mot · GV02MJ449 · 2007-10-02 00:00:00 — föreslår att skall vara pådrivande för att internationella krav på utsläppsminskningar i högre utsträckning skall ta hänsyn till per capita-utsläpp, dvs. hur stora utsläppen är per person och år, exempelvis genom antagande av internationella per capita- mål. Detta bör ges regeringen till känna. Det är de redan fattiga länderna i världen som kommer att drabbas värst av klimatförändringarna. FN:s klimatpanel bedömer att vissa delar av kommer att drabbas av minskad matproduktion redan till 2020. Fattiga länder har inte heller de resurser som krävs för att möta förändringarna i klimatet. Alla rika länder har ett stort ansvar att bistå fattiga länder med förebyggande åtgärder för att möta klimatförändringarnas effekter samt ge akut bistånd vid klimatkatastrofer. uppgår miljöbiståndet (sektorn Naturresurser och miljö) till ca , vilket är av det sammanlagda biståndet. Vi föreslår att klimatbiståndet till fattiga länder förstärks kraftigt. föreslår i motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 7 en satsning på klimatbistånd på 2008, 2009 och 2010 utöver den föreslagna biståndsramen. internationella klimatinvesteringsprogram (Siclip) innebär att svenska staten i samarbete med statliga myndigheter i andra länder investerar i olika miljöprojekt som minskar utsläppen av växthusgaser. Mottagarländerna får ny miljöteknik och kunskap som kan underlätta en modernisering och effektivisering av industrin och energisektorn. I exempelvis västra , den mindre utvecklade delen av landet, går pengarna till energieffektiviseringsprojekt inom elproduktion. I finns projekt för kraftvärmeproduktion av biomassa (restprodukter av sockerrör). I går medlen till biobränslebaserad elproduktion. Projekt finns även i , , och , och ett projekt i är på gång. Arbete pågår för att fler skall kunna delta. internationella klimatinvesteringsprogram använder sig av Kyotoprotokollets projektbaserade flexibla mekanismer Clean Development Mechanism (CDM) samt Joint Implementation (JI). Dessa innebär att när ett land minskar utsläppen utomlands kan det köpa utsläppskrediter och använda dem för att uppnå sitt eget internationella klimatåtagande. har inte använt sig av denna möjlighet. Vi anser dock att skall börja använda dessa för att uppnå ett helt nytt klimatmål som vi vill införa, Begränsad klimatpåverkan i andra länder. satsar dubbelt så mycket som regeringen, sammanlagt , på Insatser för internationella klimatinvesteringar 34:13 i motion med anledning av prop. 2007/08:1 Utgiftsområde 20. bör ytterligare öka satsningarna på internationella klimatinvesteringsprogram (Siclip). Detta bör ges regeringen till känna. och har inte antagit Kyotoprotokollet trots att dessa länder står för en betydande del av världens utsläpp och dessutom ökar sina utsläpp. Dessa länders företag gynnas framför t.ex. som betalar nationella klimat- och energiskatter. Införandet av en klimatskatt gentemot länder som vägrar minska utsläppen av växthusgaser vore fullt möjligt inom ramen för () regelverk, menar tidigare ordförande (Making Globalization Work, 2006). WTO tillåter subventioner att företag inte betalar hela kostnaden för produktionen endast i begränsade fall (jordbrukspolitiken). Att inte betala skada för miljön är en subvention enligt Stiglitz. Därför borde , och andra som skrivit under Kyotoprotokollet anmäla frågan till WTO för orättvisa subventioner, menar . krävde en klimatskatt inom EU på varor importerade från länder som inte har formella utsläppsåtaganden enligt Kyotoprotokollet. En sådan skatt skulle påverka och även utvecklingsländer såsom och . Stiglitz vill emellertid att man i ett första steg tar itu med utsläpp och först senare hanterar utvecklingsländers utsläpp. bör agera för att länder skall kunna införa klimattullar gentemot i-länder som vägrar delta i det internationella klimatsamarbetet. Intäkterna från tullarna kan användas till klimatrelaterade åtgärder, exempelvis en klimatfond. Detta bör ges regeringen till känna. av BNP till klimatåtgärder har som mål att satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder till 2010. Det skulle vara den ambitionshöjning som klimatfrågan kräver och förtjänar. Åtgärderna skall syfta till att minska utsläppen av växthusgaser samt minska klimatförändringarnas effekter i såväl som utomlands. Självklart skall kärnkraft inte ingå i åtgärderna. Enligt Sternrapporten (The Economics of Climate Change, 2006) krävs åtgärder motsvarande av den globala bruttonationalprodukten (BNP) för att undvika de värsta konsekvenserna av klimatförändringarna. Om världens länder däremot inte agerar kan kostnaderna för klimatförändringarna uppgå till av BNP. Staten bör i sin statsbudget satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder som ett slags klimatförsäkring för framtiden. Detta bör ges regeringen till känna. Vi motsätter oss starkt regeringens beslut att avveckla Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp), som har bidragit kraftfullt till att minska de svenska utsläppen av växthusgaser. Enligt utvärdering leder Klimp till stora minskningar av utsläppen av växthusgaser och dessutom miljöförbättringar inom ramen för flera av de 16 nationella miljökvalitetsmålen. Årets bidrag till klimatinvesteringar beräknas ge dubbelt så stor klimatnytta per bidragskrona jämfört med när systemet infördes . Klimatinvesteringsprogrammet bör behållas och förstärkas så att dess anslag uppgår till ca . Detta bör ges regeringen till känna. En särskild Trafik-klimp bör införas i Klimatinvesteringsprogrammet, med riktade och kraftiga miljösatsningar inom transportsektorn. Dessa medel kan sedan användas på lokal nivå till exempelvis förnybara drivmedel, kollektivtrafik, ändrad trafikplanering, cykelvägar samt som stöd till konvertering från bensin/diesel till etanol och biogas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur Trafik-klimp ska kunna införas i Klimatinvesteringsprogrammet. Detta bör ges regeringen till känna. Många kommuner har aldrig sökt Klimpmedel bland annat för att de inte har resurser att göra en sådan ansökan. och föreslår därför att det skall utredas om det krävs någon ytterligare statlig insats för att ge incitament till kommunernas klimatarbete. Regeringen bör tillsätta en utredning om ytterligare statliga insatser för kommunernas klimatarbete. Detta bör ges regeringen till känna. 9.3Insatser för klimatsäkerhet i Enligt Klimat- och sårbarhetsutredningens första delrapport (SOU 2006:94) är riskerna för översvämningar med allvarliga konsekvenser stora. skulle exempelvis kunna svämma över så att bland annat riddarholmstunnel för all järnvägstrafik söderut, den så kallade getingmidjan, och delar av vägar vid Tegelbacken och i skulle översvämmas. Totalt skulle bostäder, kontor och service drabbas av översvämningar vid . Många industrier, förorenad mark samt jord- och skogsbruksmark skulle hamna under vatten. Avloppssystemet, vattenkvaliteten och vattenförsörjningen skulle påverkas negativt. I det värsta scenariot slås elförsörjningen och avloppsnätet för centrala ut. I det fallet stoppas även järnvägs- och tunnelbanesystemet. Därför är det nödvändigt att införa kraftfulla åtgärder för att minska riskerna. Beredskapen måste höjas kring översvämningsfrågorna hos kommuner och verksamhetsutövare. Det bör utformas en strategi för att stärka klimatsäkerhet, dvs. säkerheten för att möta klimatförändringarnas effekter. Detta bör ges regeringen till känna. Med anledning av detta inför vi en ny anslagspost, Insatser för klimatsäkerhet, för att förstärka klimatsäkerheten i motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 20. Vi satsar 2008, 2009 och 2010 för att starta detta förebyggande arbete. Stabila trygghets- och försäkringssystem är viktiga för ett fungerande samhälle. De klimatförändringar som sker skapar självklart oro och allt skall göras för att förhindra och stoppa dessa. Tyvärr kommer vi nog att få se många naturkatastrofer framöver även i . Översvämningar, stormar, jordskred och skogsbränder är bara några exempel på vad som kan drabba såväl samhället som den enskilde mycket hårt. I tas en avgift på ut på alla objekt som försäkras mot brand för att täcka kostnader som kan uppstå vid en naturkatastrof. Även den avsätter pengar i en fond för naturkatastrofer för de objekt som inte kan brandförsäkras, exempelvis broar och vägar. anser att även behöver ett liknande system. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts som ska ha till uppgift att se över de regelverk som gäller i syfte att skapa ett liknande system som i . Läs mer om detta i motion Naturkatastrofförsäkring 2007/08:Fö201. Det finns starka skäl för en ökad samordning och fokusering av den svenska klimatforskningen. sker klimatforskningen bl.a. på för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Rossby Center samt internationella miljöinstitut. Energiforskningen administreras av . Formas har visat på behovet av att samordna den svenska klimatforskningen. föreslår att det skall inrättas ett nytt klimatsekretariat för samordning av klimatforskningen. Sekretariatet skall utforma förslag till prioriterade forskningsprogram och samordna befintliga forskningsprogram, skapa mötesplatser för forskare från olika discipliner nationellt och internationellt samt kommunicera kunskap och behov av kunskap till nationella intressenter. Sekretariatet skall även initiera samarbete med andra organisationer samt vara ett forum för dialog mellan skilda intressenter även utanför forskningen såsom myndigheter, näringsliv och internationella kontakter. Sekretariatet kan även arbeta för ett utökat forskningssamarbete inom klimatkonventionen som kan ge ökad kunskaps- och tekniköverförning till utvecklingsländerna. Detta bör ges regeringen till känna. höjer anslaget till Formas med i motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 20. Medlen skall användas såväl till det nya klimatsekretariatet som till utökad klimatforskning. Vi stöder även regeringens höjning av medlen till Rossby Centers klimatforskning med 20082010 i motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 20. Det finns ett stort internationellt behov av att forska i miljövänlig energi. Solenergi, förgasningsteknik, motorer, värmepumpar, vindkraft, vågenergi, energilagring och många andra områden har goda kommersiella utvecklingsmöjligheter. Behoven är nästan oändliga. Därför föreslår vi höjda anslag för energiforskning och särskilt med fokus på framtida näringsliv med sammanlagt 910 miljoner (se motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 21). Staten bör även stödja både forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnybara drivmedel. Vi föreslår därför i motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 21 att ytterligare 100miljoner kronor går till forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatser av förnybara drivmedel. är av den principiella uppfattningen att verksamheter som drivs av svenska folkets gemensamma skattemedel skall drivas och bidra till att forma samhället i ekologiskt, socialt, ekonomiskt och kulturellt hållbar riktning. köper vi i , med offentliga medel, varor och tjänster för runt . Offentlig upphandling i regleras i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, , vilken i sin tur baseras på EG-direktiv. gäller nya EG-direktiv på området, direktiv /17/EG om vatten, energi, transporter och posttjänster samt direktiv /18/EG om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Direktiven ger möjlighet, men inte skyldighet, att ställa miljökrav vid upphandling. I enlighet med EG-direktiven kan miljökrav ställas inom upphandlingens olika faser: kvalificeringskrav, utvärderingskriterier och särskilda kontraktsvillkor under verkställandefasen. Upphandlingen skall göras på ett transparent sätt, och kraven ska vara proportionerliga och överensstämma med övriga grundläggande EG-rättsliga principer. Med anledning av EU:s antagna klimatmål, att minska utsläppen av växthusgaser med på till 2020 års nivå och mot bakgrund av att utsläppen från transporterna ökat dramatiskt både i och inom övriga EU-länder, anser vi det lämpligt att klimatanpassa upphandlingen genom att i systemet öppna för hänsyn till koldioxidutsläpp och avstånd. Detta skulle utgöra ett viktigt verktyg för att minska transporterna. Att vid en upphandling välja mellan jämförbara likvärdiga alternativ men hindras att välja det närmaste i avstånd menar vi i grunden är ett systemfel. De grundläggande principer för offentlig upphandling som utgår från likabehandling och icke-diskriminering samt EU:s princip om fri rörlighet av varor och tjänster utgör grunden för den sanslösa ökningen av transporter i EU och motverkar både minskade klimatutsläpp från transportsektorn och hindrar en hållbar samhällsutveckling. Regeringen bör inom verka för att det inom offentlig upphandling av klimatskäl skall vara möjligt att ta hänsyn till koldioxidutsläpp samt avstånd. Detta bör ges regeringen till känna. En viktig styreffekt mot miljövänligare verksamhet och beteenden nås genom att sätta rätt pris på miljöpåverkan. Vi vill fortsätta den gröna skatteväxlingen som både höjer skatter på transporter och annat miljöbelastande som vi sänker skatter för låginkomsttagare och för dem som bor i glesbygd. motsvarar vårt förslag en ökning med (se tabell 1 nedan). För en minskad klimatpåverkan höjer vi skatterna på bensin och diesel så att höjningen 2010 uppgår till . Dessutom vill vi ha en skatteväxling för dieselbilar, vilket innebär en höjning av dieselskatten med som vi sänker fordonsskatten för diesel med motsvarande summa. En klimatskatt införs för inrikesflyget. Vi inför även en miljöavgift på fluorerade växthusgaser, ett nytt cykelavdrag samt en försäljningsskatt på nya bilar. För en bättre havsmiljö sänker vi skatten på alkylatbensin, vilket delvis växlas mot ett införande av en ny båtskatt. För minskad övergödning och spridning av kemikalier höjer vi även skatten för bekämpningsmedel och handelsgödsel. För att kompensera hushållen för de höjda miljöskatterna ger vi ett riktat stöd till kollektivtrafik i glesbygd, vi sänker fordonsskatten för bilägare i glesbygd samt sänker skatten för dem som endast betalar kommunalskatt. Tabell 1: förslag till skatteväxling () Diesel (556575 för miljöklass 13) Diesel (01020 för miljöklass 13) Bensin (295075) Höjd fordonskatt på grund av ökad koldioxidrelation Summa (avrundat) Sänkt fordonskatt diesel (bil + lastbil) Sänkt koldioxidskatt på grund av ökad koldioxidrelation Summa (avrundat) Nästan hälften av alla bilresor i är kortare än . Arbets- och tjänsteresorna utgör drygt hälften av resorna. Ett sätt att stimulera människor att ställa bilen och välja att cykla till arbetet är ge en cykel till de anställda. Men om en arbetsgivare vill ge en cykel till en anställd beskattas detta som en förmån för den anställda. Det innebär att arbetsgivare och den anställda (förmånstagaren) måste betala arbetsgivaravgifter respektive inkomstskatt på beloppet. För att stimulera klimatvänligt resande slopar arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen i de fall där arbetsgivare köper cyklar till de anställda med syfte att de skall börja cykla till och från arbetet. Såväl klimatet som människors hälsa vinner på detta. 9.8Ökat stöd miljöorganisationers klimatarbete De ideella miljöorganisationerna har en viktig roll för att påverka samhället att bli mer klimatvänligt. har beviljat bidrag på till 23 miljöorganisationer. Av de utdelade medlen har ca gått till direkt klimatarbete. föreslår att de ideella miljöorganisationerna skall ges ökat stöd för att arbeta med klimatprojekt. Detta bör ges regeringen till känna. I motion med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 20 ökar vi stödet till miljöorganisationer med 20082010. Dessa medel skall gå till klimatrelaterad verksamhet. 10Klimatåtgärder för flyg och sjöfart anser att alla transportslag skall bära sina samhällsekonomiska kostnader och det även på lång sikt. Det är inte acceptabelt att överlämna kostnader till nästa generation. Tillväxt och regional utveckling är viktigt, men det får inte ske genom åtgärder som är ekologiskt ohållbara. Alla förslag i detta kapitel beskrivs mer utförligt i motionerna Flyget och miljön (2007/08:T412) och Sjöfarten (2007/08:T326). 10.1Skatt på internationellt flyg är flygfotogen (som används av stora luftfartyg) och flygbensin (som i princip bara används i små privatplan) befriade från koldioxid- och energiskatt. Internationella konventioner sätter stopp för att beskatta flygbränsle på utrikesflyg. I sägs att undertecknande stater inte får beskatta bränsle som redan befinner sig ombord på annat lands flygplan som flyger till eller från avtalsslutande stat eller genom dess luftrum. Denna överenskommelse har sedan lett till att skattebefrielsen på bränsle har skrivits in i olika bilaterala avtal. Det betyder ofta att staterna förbinder sig att inte påföra skatt på in- eller utförsel av bränsle men även att tankning av bränsle är befriat från skatter eller avgifter. Detta system är en förlegad ordning och bör omgående förändras. Regeringen bör kraftfullt agera för att () tillser att flygtrafiken minskar sin miljöpåverkan och att beskattning av flygbränsle blir möjligt. Den internationella flygtrafiken omfattas tyvärr inte av Kyotoprotokollet när det gäller utsläpp av växthusgaser. Ändå är det på en internationell nivå en förändring måste ske eftersom den internationella flygtrafiken är svår att miljöbeskatta om så inte sker i flera länder . bör agera i såväl EU som FN för att luftfartens klimatpåverkan skall bli en del av den internationella klimatkonventionen efter 2012. I motsats till utrikesflyg är det tillåtet att beskatta inrikesflyg, men trots det är flygfotogen och flygbensin befriade från både punkt- och mervärdesskatt. Vi vill införa en klimatskatt på inrikesflyg i form av en start- eller landningsavgift som skulle öka incitamentet att fylla planen och därmed minska påverkan på miljön. Vårt förslag till klimatskatt för inrikesflyget ökar kostnaderna för dessa inrikes flyglinjer. För att inte åstadkomma en negativ regional utveckling föreslår vi att Rikstrafiken kompenseras för klimatskattens effekter. För att möjliggöra att ett sådant förslag avsätter vi på årsbasis till Rikstrafiken fr.o.m. (se motion 2007/08:T529 med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 22). Det behöver tas fram ett samlat förslag till hur flygtrafiken kan minska sin miljöpåverkan genom till exempel motorförbättringar, bränsle, maximalt utnyttjande av passagerare och platskapacitet, kortare och miljöanpassad tid i luften m.m. Regeringen bör undersöka hur nya miljövänligare flygbränslen kan utvecklas och påskynda processen med att godkänna miljövänligare flygbränslen. Sjöfartens drivmedel är undantagna från energi- och koldioxidskatt. Bakgrunden är föråldrade internationella konventioner och avtal. Det är högst rimligt att sjöfartens bränsle miljöbeskattas enligt samma principer som övriga transportslag. bör därför agera för en kilometerskatt för sjöfarten. Förslaget behöver analyseras vidare, och det är väsentligt att det genomförs av alla eller nästan alla länder runt . Vi anser att regeringen bör utreda hur en kilometerskatt för sjötrafiken i skulle kunna införas. Det behöver införas krav på att alla hamnavgifter skall vara differentierade efter fartygstrafikens miljöpåverkan. Alla hamnar, även de på , bör ta ut hamnavgifter som är mer miljöstyrande. Regeringen bör därför ta fram ett lagstiftningsförslag som baseras på att alla hamnavgifter ska vara differentierade efter fartygstrafikens miljöpåverkan. Även industrin måste minska sina utsläpp. står den svenska industrin för drygt en tredjedel av de svenska utsläppen, och enligt prognoserna kommer utsläppen att öka. Vi föreslår att åtgärder vidtas för att begränsa även industrins utsläpp. Läs om detta även i motion Mot en säker och hållbar energiförsörjning (2007/08:N377). 11.1EU:s system för handel med utsläppsrätter av EU:s system för handel med utsläppsrätter (20052007) har en rad brister med systemet uppenbarats. Utsläppstaket för de inledande åren har varit för generöst, men även metoden för tilldelning av utsläppsrätter har kritiserats. Det är positivt att det kommer att ske en sänkning av det tillåtna utsläppsutrymmet mellan den första handelsperioden (20052007) och den andra handelsperioden (20082012), men systemet bör skärpas ytterligare. bör vara drivande för att utsläppsrätterna skall tilldelas restriktivt och helst via auktionering. Detta bör ges regeringen till känna. 11.2Miljöavgift på fluorerade växthusgaser Utsläppen av fluorerade växthusgaser (F-gaser) har fördubblats 19902005. har man försökt ersätta klor-fluor-kol-föreningar som t.ex. freon med F-gaser. De används bl.a. som köldmedium i kyl-, frys- och klimatanläggningar, som isoleringsmedium vid tillverkning av olika plaster och som isolerande gas i elektrisk utrustning. Dessa gaser har en mycket kraftig växthuseffekt och en lång livslängd i atmosfären. Därför är det viktigt att begränsa utsläppen av dem för att vi skall nå våra uppsatta miljömål. De fluorerade växthusgaserna omfattas av Kyotoprotokollet. och föreslår i sin senaste utvärdering av klimatstrategi att en miljöavgift på F-gaser införs. Avgiften föreslås till per kg koldioxidekvivalent att tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av produkt som innehåller fluorerad gas. En avgift i nivå med den nedsatta koldioxidskatten för tillverkningsindustrin (per kg koldioxid) skulle enligt myndigheterna åstadkomma en minskning av dessa utsläpp till en kostnad i paritet med vad som görs för att minska koldioxidutsläppen i sektorer som betalar den reducerade nivån på koldioxidskatten. Skatten skulle minska utsläppen med växthusgaser 0,2 megaton/år. Vi föreslår att en lag om en miljöavgift på fluorerade växthusgaser införs. Avgiften skall införas i nivå med nuvarande koldioxidskatt för tillverkningsindustrin. Avgiften föreslås till per kg koldioxidekvivalent att tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av produkt som innehåller fluorerad gas. En del av avgiften skall återbetalas till användarna vid destruktion av produkter som innehåller F-gaser samt täcka statens administrativa kostnader. Detta bör ges regeringen till känna. Den årliga intäkten vid införandet beräknas till ca som minskar till ca , givet utsläpp på närmare koldioxidekvivalenter. och föreslår att återbetalning av miljöavgiften bör ske vid export av produkter innehållande F-gaser och vid destruktion. Vi vill till börja med att avsätta för administrationskostnader samt för återbetalning av en del av miljöavgiften vid destruktion av produkter innehållande F-gaser. Däremot vill vi inte återbetala miljöavgiften när F-gaser exporteras från landet (se motion 2007/08:MJ367 med anledning av prop. 2007/2008:1 Utgiftsområde 20). 11.3Utredning om minskade utsläpp från industrin Industriföretagen betalar endast en marginell del av de energiskatter och avgifter som gäller för andra. Detta förhållande har motiverats av att industrin behöver internationella konkurrensförutsättningar, men minskar incitamenten till energieffektiviseringsåtgärder inom industrin och våra möjligheter att uppnå klimatmål och avveckla kärnkraften. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt utreda förutsättningar, konsekvenser och behovet av politiska och ekonomiska incitament till industrin för att minska sin elförbrukning och användning av fossila bränslen med 25, 30, . 12Klimatåtgärder för energisektorn och bostäder Sektorn bostäder och lokaler har minskat sina utsläpp kraftigt, men det är avgörande att sektorn satsar mer på energieffektivisering och klimatsmart byggande. behöver vi övergå till mer miljövänliga energislag, exempelvis genom kraftiga satsningar på energiforskningen (se kap. 9). Läs mer om detta även i motionerna Mot en säker och hållbar energiförsörjning (2007/08:N377) och 2007/08:N286). föreslår att en ny programmyndighet, , inrättas för bättre samordning av åtgärder för energieffektivisering. fördelas ansvaret för energieffektivisering på flera olika statliga myndigheter.