ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Fi9 · 2007-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2006/07:100 ekonomiska vårproposition avslår regeringens yrkande 12 (gällande avsnitt 6.6.9 i vårpropositionen). beslutar införa ett nytt utgiftsområde kallat Lika rättigheter. beslutar att inom utgiftsområdet Lika rättigheter ska anslagen för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), (JämO), () och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) placeras. beslutar att det statliga stödet till ideella organisationer för homo- bisexuella samt transpersoner (HBT) som finansieras från anslaget 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ska placeras inom utgiftsområdet Lika rättigheter. Regeringen föreslår att de ändamål och de verksamheter som finansieras från de under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslagen 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), 24:1 (JämO) samt från det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 16:10 flyttas till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Skälen för regeringens förslag är att den parlamentariska (SOU 2006:22) har lämnat förslag om bland annat en sammanhållen diskrimineringslagstiftning och en gemensam ombudsmannamyndighet för de olika diskrimineringsgrunderna. Mot denna bakgrund avser regeringen att föreslå att de olika diskrimineringslagarna samordnas till en gemensam lagstiftning. Med anledning av de kommande förslagen anser regeringen att de ändamål och den verksamhet som finansieras med medel från anslagen 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), 24:1 (JämO) inom utgiftsområde 14 Arbetsliv och 16:10 () inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bör flyttas till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. anser att förslag om bland annat en sammanhållen diskrimineringslagstiftning och en gemensam ombudsmannamyndighet för de olika diskrimineringsgrunderna är ett bra förslag. Däremot delar vi inte regeringens uppfattning om att man bör föra över de olika ombudsmännen till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Att ombudsmännen bara hanterar frågor som ligger inom arbetsmarknaden är dels felaktigt och sänder dels ut helt fel signaler. Vi anser därför att bör lägga denna nya ombudsman, som vi kallar Ombudsman för lika rättigheter, i ett separat utgiftsområde, och att anslagen för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), (JämO), () och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) placeras där. Regeringen föreslår också att det statliga stödet till ideella organisationer för homo- och bisexuella och transpersoner (HBT) som finansieras från anslaget 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg flyttas till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att detta anslag bör lyftas in i det nya utgiftsområdet för Ombudsman för lika rättigheter.
mot · GU02Fi12 · 2007-06-14 00:00:00 — med anledning av skr. 2006/07:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 20022006 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen aktivt bör arbeta för att sänka kostnaderna för förvaltningen av AP-fonderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det arbete som den förra regeringen inledde med att identifiera och utveckla många olika instrument för löpande revision av AP-fondernas förvaltning måste återupptas. AP-fondernas allt överskuggande uppgift är att leverera bästa möjliga avkastning för pensionärer. Enligt lag ska AP-fonderna förvalta fondmedlen på ett sådant sätt att de blir till största möjliga nytta för pensionssystemet. Detta har definierats närmare som att fonderna ska maximera den långsiktiga avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. Det har sagts att fonderna i sin placeringspolitik bör eftersträva neutralitet mellan olika generationers intressen av hög förväntad avkastning. inledde den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett arbete med noggrannare granskning av AP-fondernas förvaltningskostnader. Dessa kostnader granskades av , och utvärderingen visade att FörstaFjärde AP-fondernas förvaltningsaktivitet inte har stått i proportion till verksamhetens kostnader. KPMG drog även slutsatsen att FörstaFjärde AP-fondernas förvaltningskostnader överstiger en jämförelsenorm (benchmark) bestående av svenska, brittiska och holländska livförsäkringsbolag och pensionsfonder och att det finns outnyttjade besparingsmöjligheter. Mot bakgrund av de kraftigt ökade administrationskostnaderna för ålderspensionssystemet inledde också den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett arbete med att se över samtliga kostnader som belastar pensionssystemet och därmed pensionerna. Inom ramen för detta arbete inleddes en översyn av de faktorer som styr kostnadsutvecklingen. I översynen ingick också en aktiv dialog med företrädare för AP-fonderna angående problematiken. Dessutom föreslogs ändringar av Sjätte regelverk avseende fondens mål, valutamandat samt hur fondkapitalet ska tas i bruk i pensionssystemet. Det är regeringens ansvar att bevaka att medelsanvändningen också tillgodoser grundläggande krav på effektivitet. Det handlar om våra gemensamma pensionspengar för framtiden. Därför är en noggrann löpande granskning av förvaltningskostnaderna för AP-fonderna nödvändig för att garantera att våra gemensamma pensionsmedel förvaltas på ett riktigt sätt. Med anledning av ovanstående är det därför ytterst beklagligt att den borgerliga regeringen har lagt ned det tidigare arbetet med att skapa verktyg för att garantera ordning och reda i AP-fondernas förvaltning. Ytterst handlar det om svenska folkets pensioner.
mot · GU02T16 · 2007-06-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2006/07:119 En effektivare lag om elektronisk kommunikation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare lag om elektronisk kommunikation. I budgetpropositionen anger regeringen som mål att sälja ut statliga företag, bland annat Sonera som äger ett naturligt monopol, kopparnätet (accessnätet). För att kunna tillgodose andra företags rätt att nyttja detta naturliga monopol verkar PTS och särskilda lagar har instiftats, lagen om elektronisk kommunikation. I regeringens proposition 2006/07:119 lämnas förslag att effektivisera nämnda lag. Jämsides med detta pågår en utredning om att förbättra konkurrensförhållandena i Soneras naturliga monopol genom en funktionell separation, Lagförslag för icke-diskriminering och insyn i accessnätet, PTS 2007. anser att privata monopol hindrar en effektiv marknadskonkurrens och resursanvändning samt bidrar till att företagen kan upprätthålla oskäliga priser. Framför allt gäller detta om naturliga monopol, som exempelvis kopparnätet, järnvägs-, el-, fjärrvärme-, vatten- och avloppsnät, kommer i privat ägo. anser att denna typ av naturliga monopol, ofta en strategisk del i vår infrastruktur, ska vara i offentlig ägo och kontroll. Endast härigenom kan konsumenterna garanteras skäliga priser på tillhandahållna tjänster och en rättvis och kostnadseffektiv uppbyggnad av infrastruktur. Därför anser vi att regeringen före utförsäljningen av Sonera bör etablera ett nytt offentligt bolag med uppgiften att tillhandahålla elektronisk överföring, ett bolag som åtminstone äger kopparnätet, kopplingsskåp och därtill hörande fibrer, inklusive bitströms. Det kan vara lämpligt att även föra över andra offentligt ägda bredbandsnät till bolaget. Med hänsyn till den pågående processen om kopparnätets framtid anser vi att det inte finns behov av att effektivisera lagen om elektronisk kommunikation. Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02A208 · 2007-08-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivavtalets betydelse för kvinnor. Kollektivavtalen ifrågasätts i såväl som utanför. Regeringen är splittrad. har stora grupper arbetstagare inget kollektivavtal. Exempelvis har av arbetsgivarna i hotell- och restaurangbranschen valt att inte teckna kollektivavtal. Kvinnor med dessa arbetsvillkor har det klart otryggare. har vi sett olika förklaringar till varför man avstått ifrån att teckna kollektivavtal. Arbetsgivarnas förklaringar har varit många, bland annat att ingen av arbetstagarna har varit ansluten till facket på arbetsplatsen eller att det går emot tron. Kollektivavtal ska gälla unga som gamla, troende såväl som tvivlare. Utöver dessa aspekter kan man också lägga ett könsperspektiv på varför det är så viktigt även för kvinnor eller rättare sagt, framförallt för kvinnor att omfattas av gällande kollektivavtal. Ska någons tro avgöra kvinnors löner, om hon blir befordrad eller anställs överhuvudtaget? Ska någons tro avgöra om JämO kan försvara kvinnor som diskrimineras på en arbetsplats? Det borde vara orimligt att öppna för sådana konsekvenser. Tack och lov har vi inte längre några uttalade kvinnolöner. Trots det vet vi att kvinnodominerade yrken ofta dras med låga löner. Omsorgsverksamheten och handeln är exempel på detta. Att vårda gamla och unga värderas generellt lägre än traditionellt manliga yrken. Förklaringen till detta är att vi kvinnor sedan ett halvt sekel tillbaka delvis setts som en arbetskraftsreserv. Kvinnor har ställt upp för sina män, barn och åldrande föräldrar, vilket fortfarande sätter spår i tidigare så kallade oavlönade jobb och kvinnodominerade yrken som handeln. Genom kollektivavtalen har kvinnorna fått en bättre ställning på arbetsmarknaden. Arbetet för att uppnå en jämställd arbetsmarknad pågår . Men kan vi istället för förbättringar också se klara försämringar. En försvagad arbetsrätt som leder till färre kollektivavtal drabbar framförallt kvinnor, ungdomar och andra som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden.
mot · GV02A209 · 2007-08-29 00:00:00 — Åtgärder för arbetslösa ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomsprojekt. Ungdomar etablerar sig allt senare på arbetsmarknaden. är arbetslösheten inom ungdomsgruppen hög. finns det olika projekt som coachar och hjälper ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Ett exempel finns i kommun, projektet . Det riktar sig till arbetslösa ungdomar mellan . Projektet ska genom coachning, råd och tips få ut fler ungdomar i arbetsliv och utbildning. Samarbetet mellan , arbetsförmedlingen och Europeiska socialfonden är en förutsättning för det goda resultat som har uppnåtts. Men finns en oro för att verksamheten vid Fixit och liknande verksamhet hotas genom de åtgärder för arbetslösa ungdomar som regeringen föreslår, till exempel sänkt arbetsgivaravgift. Oberoende av de åtgärder som regeringen vill genomföra är verkningsfulla eller ej är det olyckligt om dessa framgångsrika projekt inte tillåts att leva vidare. Antalet ungdomar med sjuk- och aktivitetsbidrag samt förtidspension ökar dramatiskt i landet. I stället för att avveckla lyckade ungdomsprojekt vill jag i stället värna dem. Det är mycket viktigt att våra ungdomar ges möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden.
mot · GV02A210 · 2007-08-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsförmedlingen. Den borgerliga regeringens avsikt att minska arbetsförmedlingens resurser är mycket olycklig. ska arbetsförmedlingen både hjälpa människor att få ett arbete och hjälpa företag att få arbetskraft. I mitt hemlän, , kan tas som ett exempel. Där finns ett mycket bra samarbete mellan kommun, företag och arbetsförmedling. Och är behovet av arbetskraft stort i kommunen. Slutsatsen kan då inte vara att behovet av arbetsförmedlingen minskar. En viktig uppgift för arbetsförmedlingen är också att ge invandrare stöd att komma ut på arbetsmarknaden. Det räcker inte att det finns lediga jobb, det behövs också utbildningar för att kunna möta företagens efterfrågan. De försämringar som förbereds kommer att leda till att arbetsmarknaden fungerar sämre. Företagen kommer att fortsätta att ha svårt att finna personal, och en stor grupp arbetssökande riskerar att även stå utanför arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens struktur måste utformas för att även kunna möta en kommande lågkonjunktur. Givetvis ska arbetsförmedlingarna arbeta så effektivt som möjligt. Men tycks de istället ses som ett hinder för ökad sysselsättning. Det är en orimlig ståndpunkt. Låt oss istället se arbetsförmedlingen som en möjlighet att möta företagens efterfrågan på arbetskraft och få ut allt fler på arbetsmarknaden.
mot · GV02A215 · 2007-08-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tjänstledighet för att pröva nytt arbete. Antalet sjukskrivna minskar och de åtgärder den tidigare regeringen vidtog börjar ge resultat. Trots detta finns det fortfarande behov av ytterligare insatser, och det är en utmaning att kunna hjälpa alla sjukskrivna som vill och kan återgå till någon form av arbete. För att lyckas måste flera samverkande åtgärder vidtas. Bland annat förstärkta ekonomiska drivkrafter för inblandade aktörer men också effektivare rehabilitering. Arbetsgivaren har ett stort och naturligt ansvar härvidlag. Det är emellertid långt ifrån alla som är bäst betjänta av att komma tillbaka till sin gamla arbetsplats. är den bästa och effektivaste rehabiliteringen att få byta arbetsplats och arbetsgivare. En långtidssjukskriven bör i en sådan situation få hjälp och stöd av arbetsmarknadsmyndigheterna. För de flesta innebär det en otrygghet att säga upp en fast anställning för att prova något man inte vet om det fungerar. Det ska i en sådan situation inte vara nödvändigt att säga upp sin anställning. I stället bör det finnas en lagstadgad rätt till tjänstledighet , förslagsvis , för att rehabiliteras till och pröva annat arbete.
mot · GV02A217 · 2007-08-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tydliga och effektiva regler på den svenska arbetsmarknaden. Problem med svartarbete och oseriösa bemanningsföretag har accentuerats . Utländska medborgare kommer till och utför arbete långt under de lönenivåer som finns i kollektivavtalen. De uppger sig vara egna företagare och uppvisar F-skattsedel. Personerna har kommit hit legalt men genom att de formellt sett inte är att betrakta som anställda utan egenföretagare är kollektivavtalen inte tillämpliga, utan arbetsinsatsen säljs långt under gällande kollektivavtal. Detta leder till flera problem såsom minskade skatteintäkter, snedvridning av konkurrensen och oordning generellt på arbetsmarknaden. Problemet är däremot inte att människor kommer hit för att arbeta utan att oseriösa arbetsgivare utnyttjar kryphål i regelverken. Dessa problem har funnits tillbaka och ökar stadigt. Det är nödvändigt att tydliga och effektiva regler tillskapas på den svenska arbetsmarknaden för att motverka exploatering av människor och värna konkurrensneutraliteten.
mot · GV02N201 · 2007-08-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . kommun har drabbats hårt av strukturomvandlingar. Kommunen är länets tredje största stad och finns av arbetstillfällena inom tillverkningsindustrin, en sektor under omvandlingstryck och med risk för strukturrationaliseringar. Därtill har aviserat förändringar med nedläggning i , och äventyras tillgången till service och administration. Statens verksamhet utarmas i kommunen och påverkar genom sitt agerande framtida utveckling negativt. Därför bör staten ta ett samordningsansvar för den samlade processen och se över helhetseffekten av nedläggningarna. Staten bör understödja kommuners utveckling och beakta deras individuella struktur och tradition. har god erfarenhet av nära samverkan mellan näringsliv, kommun och myndigheter. Servicen till invånare med funktionsnedsättningar förväntas hålla en hög nivå även .
mot · GV02A201 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring av företagshälsovården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att aktivt eftersträva att alla arbetsgivare tillhandahåller företagshälsovård. Ohälsan i arbetslivet är fortfarande ett allvarligt problem både för den enskilda individen och för samhällsekonomin. Förslitnings- och belastningsskador utgör den största delen av diagnoserna hos de sjukskrivna. menar alltfler yngre att de känner ökad oro och stress. Det tuffare arbetsklimatet har ökat trycket på de enskilda individerna. Ohälsa är ett mångfasetterat problem som kräver ett samlat grepp i fråga om lösningar. En viktig del i detta arbete är dock att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. Här fyller en väl fungerande företagshälsovård en viktig roll. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning som arbetsförhållandena kräver. efterlevs inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. På detta område måste det till en förändring. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Därför kan det finnas skäl för en kvalitetssäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lag. I SOU 2004:113 föreslås att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, ett slags kvalitetsstämpel. Godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte några skärpningar av arbetsgivares skyldighet att anlita företagshälsovård. Med tanke på vad som tidigare anförs vill jag att regeringen arbetar aktivt för att alla arbetsgivare ska anlita företagshälsovård. Detta skulle vara ett effektivt sätt att fullt ut ta till vara företagshälsovårdens förebyggande effekt.
mot · GV02A203 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lönebidrag endast ska beviljas kollektivavtalsbundna företag. Det finns många personer som av olika anledningar inte kan utföra ett arbete i normal takt. Detta kan bero på medfött handikapp, arbetsskada, trafikolycka eller annan orsak. Det är viktigt att dessa personer utifrån sin situation får möjlighet till ett arbete och till egen försörjning. Att kunna ge en delfinansiering genom ett lönebidrag till företagen för dessa personers möjlighet till anställning är oerhört viktigt. Många små företag bedrivs utan kollektivavtal. Det förekommer också att företagen inte tecknat några försäkringar för de anställda. Anställda med lönebidrag tillhör de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden och är beroende av en trygghet i anställningen. Det handlar om en god arbetsmiljö och inflytande på jobbet. är garantin för att en anställd är arbetsmarknadsförsäkrad. En arbetsgivare kan teckna en försäkring för de anställda men kan också annullera den med kort varsel. Detta underrättas aldrig den anställde om. Därför är det viktigt att lönebidragsanställda anvisas endast till kollektivavtalsbundna företag och att statliga medel endast utbetalas till företag som tecknat kollektivavtal.
mot · GV02A204 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta se över reglerna vad gäller pendlingsstöd så att det även omfattar arbetssökande som inte fyllt . Ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste syften är att underlätta matchningen på arbetsmarknaden så att människor snabbare kan gå från arbetslöshet till arbete och så att flaskhalsar i ekonomin undviks. En åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden och göra det möjligt för människor att ta jobb är pendlingsstöd. Enligt nu gällande förordning är åtgärden bara öppen för personer som fyllt . Detta sätter arbetssökande under i underläge när de ska hitta ett arbete. Inte minst eftersom det inte tar hänsyn till unga människors behov av att få arbete och erfarenheter från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingarna borde ha en möjlighet att ge detta stöd även vid kortare anställningar, i synnerhet när det gäller unga människor. Eftersom detta skulle underlätta för den unga att skaffa sig erfarenhet på arbetsmarknaden. Med tanke på den starka utveckling som den svenska arbetsmarknaden präglats av , men med en ökad långtidsarbetslöshet bland unga, borde detta vara en prioriterad fråga. Regeringen bör därför låta se över regelverket med denna inriktning.
mot · GV02A205 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantagsregeln för företag med upp till tio anställda. Lagen om anställningsskydd, LAS, ger anställda i mindre företag ett sämre anställningsskydd än andra arbetstagare. För dessa har lagstiftning stärkt arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Detta har kritiserats då det drabbar anställda på ett orimligt sätt. Den svenska arbetsrätten är i grunden bra och bidrar till rättstrygghet, stabilitet och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Som en företrädare för ett arbetareparti är det en självklahet att detta också borde få gälla i mindre företag. LAS gör att den starkare parten i anställningsförhållandet upprätthåller respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna förskjuts därmed till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan i stället vara ett hinder för tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtyckliga undantag är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt till att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar. har tidigare avslagit liknande motioner från socialdemokratiska ledamöter. Eftersom Moderata samlingspartiet i många olika sammanhang säger sig ha ändrat syn på arbetsrättens område borde det finnas en majoritet för en förändring, och kan därmed besluta att återställa turordningsreglerna i LAS.