ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A346 · 2007-10-04 00:00:00 — Förbud mot diskriminering av funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot diskriminering av funktionshindrade. Den amerikanska kongressen antog The Americans with Disabilities Act (), en lag som förbjuder diskriminering av funktionshindrade på samma sätt som också diskriminering på grund av etnisk bakgrund, kön eller sexuell läggning. slår bland annat fast att offentliga och kommersiella verksamheter skall vara tillgängliga för alla. Diskrimineringsförbudet omfattar också arbetsmarknaden, transport- och reseområdet, men också så vitt skilda områden som tekniska produkter, personligt stöd, rehabilitering, sjukvård och särskilt boende tjänster som i vårt land i allmänhet uppfattas som en del av det offentliga, ransonerade vård- och serviceutbudet. Brott mot diskrimineringsförbudet kan anmälas till civil domstol eller till en särskild myndighet på . En särskild myndighet har till uppgift att bevaka den enskildes intressen och garantera att lagens krav uppfylls i varje enskilt fall som anmäls till myndigheten. Myndigheten har mandat att föra anmälarens talan i en tvisteförhandling med motparten och kan också föra frågan vidare till domstol. Utfallet av varje tvisteförhandling eller domstolsprövning leder till prejudikat, som ger tydliga riktlinjer för hur lagen skall tolkas, och som därigenom kontinuerligt medför bättre tillgänglighet och minskad diskriminering i hela det amerikanska samhället. Genom den rättighetsbaserade lagstiftningen, kombinerad med fastställda normer och regler för varje särskilt samhällsområde, har funktionshindrade (och deras intresseorganisationer) givits redskap att själva bevaka sina rättigheter, med en anmärkningsvärd framgång . Framgången för lagstiftningen bygger på att funktionshindrade fick individuella rättigheter garanterade i lag, som kännbara sanktioner infördes för brott mot dessa rättigheter. Lagstiftningen har medfört en imponerande attitydförändring, där anpassningsåtgärder för att öka tillgängligheten för personer med funktionshindrade inte längre ses som en extra kostnad, utan som en investering som ger mer tillbaka. Många andra länder har lärt av erfarenheterna från och skapat en egen lagstiftning efter samma principer. Svensk lagstiftning bör utformas i samma riktning. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02A350 · 2007-10-01 00:00:00 — Bemanningsbranschens affärsidé är matchning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanningsföretag. Bemanningsbranschens affärsidé är att koppla ihop människor som söker arbete med företag som söker arbetskraft, s.k. matchning. Branschen begränsas av restriktioner som kan anses motiverade. Bemanningsbranschen är en mogen tjänstebransch med ett auktorisationsförfarande. Alla auktoriserade bemanningsföretag underställer sig en årlig kontroll av att företaget uppfyller auktorisationens krav och följer bemanningsbranschens etiska regler. är man anställd i ett bemanningsföretag oavsett om man har ett uppdrag eller inte. av de anställda i branschen har tillsvidareanställning med garanterad baslön. Den misstro som riktades mot branschen under dess framväxt i tjänstesamhället handlade om farhågor för att branschen skulle utnyttja människor som i sin tur utnyttjade a-kassesystemet. Misstron ledde till begränsningar jämfört med andra arbetsgivare. Den lever fortfarande kvar. Deltidsanställda och visstidsanställda i bemanningsföretag har inte rätt att stämpla upp till full a-kassa. De har heller inte rätt att ta fler än två korta uppdrag i rad utan att förlora a-kassan. Med regeringens nya regler för arbetslöshetsersättning på deltid är särbehandlingen av bemanningsbranschen jämfört med andra arbetsgivare inte längre motiverad. När antalet ersättningsdagar för deltidsarbetslösa begränsas till 75 faller de något obsoleta skälen att särbehandla de privata bemanningsföretagen. Hellre inte jobba alls än jobba lite ska inte längre vara en option för någon. Bemanningsbranschen är ett attraktivt alternativ för unga högutbildade och för invandrare. Branschens framgång när det gäller att integrera invandrare borde bättre tas till vara. Bemanningsföretaget för att företaget får den kompetens det eftersöker. Är kandidatens kompetens inte fullt ut den förväntade är förändringar lättare att genomföra för företaget. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att regeringen bör överväga att införa någon form av kundvalssystem så att den arbetslöse själv fritt kan välja bland auktoriserade arbetsförmedlare, att tillsättningen av alla tjänster i statliga, kommunala och landstingskommunala förvaltningar, bolag och verk konkurrensutsätts på arbetsförmedlingsmarknaden, att AMS successivt lägger ut arbetsförmedlingen för invandrare till andra parter bl.a. bemanningsföretag, att regeringen medger lokala försök där bemanningsbranschen träder in på flyktingmottagningar för att effektivare än slussa ut invandrare på arbetsmarknaden.
mot · GV02A353 · 2007-10-03 00:00:00 — HBT-kompetens hos offentligt anställda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om HBT-kompetens hos offentligt anställda. ska vara, och är förhoppningsvis för det mesta, ett land där alla kan visa sin kärlek öppet, oavsett vilken sexuell läggning man har. Mångfald är ett viktigt ledord i sammanhanget där man måste ha respekt för människors egna val och identitet. Ingen ska behöva utsättas för trakasserier eller diskrimineras på grund av sin läggning. Att bli respektfullt bemött är oerhört viktigt i alla sammanhang, men kanske än viktigare om man är homo-, bi- eller transsexuell. De personer som man kommer i kontakt med när det gäller samhällets åtaganden vården, skolan, utbildningsväsendet etc. måste vara kunniga och ha respekt för varje människa. Det är angeläget att de som är anställda i stat, regioner, landsting och kommuner har god insikt i HBT-frågorna så att man kan bemöta människor med både kunskap och respekt. Därför bör frågan om HBT-kunskap aktualiseras inom såväl statlig, som landstingskommunal nivå.
mot · GV02A354 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kontinuerlig utbildning till skyddsombud. Skyddsombuden har en nyckelroll i arbetsmiljöarbetet. De företräder arbetstagarna och ska vara med i all planering som kan ha betydelse för arbetsmiljön på företaget, då de kan bidra till att skapa en arbetsmiljö som är till nytta för alla. Enligt lagen ska skyddsombudet vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall. Skyddsombudet ska också övervaka att arbetsgivaren uppfyller sitt arbetsmiljöansvar, vilket gör det till ett enormt uppdrag. För att detta uppdrag ska kunna utföras kräver lagen att arbetsgivaren ger skyddsombuden en hel del service. Lagen kräver också att arbetsgivaren aktivt samarbetar med skyddsombuden. Detta gäller inte bara övervakningen av den existerande arbetsmiljön, utan även utvecklingen av verksamheten. Därför är det av största vikt att skyddsombuden på respektive arbetsplats får kontinuerlig utbildning, för att på så sätt kunna ta del av och tillgodogöra sig de nya rön som den ständiga forskningen och utvecklingen på arbetsmarknaden alstrar. Det är alltså av oerhörd vikt att alla skyddsombud erhåller adekvat utbildning för att fullt ut kunna utföra sitt uppdrag samt att denna utbildning uppdateras fortlöpande.
mot · GV02A355 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetskassan. Ersättningen från arbetslöshetskassan är en trygghet för den som inte har ett fast arbete, utan tvingas gå emellan olika timanställningar och projekt samt dessemellan uppbära ersättning från a-kassan. Denna trygghet är oerhört viktig, speciellt som fler arbetsplatser än tidigare nu har tillfälliga anställningar eller säger upp arbetskraft. Att bli arbetslös drabbar den enskilde hårt, men även familjen drabbas. Barnen får kanske inte vara på förskolan mer än de stipulerade och familjens ekonomi naggas i kanten. Vid en längre arbetslöshet blir ekonomin i många fall en stor börda för familjerna. Det är därför oerhört viktigt att ersättningen från arbetslöshetskassan, liksom ersättningen från , håller en sådan nivå att även den som är arbetslös kan klara sitt eget och familjens uppehälle under en arbetslöshets- eller sjukskrivningsperiod. Därför bör konsekvenserna av det minskade taket i arbetslöshetsförsäkringen ses över. Målsättningen bör vara att höja taket i ersättningen så att fler kan få ersättning av tidigare inkomst.
mot · GV02A356 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om anställningsskydd. Dagens regler när det gäller lagen om anställningsskydd, LAS, innebär att företag med högst tio anställda har rätt att undanta två nyckelpersoner vid arbetsbrist, utan att behöva förhandla med den fackliga organisationen på arbetsplatsen. Det innebär i praktiken att det ofta är kvinnor som är gravida, föräldralediga eller sjukskrivna som blir de som sägs upp från sina tjänster. Det är således inte alltid man väljer bland den personal som befinner sig på arbetsplatsen utan man väljer de som av någon anledning inte är i arbete. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att det är kvinnor som på detta sätt diskrimineras i arbetslivet. Lagen bör ses över så att inte kvinnor utsätts för uppsägning, på grund av graviditet, föräldraledighet eller ohälsa oftare än vad män gör.
mot · GV02A359 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att finna vägar för att motverka rasism och främlingsfientlighet. Valet 2006 innebar att för tredje valet i rad ökat kraftigt. Även om de eftersträvade riksdagsplatserna uteblev är det kommunala och regionala genombrottet ett faktum. grundades ursprungligen under namnet Bevara svenskt (BSS) 1979. bytte BSS namn till . tillträdde den nuvarande partiledaren, som har ägnat stor möda åt att putsa SD:s fasad och försöka övertyga väljare om att SD är ett helt vanligt demokratiskt parti. I riksdagsvalet fick SD 20 000 röster och åtta kommunala mandat. I riksdagsvalet fick SD 76 300 röster (1,4procent) och 50 kommunala mandat i 30 kommuner. Och efter valet är SD största parti utanför med i riksdagsvalet och mandat i cirka hälften av landets kommuner. SD:s framgångar blev störst i . I får partiet , vilket ger 12 mandat i fullmäktige. Detta innebär att partiet kommer att spela en central roll i den kommunala politiken. Partiet växte också kraftigt i skånska kommuner som , , och . Även i var framgångarna stora, främst i och . Men man har också haft framgångar i enstaka kommuner i andra delar av landet. Det anmärkningsvärda är att framgångar kommer trots att partiet i sitt kommunpolitiska arbete under föregående mandatperiod inte satt något som helst avtryck. SD har i stället valt att gå utanför parlamenten. Att fika med pensionärer på äldreboenden, dela ut flygblad i bostadsområden och spela på lokala motsättningar i samhället har varit prioriterat framför att sätta sig in i det kommunalpolitiska arbetet och ta ansvar för den politiska bredden. Det är ingen tvekan om att SD är ett främlingsfientligt parti, som främst bygger sina framgångar på att med förenklade och vinklade budskap underblåsa människors rädsla för invandring och invandrare. I de flesta kommuner har företrädare för riksdagspartierna deklarerat att de inte tänker samarbeta med SD. Den konkreta frågan i många kommuner är nu: Samarbete över blockgränserna eller samarbete med ett främlingsfientligt parti? Vi tycker självklart att samarbete över blockgränserna måste vara att föredra. Fast vi vet att SD då kommer att odla sitt martyrskap, som är en av deras metoder för att vinna framgång. Det viktiga är nu att utvärdera och analysera varför främlingsfientlighet och främlingsrädsla sprider sig i vårt samhälle. Varför växer partier som exploaterar denna rädsla? Vissa analyser visar på att det inte är enkelt att finna sambanden och dra slutsatser. Den centrala frågan måste vara: Vad kan vi göra för att förhindra de främlingsfientliga strömningarnas utbredning i landet? Här har alla medborgare och seriösa politiska partier ett ansvar och måste driva både självrannsakan och öppet diskutera vad vi i kan göra för att motverka främlingsfientlighetens framväxt. bör därför tillsätta en parlamentarisk kommitté som får i uppdrag att arbeta brett och förutsättningslöst med att hitta vägar för att minska utbredningen av rasism, främlingsfientlighet och främlingsrädsla.
mot · GV02A360 · 2007-10-04 00:00:00 — Fritidspolitikers uppdrag ska jämställas med arbete och vara semestergrundande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledighet vid politiska uppdrag. Det finns över 40 000 fritidspolitiker i kommuner och landsting. För dessa är rätten till ledighet vid politiska uppdrag lagstiftad men inte att ledigheten ska vara semestergrundad. Flertalet är tvungna att ta ledigt från jobbet för att sköta vissa delar av uppdragen och det innebär att de förtroendevalda förlorar semesterdagar. Detta problem bör observeras. Att få fler politiskt förtroendevalda och framför allt rekrytera fler yngre till politiska uppdrag är en viktig del av det demokratiska samhället.
mot · GV02A362 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner bör vara med och dela ansvaret för de flyktingar som kommer till vårt land. När en person som sökt asyl beviljas uppehållsstillstånd har han eller hon rätt att bosätta sig i . Det gäller även dem som kommer som s.k. kvotflyktingar eller anhöriga. Den som inte själv ordnar sitt boende kan få hjälp och stöd med bosättningen i en kommun. Flera myndigheter är engagerade i bosättningsarbetet för att de nyinflyttade ska ha möjlighet att så fort som möjligt etablera sig och få en sysselsättning. Länsstyrelserna överlägger med kommunerna i respektive län om introduktionsplatser. Jämfört med har det skett en fördubbling av antalet asylsökande . Till och med juni månad hade 17646 personer sökt asyl och verket håller fast vid att siffran kommer att bli cirka 40000 . Överenskommelser om flyktingmottagande är mycket orättvist fördelat mellan kommunerna. Det är inte rimligt att rika kommuner som , och m.fl. kan välja att inte ta emot eller ta emot mycket få flyktingar medan fattigare kommuner som skall ta emot många. , har tagit emot 5 respektive mindre än 5 och 0 t.o.m. . har tagit emot 628 flyktingar t.o.m. . Kommuner som tar emot många flyktingar får problem när andra kommuner inte tar emot. De som får uppehållstillstånd flyttar då in hos vänner eller släktingar, som i . Detta orsakar kommunen stora problem med att kunna planera för skolor, daghem, jobb m.m. Det blir också ett problem med att integrera flyktingarna och segregationen ökar. Vi anser att regeringen skall se över lagstiftningen så att alla kommuner är med och delar ansvaret för de flyktingar som kommer till .
mot · GV02A363 · 2007-10-04 00:00:00 — Företagshälsovård som omfattar alla och som regleras i lag och kollektivavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av företagshälsovård. Att förebygga ohälsa i arbetslivet ligger i hela samhällets intresse. Att inte skadas eller drabbas av sjukdom på grund av brister i arbetsmiljön borde vara en självklar rättighet för varje arbetstagare. Ändå är det inte det. Omkring 1,5 miljoner sysselsatta kvinnor och män arbetar i påfrestande arbetsställningar. Det visar den senast genomförda arbetsmiljöundersökningen från och . I denna undersökning framkommer också att cirka 370 000 av arbetstagarna har drabbats av besvär till följd av dessa påfrestande arbetsställningar. Den vanligaste orsaken till besvären är fysisk belastning på rörelseorganen, det vill säga rygg, nacke, axlar, höfter, knän och armar. har tillgången till företagshälsovård försämrats kraftigt då det statliga stödet drogs in. När möjligheterna att utnyttja företagshälsovård betraktas blir dessutom olikheter utifrån såväl klass som kön uppenbara. Kvinnor, som står för en högre andel av sjukskrivningarna, har sämre möjligheter än vad män har. Arbetare har sämre möjligheter än vad tjänstemän har. Medan av de högre tjänstemännen har tillgång till företagshälsovård genom sitt arbete är det av kvinnorna i arbetaryrken som har detsamma. Minst tillgång har arbetare inom handel, transport och service. Allra sämst möjlighet att få hjälp av företagshälsovården har kvinnorna inom dessa branscher då får del av den. Det är arbetsgivarna som bär huvudansvaret för arbetsmiljön. Detta ansvar omfattar skyldigheter att förse sig själva och arbetstagarna med goda kunskaper för att undvika skador och sjukdomar, samt att förebygga risker i arbetsmiljön. Att se till så att arbetsmiljöarbetet är en del av den dagliga verksamheten på arbetsplatsen ingår i detta ansvar. I detta kan och bör företagshälsovården ha en given roll, och inte minst då rehabilitering behövs bör företagshälsovårdens uppgift vara central. Regeringen har startat ett arbete med att analysera företagshälsovårdens roll i arbetsmiljöarbetet och sjukskrivningsprocessen. I höstbudgeten utlovas satsningar på företagshälsovården. För att satsningar ska ge verklig effekt krävs emellertid att företagshälsovården kommer alla arbetstagare till del. En lösning där arbetstagare och arbetsgivare äger avtalen genom reglering i kollektivavtal vore den bästa. Däremot är det ändå viktigt att samhället garanterar en gemensam kvalitetssäkring av företagshälsovården så att alla arbetstagare får likvärdigt stöd och samma hjälp oberoende av position på arbetsmarknaden. Detta kan säkras via arbetsmiljölagstiftningen. i (s)
mot · GV02A365 · 2007-10-04 00:00:00 — Undantag i LAS för svenska biståndsorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett undantag i LAS för svenska humanitära organisationer och biståndsorganisationer motsvarande den ursprungliga formuleringen av 5§ första stycket om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet för projektanställningar för personal som åker ut på uppdrag av humanitär karaktär och biståndskaraktär. Många svenska medborgare i olika professioner arbetar under kortare eller ute i världen för organisationer som har bistånd eller humanitär hjälp på sin agenda. Det kan röra sig om hälsosektorn i form av läkare, psykologer eller sjuksköterskor, flyktingsamordnare, civilingenjörer, byggnadsarbetare eller andra yrken såväl praktiska som teoretiska. Då humanitära katastrofer i regel blossar upp tämligen snabbt i alarmerande oroshärdar och uppdragen i många fall medför fara krävs en mer flexibel svensk arbetsrätt som kan fungera för dessa individer och de organisationer de arbetar för. verkar dessa anställda i en projektliknande anställningsform , vanligen någon månad upp till . Denna anställningsform är grunden för att dessa organisationer ska kunna bibehålla toppkvalitet bland personal. Därför är det med oro som många betraktar de förändringar av LAS som stundar, där det kommer att uppstå svåra problem att erhålla kvalificerad personal såväl vid löpande som vid akuta behov om 5 § första stycket i LAS ändras. Ändringen av just 5 § första stycket i LAS som kommer att träda i kraft kommer att försvåra oerhört och därmed påverka svenskar möjligheter att sändas ut till folkmord, naturkatastrofer och inbördeskrig för att lindra mänskligt lidande. Det man missat i förslaget, genom att det införs en tidsbegränsning för när visstidsanställning ska övergå i tillsvidareanställning, är att de här organisationerna förlorar möjlighet att skicka ut svenska humanitära biståndsarbetare på flera på varandra följande uppdrag, biståndsarbetare som försakar familjeliv, utsätter sig för fysisk eller psykiskt fara och ofta går ner kraftigt lönemässigt. Det skulle dessutom bli svårare med denna ändring att få tjänstledigt för biståndsarbetare från sitt ordinarie arbete. I en översyn av LAS bör detta beaktas för att undvika samma problematiska situation som gällande ändring leder till och ett undantag göras i LAS för svenska humanitära organisationer och biståndsorganisationer.
mot · GV02A366 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringarna i a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del av den svenska modellen. Cirka 600000 individer får ersättning från försäkringen. Arbetslöshetsförsäkringens syfte är att göra strukturomvandlingen ekonomiskt rimlig både för löntagaren och arbetsgivaren genom att ge ekonomisk trygghet och hålla uppe efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten ökar samt motverka en press nedåt på lönerna. En solidarisk arbetslöshetsförsäkring med goda ersättningsnivåer är av stort samhällsekonomiskt värde. Den borgerliga regeringen har genomfört försämringar i a-kassan som framförallt drabbar de arbetslösa men även dem som jobbar. De har sänkt ersättningen , därefter sänks ersättningsnivåerna till först och sedan . Regeringen har också höjt egenavgiften i a-kassan, vilket innebär en fördubbling av avgiften, och de har dessutom tagit bort avdragsrätten för såväl fack- som a-kasseavgift. Den kraftiga höjningen av egenavgiften gör att löntagarna får betala a-kassan två gånger. De som överfinansiering ger gör att löntagarna betalar skattesänkning för de rika. Slopad avdragsrätt för fackavgiften och a-kassan innebär inte bara ökade kostnader för löntagarna, den är också djupt orättvis. Arbetsgivarna får till skillnad från de anställda behålla sina möjligheter till avdrag. De grupper som har svårast att klara försämringarna är de med små ekonomiska marginaler och som därför inte har råd att betala de kraftigt höjda avgifterna. Dessutom väljer många av dem som anser att risken att bli arbetslös är mycket liten, eller har till pension, att inte vara med i a-kassan. Detta syns genom kraftigt minskat medlemsantal. Därutöver föreslår regeringen i budgetpropositionen att a-kassan urholkas ännu mer. Det ska införas ytterliggare och rätten för deltidsarbetande att stämpla upp till heltid ska begränsas . Detta vänder vi oss kraftigt emot. Vi som är riksdagsledamöter och LO-medlemmar ser med stor oro på regeringens politik. Försämringarna i a-kassan är orättvisa och slår mot dem som har det sämst ställt. Dessutom saknas konsekvensbeskrivning, och försämringarna kan liknas vid ett hafsverk. i (s) i (s)
mot · GV02A367 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till heltid. Rätten till heltid är fortfarande en önskedröm för det stora flertalet som jobbar inom vård och omsorg eller inom handeln. Inom arbetar i genomsnitt nästan två av tre medlemmar deltid. Förändringarna är marginella även om det i vissa kommuner skett en förbättring. Deltiden är mest förekommande i kvinnodominerade branscher som handeln och vård och omsorg men även inom branscherna förekommer det att kvinnor diskrimineras när det gäller rätt till heltid. När socialdemokraterna träffade kommunalare på över 100 arbetsplatser var det en tydlig signal att rätt till heltid är en central fråga för medlemmar. Den borgerliga regeringens beslut att ytterligare försämra villkoren för visstidsanställda och kraftigt begränsa möjligheten att stämpla upptill heltid leder till ökade klyftor på arbetsmarknaden. Fler deltidsanställningar och sämre möjligheter, för främst kvinnor, att försörja sig. En annan effekt är att fler kommer att tvingas till att ha flera anställningar för att klara sitt uppehälle. Argumentet från arbetsgivarna till att det finns deltid är ofta att det är den enskildes egen önskan och att det skulle innebära stora kostnader. Realiteten är snarare tvärt om. Om rätten till heltid skulle införas tvingar det fram en mer effektiv arbetsorganisation där man tar tillvara människornas kompetens bättre. Rätten till heltid ska vara en norm och en utgångspunkt för anställningsförhållandena på arbetsmarknaden som helhet. Deltid ska bygga på undantag för kortare eller utifrån den anställdes egen vilja eller av att det olika sak skäl, eller särskilda omständigheter. Det fordras ny en kraftsamling för att uppnå de av partikongressen uppställda målen, och detta medför ett omfattande förändringsarbete i varje kommun och initiativ från regeringen.