mot · GV02MJ412 · 2007-10-02 00:00:00 — Nedan följer en redogörelse för vad vi vill ska ingå i de båda programmen mot oljeberoendet samt de övriga åtgärder vi ser som angelägna för en fortsatt energiomställning av . Åtgärderna för att bryta oljeberoendet kompletterar vår generella politik för energieffektivisering, förnybar energi och en bättre fungerande elmarknad. Socialdemokraterna tog i regeringsställning viktiga steg för att stimulera alla samhällssektorer att arbeta med lönsam energieffektivisering. De elintensiva företagen får skattenedsättning, offentlig sektor får investeringsstöd när sjukhus, skolor och simhallar byggs om mer energismart och hushållen får konverteringsstöd till slopade oljepannor och dyr eluppvärmning. Utöver att energieffektivisering är bra för miljön är den också bra för ekonomin. Först när vi på allvar fokuserar på effektivare användning vid sidan av tillförsel av el uppstår bättre balans på elmarknaden mellan kunder och kraftproducenter. Fokus på effektivare användning vid sidan av tillförsel på elmarknaden ger bättre miljö, lägre elkostnader och bättre familjeekonomin. Därför vill vi nu öka takten på energieffektiviseringen i . 6.1Vita certifikat frigör el De gröna certifikaten har redan kraftigt ökat tillförseln av miljövänlig el nu är det för de vita certifikaten som gör samhället mer energieffektivt. De nya vita certifikaten ska minska onödig energianvändning och utnyttja den nya energismarta tekniken där möjligheterna finns. Tanken med de vita certifikaten är att elleverantörer åläggs att effektivisera motsvarande en viss procent av den mängd el de säljer. Företaget kan antingen genomföra åtgärderna själva eller köpa intyg, vita certifikat, av någon annan, till exempel ett bostadsbolag som har minskat elanvändningen i motsvarande grad. Priset på vita certifikat sätts på marknaden. Om kravet på elleverantörerna exempelvis skulle sättas till en procent av den el de säljer skulle detta innebära ca el om den elintensiva industrins elanvändning inkluderas i underlaget. På en blir det hela . De vita certifikaten bör införas i samband med att avläsning införs . Då finns bättre tekniska förutsättningar för en flexiblare elanvändning hos slutkunderna. Förutom de vita certifikaten vill vi även skynda på energieffektiviseringen av det svenska samhället genom att bilda ett särskilt råd för energieffektivisering för att driva på för en mer offensiv utveckling med sektorsmål, redovisning av utvecklingen för riksdag och regering samt ge underlag för kontinuerligt höjda målsättningar. En landsomfattande informationskampanj om energieffektivisering ska genomföras. Krav på energieffektiva lösningar måste också ställas i offentliga upphandlingar och för statliga fastighetsägare. Statliga myndigheter och fastighetsbolag ska vara föredömen och leda utvecklingen när det gäller energieffektivisering. Teknikupphandling, marknadsintroduktion och energieffektiviseringsforskningen för såväl tekniska lösningar som brukarbeteenden ska stärkas. Kommunerna ska få stöd att utveckla lokala strategier för minskat oljeberoende, till exempel genom lokal produktion av biogas, kommunens uppvärmningssystem och stöd till industrier som behöver byta bränslen. Bostadssektorn står för av den totala energiförbrukningen och närmare hälften av elförbrukningen i . Här finns stora möjligheter till energieffektivisering och konvertering från olja och direktverkande el till förnybara alternativ. I detta arbete är klimatmärkning och miljöanpassad offentlig upphandling viktiga kriterier. Vi vill att upprustningen av miljonprogramsområdena ska ske med den mest moderna och energieffektiva tekniken. Vi vill att de ska halvera sin energiförbrukning . Uppvärmningen av bostäder och lokaler bör 2020 ske i princip helt utan olja. För att nå snabbare resultat vill vi använda kraftföretagens mycket höga producentmarginaler för att finansiera ett el- och oljekonverteringsstöd för att minska klimatpåverkan. Vi vill också undersöka fler möjligheter att på liknande sätt återföra medel från kraftföretagen till elkunderna. För att ge konsumenterna bättre verktyg att själva styra sin förbrukning vill vi möjliggöra individuell mätning av el och tappvarmvatten. Bästa teknik och byggnadsmaterial vid nybyggnationer för att kunna kombinera energieffektivitet med attraktivt boende ska stimuleras. Även det befintliga fastighetsbeståndet ska moderniseras. Utvecklingen av lågenergihus, till exempel genom att sätta upp mål för allmännyttan ska stödjas. Mycket kan göras med små insatser. Många industrier ligger redan nu långt framme. Företagen har själva gått före med energieffektiviseringen och många har gjort det med stöd av staten. deltar ca 120 företag i det frivilliga femåriga program, PFE, för eleffektivisering i energiintensiva industriföretag som infördes . Det ska bidra till effektivare elanvändning och starkare konkurrenskraft inom svensk industri. Tillsammans har de redan kartlagt och inlett åtgärder som kommer att minska elförbrukningen med . Industrins totala oljeanvändning är ca . I grova drag fördelas denna användning så att hälften går till uppvärmning och hälften till olika processer i produktionen. En stor andel av uppvärmningsoljan inom industrin bör till 2020 kunna ersättas med biobränslen och fjärrvärme. Svensk industri bör också till 2020 avsevärt kunna effektivisera och minska sin oljeanvändning för processändamål. Inom den icke-energiintensiva industrin finns i många fall också en stor potential för eleffektivisering som måste tas till vara. Vi vill därför gå vidare med energieffektivisering inom näringslivet inom ramen för investeringsprogrammet med fler berörda företag och fler åtgärder. Programmet för energieffektivisering, PFE, som varit mycket framgångsrikt ska kompletteras så att det även omfattar olja. Styrmedlen ska stärkas så att den olja som används för värme och ånga i industrin ersätts med biobränslen eller anslutning till fjärrvärme. Samarbetet mellan basindustrin och de tekniska högskolorna, till exempel genom industridoktorander inom området teknik för energieffektivisering måste utvecklas. Forskningen om branschspecifik energieffektivisering ska stärkas. Små och medelstora företag ska ges kompetensstöd genom energikontor eller energikonsulter. Behovet av eleffektiviserande åtgärder behöver uppmärksammas och stimuleras även inom den icke-energieffektiva industrin och inom tjänstesektorn. Ett bra exempel på modeller för detta är projekten onödan och Uthållig kommun. 7Ny förnybar energi och energiforskning Vår långsiktiga vision är att hela vår energiförsörjning ska baseras på förnybar energi. Forskningsprogrammet mot oljeberoende ska komplettera och skynda på den forskning som redan sker i . Av mycket stor vikt är också att forskningen kan kommersialiseras och resulterar i nya produkter, exportmöjligheter och arbetstillfällen. Det finns anledning till särskilda åtgärder för att säkerställa att denna potential kan förverkligas. Vindkraften står inför sitt kommersiella genombrott i . Genom de åtgärder vi nu föreslår kan vindkraften nå längre än det nuvarande planeringsmålet på till 2015 och potentialen till 2020 är än större. För att ytterligare stärka position inom vindkraftsindustrin vill vi genomföra ett branschprogram för vindkraftsindustrin tillsammans med forskare, näringsliv, myndigheter och fackliga företrädare. Vi anser också att det finns mycket goda möjligheter att öka den inhemska produktionen av förnybara bränslen från jord- och skogsbruk, och vi presenterar också ett antal förslag på hur detta kan göras. Av särskild vikt är att underlätta steget från pilot- och demonstrationsanläggningar till fullskalig produktion av exempelvis nya biodrivmedel. Långsiktiga styrmedel för fortsatt tillväxt och användning av biodrivmedel krävs. En fortsatt satsning på den förnybara energin är nödvändig. Skattenedsättningen för biodrivmedel ska förlängas till 2013. Introduktion och distribution av biogas ska stödjas och biogasproduktion och biogasanvändning i allt från gårdsbaserad biogasproduktion i liten skala till storskalig produktion runt storstäder ska stimuleras. Biogasen har en stor potential som lokalt producerat bränsle för kollektivtrafik. Pilot- och demonstrationsanläggningar och fullskaleanläggningar som tillverkar andra generationens biodrivmedel ska stimuleras. Nya metoder för att underlätta stegen från forskning och pilotanläggningar till fullskaliga produktionsanläggningar ska utvecklas och behovet av en infrastruktur för distribution av den andra generationens drivmedel ska undersökas. Utvecklingen av bioraffinaderier ska stimuleras. Företrädesvis i anknytning till befintliga fjärrvärmenät. De nya biodrivmedlen omfattar bland annat DME, FTD, metanol och biogas producerade genom förgasning av bioråvaran skogsbaserad etanol samt biogas ur de mest areal-, kostnads- och energieffektiva bioråvarorna. Förgasning av biomassa: Förgasningsanläggningen av biomassa i . Förgasning av svartlut: Pilotanläggning för svartlutsförgasning finns i , med planer att bygga en fullskalig anläggning . Cellulosaetanol från skogsråvara: Pilotanläggning i . Planer finns för att utveckla den industriella verksamheten. Ett branschprogram för vindkraftsindustrin ska genomföras i samarbete mellan berörda myndigheter, investerare, producenter och de i verksamma underleverantörerna till vindkraftsindustrin. Staten måste också ta ett särskilt ansvar för infrastruktur och nätanslutning för större havsbaserade vindkraftsparker. ska ges i uppdrag att underlätta vindkraftens nätanslutning. måste tillståndsprocessen för vindkraftsetableringar förenklas, utan att miljön eller den demokratiska processen äventyras. Alla berörda statliga myndigheter ska ges i uppdrag att i större omfattning underlätta vindkraftsbyggnaden. Vindkarteringens resultat ska följas upp och de bästa havs- och landområdena för ny vindkraft ska prioriteras och utbyggnaden understödjas. Länsstyrelserna ska ges ett tydligare uppdrag och resurser för att möjliggöra ett mer aktivt arbete med energiomställningen. Ett för vindbruk ska inrättas. Infrastrukturprojekt på EU-nivå måste framöver handla om förnybar energi och inte premiera fler olje- och gasledningar. Ett vindkraftsinitiativ ska tas på EU-nivå för att bygga ett europeiskt stamnät i havet längs med Europas kuster. Framtida vind- och vågkraft ska kunna anslutas av projektörerna. Pågående projekt visar att vågkraft i har en potential på uppemot . Även utvecklingen av solceller med bättre verkningsgrad och ekonomi rymmer en stor potential för energiproduktion och som exportprodukt. Forskning och utveckling av vågkraft och solceller ska stödjas. 7.1Ökat energiuttag från jord- och skogsbruk Det svenska skogsbruket erbjuder stora möjligheter i klimat- och energiarbetet. Som en av världens främsta skogsnationer är ett av nio länder i världen med av landarealen täckt av skog har vi ett stort ansvar för att använda skogen på rätt sätt, som ett medel i strävan efter hållbar utveckling. Ett effektivt skogsbruk och en medvetet långsiktig hushållning har medfört att det svenska skogsvirket har fördubblats . Den kan öka med 2550 miljoner . Från utsläppssynpunkt kan det ibland vara effektivare att låta en viss areal skogsmark binda koldioxid än att odla energigrödor för alternativa drivmedel på samma yta. Därför måste även utrymme för skogens möjligheter att binda koldioxid avsättas. Vi socialdemokrater vill öka användningen och produktionen av inhemska biodrivmedel och öka uttaget av bioenergi från skog och åker. Nya metoder måste prövas, till exempel stubbrytning som har potentiellt stora miljöeffekter. Nya rekommendationer om tillväxthöjande åtgärder måste till. Miljökonsekvensbeskrivningar krävs dock för att till exempel stubbrytning eller intensivgödsling på skogsmark ska ske utan påtagliga negativa följdverkningar på miljön. Skogsråvaran ska räcka till såväl sågverk och bioenergi som skyddad mark och rekreation. Gran och löv kan odlas effektivare utan att kompromissa med miljöhänsyn. En ökad intensitet i skogsbruket kräver ett ökat miljöarbete. Klimatförändringarna kräver också mer av skogsekosystemen. Konkurrensneutrala villkor måste gälla mellan industrislagen. Investerings- och forskningsprogrammen ska därför kunna bidra till forskning och investeringar från odling och framställning till distribution och användning. För att åstadkomma detta vill vi öka tillväxten och därmed energiuttaget i svensk skog genom att maximera nyttan av energigrödpremien och utnyttja landsbygdsprogrammets möjligheter för att främja produktionen och förädlingen av förnybar energi, till exempel biogas. Forskning och utveckling inom växtfysiologi och växtmolekylärbiologi som kan ge nya bioråvaror och effektivare produktionsmetoder ska stimuleras, och odling av energigrödor och energilövträd på nedlagd ska underlättas. 8En väl fungerande elmarknad med starka konsumenter Hur väl elmarknaden fungerar är en avgörande faktor för energiomställningen men också för ekonomin i stort, för jobben, konkurrenskraften och industrin. Därför måste den nuvarande koncentrationen och konkurrensbristen på elmarknaden, med allt dyrare elräkningar för hushåll och företag som följd, brytas. Tillförsel av ny, förnybar, energi verkar prispressande . Insatserna för ökad energieffektivisering förbättrar likaså elmarknadens funktion. Om elmarknaden inte fungerar tillfredsställande försvåras energiomställningen. Vi vill därför förbättra konkurrensen på elmarknaden, stärka konsumenternas ställning och säkerställa tillgången på el. Om marknaden inte tar sitt ansvar kan lagstiftning bli aktuell. Samägandet och samregleringen av kärn- och vattenkraftsproduktion, mellan framför allt de tre största elproducenterna, ska begränsas. Tillståndsprocessen för nya kraftanläggningar ska effektiviseras för att underlätta nya aktörers tillträde på elmarknaden. Höga anslutningskostnader ska inte få hindra utbygganden av nya vindkraftverk eller andra förnybara elproduktionsanläggningar. Elbörsen ska effektiviseras genom en uppdelning i två marknader. Tillsyn och övervakning av elmarknaden ska stärkas genom en bättre samverkan mellan , och . Samarbetet på nordisk nivå mellan elmarknadens övervakningsmyndigheter ska fördjupas. Ett system för certifiering av elhandlare ska införas för bättre kundinformation och en effektivare slutkundsmarknad. Ett effektivt och oberoende ombud som ska kunna företräda kunderna med råd och vid tvister behövs. Därför ska en aktiv elombudsman inrättas. Elbolagens möjligheter att teckna dyra tillsvidareavtal ska begränsas. Fakturorna ska förenklas och elkunderna ges ett ökat inflytande över sin egen konsumtion och elkostnader. Delar av kraftföretagens mycket höga producentmarginaler ska ges som återbäring till kunderna i form av olika konverteringsstöd. 8.3Trygg tillgång på el Långa avtal är nödvändiga för att värna svensk industris konkurrenskraft och ska därför vara ett föredöme när det gäller att erbjuda konkurrenskraftiga avtal. Nya utvecklade kontraktsformer kan underlätta industrikundernas möjlighet att reagera på kortsiktiga prisändringar. Ytterligare utbyggnad av överföringskapacitet ska koncentreras till den nordiska elmarknaden. Sammankoppling med övriga europeiska marknader förutsätter elöverskott genom betydande satsningar på förnybar energi samt ytterligare sammankoppling mellan marknaderna på kontinenten. Kraftföretagens ansvar för att det finns tillträckligt med effekt i energisystemet måste tydliggöras. Kraftbolagen måste upprätthålla effekten även under kalla vinterdagar. En frivillig avreglerad modell är inte tillräcklig. Leveranssäkerheten i elnäten måste fortlöpande följas upp och åtgärdas. Vi vill bryta vägtrafiksektorns beroende av olja genom ett brett arbete för effektivare transporter, ökad produktion av förnybara drivmedel och genom en övergång till en fordonspark som inte enbart är hänvisad till fossila bränslen. Framför allt genom att det ska vara ekonomiskt fördelaktigt och förmånligt att välja miljövänliga alternativ. Men det handlar också om samhällsplanering och att samspelet mellan de olika transportslagen förbättras. En ökad låginblandning av biodrivmedel i fossila bränslen från måste genomföras . Kollektivtrafiken behöver byggas ut och moderniseras. Restiderna med tåg, framför allt mellan stora befolkningscentrum, måste minska. De ekonomiska drivkrafterna för att använda kollektivtrafik till och från arbetet ska öka. Bonussystem för samåkning ska införas för att minska utsläppen. Det svenska näringslivet är, med sina stora inbördes avstånd och långa distans till kontinenten, starkt beroende av snabba och leveranssäkra transporter. För att minska transporternas negativa miljöpåverkan måste transportsektorns beroende av olja brytas, och detta på ett sätt som inte skadar svenska företag och svensk ekonomi. Godslogistiken måste effektiviseras och stora mängder bensin och diesel ersättas med biodrivmedel från skog och jordbruksgrödor. En metod som främjar såväl ekonomi som oljereduktion är att kontinuerligt öka lastbilarnas fyllnadsgrad och att förbättra både logistik och motorteknik. Bättre trafikplanering och ruttoptimering, med hjälp av ITS (intelligenta transportsystem) och GPS, ger också en effektivare användning av fordonsparken. Vårt mål är att minst varannan ny bil som säljs 2010 ska vara en miljöbil, men det är avgörande att de miljöbilar som säljs också körs på förnybara bränslen. Priset på förnybara drivmedel måste därför vara konkurrenskraftigt och tillgången god. Tillgängligheten på alternativa drivmedel ska säkras genom successivt högre krav på bensinhandlarna att även sälja förnybara drivmedel. Skattenedsättningen på biodrivmedel ska förlängas till 2013. En avgörande förutsättning för att åstadkomma förändring är att personbilsflottan, som är cirka tjugo procent törstigare än genomsnittet i EU, blir avsevärt mycket mer bränsleeffektiv. För att minska transportsektorns oljeberoende vill vi också införa drivmedelscertifikat som stimulerar en ökad användning och produktion av förnybart bränsle, exempelvis genom att en viss andel av bensinbolagens drivmedelsförsäljning ska vara förnybar och att åtgärderna för att nå målet kan vidtas inom företaget eller köpas av andra genom drivmedelscertifikat. En enhetlig miljöbilsdefinition som även tar hänsyn till motorns energieffektivitet måste införas . Miljöbilspremien ökar intresset för miljöbilar men ger inte en tillräckligt snabb modernisering av personbilsflottan. Satsningen på nya miljöbilar räcker inte de gamla bilarna måste också ställas om till alternativa bränslen. Vi vill därför ge en skattestimulans åt dem som konverterar sin gamla bil till en miljöbil. Efterkonvertering av bilar ger en direkt miljöeffekt och kan utnyttjas av många människor som inte har möjlighet att köpa en ny miljöbil. Inkomsterna från trängselskatten i ska användas till att förbättra kollektivtrafiken i . Införandet av den koldioxidbaserade fordonsskatten ska utvärderas. Kilometerskatt för tunga fordon bör införas och utformas efter svenska förhållanden och med hänsyn till näringslivets konkurrenskraft i hela . Ecodriving ett sparsamt körsätt ska vara ett obligatoriskt inslag i den tunga trafiken, för traktorer, entreprenadmaskiner med mera. Miljökraven på tjänstebilarna måste fortlöpande ses över och höjas. Den som har en tjänstebil som kan drivas med miljövänliga bränslen ska få förmånsvärdet reducerat. Den offentliga sektorn ska vara föregångare vid inköp av fordon. För att utveckla framtidens bilar behöver vi kunskap och teknikutveckling Utvecklingen av ny miljövänlig teknik ska stimuleras. Samarbetet mellan stat och fordonsindustrin, bland annat forskningsprogrammet för förnybara drivmedel, en uthållig transportsektor och en konkurrenskraftig svensk fordonsindustri, ska fortsätta. Energisnålare flyg: I det senaste initiativet Gröna Flygplanet satsar staten tillsammans med industrin på lätta material och mer bränslesnåla flygmotorer för flyg- och rymdindustrin. Denna satsning ska fortsätta. från vägtransporter ska styras över till kombinationer av väg, järnväg och sjötransporter genom stöd till nya logistiklösningar, exempelvis ett antal strategiskt placerade omlastningsterminaler för sjöfart, järnväg och vägtransporter. Vi vill främja transportarbete till sjöss, som ett viktigt komplement till tåg och lastbil. långa kustlinje och de många hamnarna bär på en outnyttjad potential för godstransporter. Kustsjöfarten bör samordnas med och lågsvavlig bunkerolja och katalysatorer främjas. Kustsjöfartens potential ska kartläggas. Skattebefrielse för landansluten el för fartyg vid kaj, kan påtagligt förbättra luftmiljön i svenska hamnstäder. 9.1Ett handslag med svensk fordonsindustri Svensk fordonsindustri är en nyckel till omställningen av transportsektorn och ett samarbete mellan stat och näringsliv kring den andra generationens förnybara drivmedel och teknik är därför angeläget. Vi vill därför med ett handslag bekräfta samarbetet med svensk fordonsindustri. Det bör innehålla ett åtagande från statens sida att via skatteregler, infrastruktursatsningar, forskning och utveckling bland annat öka tillgången på förnybara bränslen. Avgörande är också att driva på EU i samma riktning. Fordonsindustrin bör för sin del åta sig att öka sina ansträngningar för en långsiktigt hållbar fordonsflotta.