ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02C313 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vattendomar som förhindrar vandrande fiskarter som laxfiskar och ål att vandra och fortplanta sig i sin naturliga miljö ska omförhandlas så att sådana fiskars vandringsmöjligheter återskapas, t.ex. genom laxtrappor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att omförhandla vattendomar där enskilda ekonomiska intressen står i strid med många människors intressen och där vattendomen motverkar viktiga naturvårds- och miljöintressen. Med anledning av de många översvämningarna kring många reglerade vattendrag med deras dammar och kraftstationer har vattenlagstiftningen diskuterats. Även vad gäller mindre vattendrag och för riket mindre ekonomiskt viktiga kraftanläggningar kan äldre vattendomar och tillämpningen av verksamheten inom ramen för dessa vålla stora bekymmer och olägenheter för t.ex. de boende, men också i förhållande till naturvårds- och miljöintressen. Den enskilde kraftstationsägarens vinstintresse står således mot allmänintresset i vid mening. Äldre vattendomar har inte sällan hög acceptans vad gäller nivåskillnader i de vattendrag som innefattas i gällande vattendom. Det innebär att t.ex. en sjö kan höjas och sänkas med t.ex. . Vattenmagasinet, dvs. sjön/sjöarna, fylls på , tappas sedan maximalt , fylls upp igen /sommaren osv. Detta hissande leder till stor olägenhet för de människor som bor i närheten av berörda vattendrag. Det skadar dessutom djur- och växtlivet i den strandnära miljön. Torrläggning nedanför kraftstationen eller torrläggning av kanalsystem m.m. kan medföra olägenheter i form av lukt osv. Äldre vattendomar kan också innebära att olika kraftstationer omöjliggjort för vandrande fiskar som t.ex. lax och ål att vandra upp och ner i sin naturliga miljö. Det är rimligt att sådana vattendomar omprövas i syfte att med t.ex. laxtrappor återge vandrande fiskarter sin naturliga miljö och möjlighet att vandra till fortplantning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är tillsynsmyndighet avseende efterlevnaden av gällande vattendomar. De har ingen möjlighet att påverka tillämpningen av gällande lagstiftning, så länge kraftverksamheten håller sig inom ramen för gällande vattendom. Om vattendomen påtagligt strider mot dagens kunskaper och motverkar intressen avseende t.ex. naturvårds- och miljöintressen, bör sådan vattendom omförhandlas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kraven upprepas eftersom tagit förhållandevis positiva ställningstaganden i dessa frågor , men att lite har hänt i praktiken.
mot · GV02C316 · 2007-10-03 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser. För oss är kvotering inget politiskt mål i sig men kan däremot vara ett medel för att nå ett mål. När det gäller jämställdheten i bolagsstyrelser är den mycket ojämn, trots debatt. har redovisat i en utredning att av 360 börsnoterade aktiebolag finns bara 18procent kvinnor som ledamöter i bolagsstyrelserna. Det är inte acceptabelt. Motsvarande siffror för de helägda statliga bolagen är , vilket är bra. Utvecklingen i näringslivet för ökad jämställdhet går alltså väldigt trögt och tar tid. Därför anser vi att kvotering ska införas för att snabba på utvecklingen. Vi har väldigt svårt att tro att det skulle finnas en brist på kompetenta kvinnor. Problemet tror vi snarare ligger i att männen inte vill släppa ifrån sig makten i bolagsstyrelserna. Det finns nu ett färdigt utredningsförslag som förra regeringen tillsammans med och tagit fram. Utredaren, , har i denna utredning kommit fram till att det är möjligt att införa en kvotering med av vardera könet. Detta skulle gälla . Tyvärr har den nya högerledda regeringen beslutat att inte lägga fram detta lagförslag, vilket är mer än beklagligt. Än mer intressant är att civilutskottet i sitt betänkande CU11 skriver att nuvarande förhållanden vad gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser inte är tillfredsställande. Utskottet anser att man inte kan göra ingrepp i ägarkollektivets rätt att självständigt besluta om vem som ska sitta i bolagsstyrelserna. Men om utskottet läst utredningen av hade det förstått att det kan man visst och att inte hindrar en sådan lagstiftning. Vi anser att bör begära att regeringen tar fram ett lagförslag som bygger på utredningen från . Vi tror nämligen inte att börsbolagen på egen hand kan se till att deras styrelser blir jämställda. De har haft på sig men inte mycket har hänt.
mot · GV02C318 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en folkomröstning om äktenskapet. Äktenskaps- och partnerskapsutredningen har lagt fram sitt förslag om att äktenskapet ska göras könsneutralt. De farhågor många hade om att utredningen inte skulle bli förutsättningslös tycks ha bekräftats under arbetets gång, och utredningen har svag legitimitet i mångas ögon. I den debatt som förts har de rationellt hållbara argumenten hörts från dem som vill bevara äktenskapet, och det är också dessa som tydligast gett uttryck för sin uppfattning genom att skriva till lagutskottet och regeringen. är risken stor att trumfar igenom ett beslut om att ska göras könsneutral utan folklig och demokratisk förankring. Av den orsaken föreslår vi en rådgivande folkomröstning om äktenskapet. En så genomgripande och kulturförändrande omläggning av familjerätten och äktenskapssynen kan inte ske brådstörtat i en demokrati. Frågan kräver en process som ger verkligt utrymme för medborgarna att komma till tals. Beslutsfattarna måste kunna överblicka de långsiktiga konsekvenserna av en sådan lagändring. Inte minst frågan ifall de grundläggande principerna för en så kallad könsneutral äktenskapslag kan bana väg för månggifte som rättsligt erkänd samlevnadsform. Äktenskapslagstiftningen är av sådan karaktär att den inte kan hanteras uteslutande genom ett enkelt riksdagsbeslut. I har medborgare i samtliga delstater utom fem stiftat lagar eller folkomröstat kring konstitutionella tillägg för att bevara äktenskapet som en relation mellan en man och en kvinna. I endast en delstat röstade folket emot ett sådant tillägg i delstatens konstitution, men där fanns redan en lag som skyddade äktenskapet. Även flera andra länder begränsar nu lagstiftaren genom att låta människorättsliga dokument eller landets konstitution hindra förändringar av hur äktenskapet definieras i lagstiftningen. De länder som har gått i motsatt riktning och legaliserat homoäktenskap är endast en handfull. Stora delar av svenska folket upplever att politiker distanserar sig från folkets åsikter i värdefrågor. Ett exempel på att man går i otakt med folket är homoadoptionsfrågan. Enligt alla opinionsundersökningar som gjordes inför beslutet var en stor majoritet emot. Detsamma gällde i stor utsträckning remissinstanserna. Detta valde majoritet att helt bortse ifrån, trots att man gör anspråk på att representera svenska folket. slår fast att barn har rätt att, så långt det är möjligt, bli omvårdat av båda sina föräldrar. Äktenskapet har genom historien visat sig vara den bästa garanten för detta. Frågan om äktenskapet är grundläggande för vårt samhälle. Om riksdag och regering ska överväga att gå på utredningens linje bör en folkomröstning arrangeras för att avgöra frågan. Ståndpunkten att nuvarande äktenskapslagstiftning ska bevaras bör ställas emot att ge äktenskapet en ny definition detta för att säkerställa svenska folkets och medborgarnas deltagande.
mot · GV02C320 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att se över gamla vattendomar. Många vattenkraftverk är gamla och har därför ofta även gamla, eller mycket gamla, vattendomar. Så många som en tredjedel av verken uppskattas t.ex. sakna krav på att hålla ett minsta vattenflöde. Situationen i och vid vattendragen har förändrats drastiskt . Vattnet kommer ut betydligt snabbare i åarna nu på grund av t.ex. fler hårdgjorda ytor, mer bebyggelse med dränerade ytor och mer jordbruksdränering. Till detta skall det förändrade klimatet läggas. Med det kommer många och oväntade skyfall som ofta resulterar i stora översvämningar. De maxflöden som är fastlagda i de gamla vattendomarna är för stora. Det innebär att vattendragen har svårt att rymma vattnet och därigenom förvärras översvämningarna. , hydrogeolog på geologiska undersökning, konstaterar också att många av de svenska vattendomarna är gamla och inte längre anpassade efter det förändrade klimatet. Att begära omprövning av en vattendom kan bli mycket kostsamt och på grund av det törs ingen privatperson starta en sådan process. På många håll uppstår återkommande problem på grund av för stora flöden som innebär att marker år översvämmas, grödor dränks, gödsel lakas ut, skog förstörs när rötterna står under vatten, källare vattenfylls, fördämningar måste byggas osv. Det är därför nödvändigt att regeringen verkar för att de gamla vattendomarna ses över och anpassas till den verklighet vi har .
mot · GV02C321 · 2007-10-01 00:00:00 — Revidering av lagen om ekonomisk förening tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera lagen om ekonomiska föreningar. Genom alla tider och i alla former av samhällen har människor samarbetat för att lösa gemensamma problem och tillgodose gemensamma ekonomiska behov. Det är ur denna tradition som den kooperativa idén har sprungit. Ordet kooperativ kommer av det latinska cooperatio och betyder just samarbete. Man kan säga att ett kooperativ är ett företag som drivs i föreningsform. Det kooperativa företaget bygger på öppenhet, demokrati och aktivt deltagande från medlemmarna, eller ägarna. Både inflytande och ansvar fördelas lika mellan kooperativets medlemmar, och alla medlemmar har lika rösträtt. Om kooperativet går med vinst fördelas den utifrån de regler man fastställt i stadgarna. Kooperationen är en stor och viktig del i den svenska ekonomin, och de flesta kooperativ, stora som små, drivs i form av ekonomiska föreningar. tillkom 1987 och har ändrats successivt. Ändringarna har gjorts som anpassningar till olika yttre förändringar, men utan någon helhetssyn. har bland annat aktiebolagslagen, nu , reviderats och dessutom kompletterats med ett kapitel om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. För att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer är det av yttersta vikt att lagstiftningarna varken gynnar eller missgynnar en viss associationsform. Målet med en reviderad lag om ekonomisk förening är att skapa en mer flexibel företagsform som kan hålla sig konkurrenskraftig gentemot andra associationsformer, något som är viktigt för att skapa en verklig mångfald av företag på marknaden. konstaterade att det är angeläget med en översyn av lagen om ekonomiska föreningar och att justitieministern uttalat sitt stöd för detta. Hon har också sagt att sammansättningen av utredningen bör ha någon form av parlamentariskt inslag. Detta är särskilt viktigt eftersom ekonomiska föreningar/kooperativ innefattar en mycket stor bredd av olika verksamheter som sinsemellan har olika behov. Vi vill att en ny modern lagstiftning för ekonomiska föreningar kommer till stånd som både står sig i konkurrensen med andra juridiska associationsformer och som lever upp till de krav som kooperationen står inför . Därför vill vi att en översyn av lagen startar . i (s)
mot · GV02C324 · 2007-10-01 00:00:00 — Arbetsgivares regressrätt vid personskada tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivares regressrätt vid personskada. överlämnade sitt betänkande Samordning och regress Ersättning vid personskada (SOU 2002:1). Det har snart gått betänkandet överlämnades. Den socialdemokratiska regeringen visade ointresse för frågan och gjorde ingenting under hela förra mandatperioden. Uppenbarligen tyckte den förra regeringen inte att förslag var tillräckligt intressanta eller bra för att det skulle bli någon proposition. Detta är otillfredsställande eftersom kommitténs förslag var mycket väl genomtänkta. har vi en regering med intresse för näringspolitik och små företags konkurrensvillkor, och det finns goda förutsättningar för att en proposition ska skrivas i den riktning som kommittén föreslagit. Kommittén hade i uppdrag att behandla samordningsfrågor vid personskada mellan skadestånd, offentliga försäkringar och andra försäkringar. Vi nöjer oss med att ta upp arbetsgivares regressrätt vid personskada. För speciellt små företag kan det vara mycket besvärligt när en anställd inte kan arbeta på grund av sjukdom eller skada. Oavsett anledning till den anställdas frånvaro är arbetsgivaren skyldig att betala sjuklön, vilket kan upplevas som mycket orättvist. Alldeles oacceptabelt blir det när en arbetsgivare tvingas att betala sjuklön trots att det finns en annan person som bär skuld till den uppkomna skadan. När det gäller andra kostnader finns en regressrätt gentemot den som är ansvarig för skadan, men när det gäller arbetsgivares sjuklönekostnader saknas regressrätt. Det är inte rimligt att det är en helt oskyldig arbetsgivare som slutligt ska stå för ersättningen till den som drabbats av en skada. Det borde givetvis vara den som är skyldig till skadan och därmed kostnaden som också ska betala.
mot · GV02C325 · 2007-10-03 00:00:00 — Den förra regeringen tillsatte en utredning i syfte att se över den kommunala konsumentvägledningen och ge förslag på hur en hög och likvärdig nivå på denna kan uppnås i hela landet (dir. 2006:52). De borgerliga partierna är dock av den uppfattningen att det bör vara upp till respektive kommun att bestämma om konsumentvägledning eller inte (bet. 2005/06:LU33 s. 63). För att garantera alla människors tillgång till god konsumentvägledning vill vi genom en lagändring i kombination med ett riktat stöd till kommunerna som administreras av göra konsumentvägledningen till ett obligatorium för kommunerna.
mot · GV02C326 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska genomföra det man åtagit sig i Agenda 22 vad gäller tillgänglighet för alla. Regeringen undertecknade för funktionshindrade, Agenda 22. Detta var målet i ett långt arbete som har bedrivits och flera regeringar i FN. De nya reglerna förpliktar dock. När det gäller tillgänglighet har den förra regeringen satt upp målet om att till 2005 ska alla offentliga lokaler vara tillgängliga för alla. Vi kan fortfarande se brister vad gäller detta. Det har blivit mycket bättre, men det finns fortfarande många brister. Inte minst gäller det för lokaler som inte de offentliga direkt förfogar över men som ändå bedriver samhällstjänster, t.ex. Posten AB:s uppdragsgivare för utlämning och mottagning av brev och paket, kulturlokaler som är av äldre datum. Det finns självklart exempel som är strålande där man klarat tillgängligheten på ett utmärkt sätt, och sådana exempel borde tas fram för att visa hur man kan arbeta med tillgänglighet. Tillgänglighet gäller ju inte endast myndigheter, kommuner och landsting. Det gäller i allra högsta grad för kommersiella lokaler, och där finns tydliga regler vid ny-, om- och tillbyggnad men då handlar det om bygglov. Detta är ett område där det finns mycket övrigt att önska. Vi kan så gott som läsa artiklar där offensiva funktionshindrade försökt komma in i butiker, restauranger etc. I andra fall kan det gälla just nya lokaler men där man ändrat i planen under resans gång, inte på ett sådant sätt att man behöver nytt bygglov utan i detaljer. Ett bra exempel på detta är där man i ett nybyggt hotell har byggt en lobby som är och golvet har en sluttning hela vägen. Detta innebär att en rullstol blir praktiskt taget omöjlig att använda. Lagstiftningen behöver ses över för att funktionshindrade ska kunna få tillgång till alla lokaler, såväl myndigheter som kommersiella lokaler. När nu undertecknat för funktionshindrade förpliktar det, och det måste också följas av faktiska åtgärder från statens sida. En första sådan åtgärd borde väl vara att se över lagstiftningen om tillgänglighet.
mot · GV02C327 · 2007-10-01 00:00:00 — Överklaganden av detaljplaner och andra kommunala beslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter för överklagande av kommunala beslut. Det har blivit allt vanligare att medborgare överklagar olika kommunala beslut. I vissa kommuner verkar det exempelvis vara mer regel än undantag att detaljplaner överklagas. I min hemkommun finns många sådana exempel och de tar ofta att avgöra. Ett konkret exempel är försäljningen av en fastighet (Elverkshuset), som kommunen beslutade att sälja . Beslutet överklagades ända till regeringsrätten, som först avvisade överklagandet och försäljningen kunde genomföras. Det försämrade kommunens ekonomi och en angelägen fastighetsomvandling senarelades. Överklaganden av bygglovsärenden och andra ärenden enligt har ökat från 2000 till 2006, visar en sammanställning från landets länsrätter. Det är en ökning . Länsstyrelserna ser också ett ökat antal överklaganden. i fick in 1664 överklaganden , en ökning med över 200 på bara . I och ser det likadant ut med 1740 respektive 1308 överklaganden . Totalt är det flera hundra detaljplaner som överklagas. Det är dock sällsynt att de klagande får rätt, dvs. de kommunala besluten står sig. Möjligheten att få ett kommunalt beslut prövat i domstol är en grundläggande medborgerlig rättighet som måste finnas i en demokrati. kan man fundera över om det är demokrati att en enskild person kan förhindra att ett beslut genomförs, trots att en stor majoritet står bakom det och trots att beslutet har processats enligt konstens alla regler så att alla berörda fått säga sin mening. Det finns nackdelar med de omfattande överklagandeprocesserna. Angelägna samhällsprojekt skjuts . Bostäder, förskolor och nya arbetsplatser som så väl behövs kommer inte till stånd. Medborgare får inte den service de har rätt till. Det kostar tid och pengar för dem som vill bygga och för kommunen och därmed skattebetalarna. Jag vill se en bättre balans mellan enskildas egenintressen och allmänna intressen. Det är en märklig och lite orättvis ordning att det inte kostar något att överklaga ett beslut, som överklagandet kan förorsaka andra stora kostnader. Om man inför en avgift för att överklaga bör det leda till att varje överklagande blir mer väl underbyggt och att rena okynnesöverklaganden undviks. En avgift på kanske några för varje överklagan bör övervägas. Om den klagande får rätt bör avgifterna återbetalas. Regeringen bör se över hur avgifter bör kunna tas ut för att överklaga kommunala beslut.
mot · GV02C328 · 2007-10-02 00:00:00 — Ändring i lagen om förvärvstillstånd för hyresfastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i lagen om förvärvstillstånd för hyresfastigheter. Ett fastighetsköp som inte inom anmäls till kommunen, med möjlighet för hyresgästföreningen att yttra sig, kan ogiltigförklaras. Ett stort problem kan dock uppstå om en fastighet ligger i ett aktiebolag. Aktiebolagsförsäljningar registreras hos men fastigheten som ligger i aktiebolaget behandlas inte, vilket innebär att kommunen inte yttrar sig. Konsekvenserna av detta blir att en bolagsaffär som exempelvis gjordes kan upphävas, och den tidigare ägaren kan då lagligen hävda att fastigheten aldrig bytt ägare då den nye ägaren inte har fått förvärvstillstånd från kommunen. finns mängder med aktiebolagsförsäljningar som egentligen handlar om fastighetsaffärer som i lagens mening är ogiltiga. En ändring av lagen om förvärvstillstånd för hyresfastigheter behövs så att fastighetsförsäljningar alltid anmäls till kommunen oavsett i vilken form de sker; privat, enskilda eller aktiebolag.
mot · GV02C329 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustning av miljonprogramsområden. Vackra och bra boendemiljöer skapar trygghet och stolthet och gör att människor mår bättre. Men hur ser det ut i förorterna i höghusen som byggdes under miljonprogramsåren? Hur många har fått ett nytt badrum? Hur många nya uteplatser har byggts? Hur många trappuppgångar har renoverats? Hur många gatlyktor är trasiga? I dessa områden bor de invånare i vårt land som har den sämsta ekonomin. I bostadsområdena från miljonprogramsåren bor de ensamstående föräldrarna, invandrarna och de med allra lägst utbildning. I dessa områden upplever många människor otrygghet. har frågat boende om trygghet. En av sex personer svarade att de ofta eller ibland är rädda för att gå ut ensamma. Bland dem som bor i villa/radhus är en av åtta rädda ofta/ibland för att gå ut i bostadsområdet när det är mörkt, jämfört med var femte av dem som bor i hyresrätt. I princip var tredje kvinna är rädd när hon vistas i sitt bostadsområde. Skadegörelse spelar också stor roll för trygghetsupplevelsen. Och även här finner vi stora skillnader. Skadegörelse förekommer framför allt i bostadsområden med hyresrätter. De som bor i hyresrätt upplever så mycket skadegörelse i sitt bostadsområde jämfört med dem som bor i villa. Att vara rädd innebär att man inte vågar gå ut för att delta i sociala aktiviteter, men det innebär också att man inte vågar promenera eller cykla, vilket får effekter för hälsan. Rädslan leder alltså till sämre livskvalitet och det är framför allt kvinnor som drabbas. när det går bra för kan vi inte lämna de boende i nedslitna förortsområden i sticket. De måste också få njuta frukterna av en bra ekonomi och kunna se det i sin bostad och sitt bostadsområde. Staten bör lämna ekonomiskt stöd till områden där man har sociala problem och där husen har underhållsbrister. Inrätta ett stöd för upprustning av områden med sociala problem. Stödet bör vara så utformat att de boende får medverka i vad som behöver göras. För att bryta utvecklingen i områdena är det lämpligt att det byggs nytt. Stödet ska kunna sökas av kommunen efter överenskommelse med fastighetsägarna och de boende. För att stödet ska utgå ska det finnas en plan för områdets utveckling.
mot · GV02C332 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att förhindra att människor hamnar i en skuldfälla. I dagens hektiska konsumtionssamhälle är det lätt att gå vilse. Det gäller särskilt unga människor som är i början av sitt vuxenliv och som gärna vill ha möbler, kläder och resor. Men om man inte har så stora inkomster, kanske på grund av att man har studerat länge, är det många behov som inte kan uppfyllas. Det är då lätt att ta till en enkel väg. De sms-lån som florerar i vårt samhälle är ett sådant sätt. Sms-lånen är snabba, och det görs inte någon kreditprövning. Enligt uppgifter från har dessa lån växt lavinartat, och ansökningar om betalningsförelägganden ökar oerhört. KFM beräknar att de får in cirka 1000 nya ärenden . Det är framför allt ungdomar mellan som tagit sms-lån och som inte kan betala tillbaka dem. Betalningsanmärkningar för unga människor kan innebära att de hamnar i registret hos kronofogden, och detta försvårar exempelvis att få en hyresbostad eller ett telefonabonnemang. Det är därför angeläget att ungdomar får god och vederhäftig information i skolan i ekonomiska frågor. kan vara en instans som på ett enkelt och informativt sätt förmedlar dessa kunskaper till unga människor. Det är angeläget att vi redan nu bromsar möjligheterna att så enkelt som en knapptryckning på mobilen få ett lån för konsumtion. Vi kan inte låta denna fråga stå utan åtgärd eftersom den drabbar många som kommer att få problem med sin ekonomi . En lagstiftning mot dessa snabba lån behöver ske .