detta i energi- och miljötekniksektorerna.8 Staten bör ta ett större ansvar för att se till att brist på riskkapital, i de första faserna av ett företags utveckling, inte blir ett onödigt stort tillväxthinder. Vi vill bygga vidare på den tidigare socialdemokratiska regeringens satsning för att stödja kommersialisering av forskningsresultat och innovationer genom bildandet av , med en stark nationell struktur och med regional närvaro på sju platser i landet. Vidare bör innovationssatsning och grundfinansiering av små och medelstora företagspartner stärkas. Många innovativa småföretagare och uppfinnare har problem att få finansiering till nya produkter eller för att expandera sin verksamhet. Vi föreslår därför att ett nytt innovationslån ska införas med en förenklad ansökningsprocess och låga krav på medfinansiering. Det nya småföretagarlånet ska avse lån med högre risk, administreras av och riktas mot innovativa småföretagare och uppfinnare i marknadskompletterande syfte. Till detta avsätts . Det finns skäl för att låta se över förutsättningarna för ett återställande av bankernas förmånsrätt vid konkurser i syfte att värna småföretagens lånemöjligheter. För att ytterligare stärka konkurrenskraft vill vi att tillgången på riskkapital ska förbättras, inte minst för företag som vill driva på och utveckla produkter inom miljöområdet. Därför föreslår vi att ska starta en ny riskkapitalfond för klimatsektorn. Vi vill även gå vidare med möjligheten att låta avsätta vinstmedel i en särskild energiomställningsfond. Därutöver vill vi se över möjligheterna att låta ett nytt statligt bolag för investeringar i miljöteknik bildas i enlighet med förslag. Kunskap för snabbare växande företag är det land som satsar mest per person på forskning och utveckling (FoU). Emellertid satsar de svenska småföretagen mindre än liknande företag i jämförbara länder. För de stora industriföretagen är det naturligt att samverka med forskningssamhället men i de små företagen och i stora delar av tjänstesektorn är detta långt ifrån lika självklart. Vi menar därför att det är viktigt att småföretagens konkurrenskraft stärks genom satsningar på forskning och utvecklingsstöd. program Forska och väx, inriktat på forskning och utveckling inom små och medelstora företag bör därför utvecklas vidare. Programmet är ett viktigt steg mot att höja förädlingsvärde och produktivitet i de små och medelstora företagen. Regeringen tillförde inga resurser för . Programmet tvingades därför ställa in planerade utlysningar, vilket drabbade ett stort antal företag. Regeringens politik innebar också att annan viktig företagsnära forskning, till exempel inom bio- och miljötekniksektorerna fick minskade resurser. Detta är mycket olyckligt. Minskade satsningar på forskning och utveckling försvagar allvarligt konkurrenskraft. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster vill vi nu fördubbla anslagen till Forska och väx till till 2010. Av denna satsning ska huvuddelen riktas till den högkvalitativa tjänstesektorn och miljöteknikbranschen. För att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat vid svenska högskolor och universitet vill vi dessutom avsätta i en nysatsning på holdingbolag och inkubatorer vid landets högskolor och universitet. Vi vill också starta ett forsknings- och investeringsprogram för att skynda på energiomställningen. Denna omställning bär på en enorm potential till ett mer hållbart samhälle, i tillväxt, arbetstillfällen och livskvalitet, och genom de ytterligare resurser som vi nu avsätter stärks forskningen och investeringarna i nya energieffektiva och förnybara lösningar. Detta stärker konkurrenskraft. Enklare att starta och driva företag Socialdemokratins mål är att det ska vara enkelt att starta, driva och utveckla företag. Företagare ska ges möjligheter att vidareutveckla sin verksamhet och inte tvingas lägga onödig tid och kraft på administrativt krångel. Vårt mål är att regelverket ska vara tydligt och att regelbördan successivt ska minska. Myndigheternas och kommunernas handläggningstider ska kortas. Samhällets service ska förbättras. Vi vill därför att staten ska stimulera kommunala nyföretagartorg via ett statligt stöd som fördelas av . Syftet är att kan sluta avtal med intresserade kommuner som får ersättning för lokalkostnader, telefoni och rådgivning från staten.