ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ju428 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hantering av kränkningsersättning för utsatta grupper. Många människor blir i sin yrkesroll utsatta för våld eller hot om våld. Detta gäller till exempel grupper inom kriminalvården och psykiatrin men också till exempel väktare och socialsekreterare. Av en proposition som antogs av 2001 framkommer att anställda inom polisen, liksom vissa andra utsatta grupper, ska räkna med att råka ut för mindre grova angrepp i arbetet och därför bör ha en beredskap för detta. Genom utbildning ska de utsatta yrkesgrupperna vara förberedda att tåla mer än andra gällande kränkningar samt hot och våld. Men Brottsoffermyndighetens bedömningar skapar en osäkerhet kring vilket stöd samhället är berett att ge, vilket är en oacceptabel utveckling. Det är därför rimligt att tydligare klargör hur man motiverar sin bedömning samt hur denna bedömning ska ses i förhållande till domstolens prövning. Följande kan tjäna som exempel på att det inte fungerar: beslutade att poliser som blivit beskjutna i tjänsten inte får någon kränkningsersättning. Detta trots att poliserna tillerkändes vardera i både tingsrätt och hovrätt. beslut innebär i praktiken att samhället, till skillnad mot domstolarna, inte anser att poliser är värda ersättning för att riskera livet. Även poliser, och andra i riskarbeten, måste betraktas som brottsoffer när de har blivit utsatta för grovt våld. I ett samhällsklimat där poliser och andra utsatta grupper i allt större utsträckning möts av våld kan beslut komma att få tydliga konsekvenser. För det första kan de som ställs inför svåra och farliga uppgifter komma att tveka att göra ett riskfyllt ingripande. skriver i ett brev till regeringen: Om poliserna är förvissade om att de i praktiken inte har någon möjlighet att få ersättning för den kränkning som det innebär att utsättas för hot om allvarligt våld eller till och med livsfara kan de komma att tveka att göra ett riskfyllt ingripande. För det andra kan ställningstagande i ovanstående ärende komma att bli vägledande för myndighetens framtida avgöranden i likartade ärenden. Det bör vara en uppgift för alla berörda myndigheter att tydligt markera att våld mot särskilt utsatta grupper aldrig kan accepteras. Full brottsskadeersättning från i enlighet med ett av domstol prövat ersättningsanspråk kan vara en sådan markering. Man kan också fråga sig om det verkligen är rimligt att en myndighet river upp ett beslut som är fattat av en domstol. Ska vi ha en polis som skapar trygghet i samhället måste man börja med att skapa en trygg polis. Då är stödet från samhället helt avgörande. Därför bör regeringen verka för att hantering av frågor om ersättning för kränkning genom brott till särskilt utsatta yrkesgrupper ska ses över.
mot · GV02Ju430 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ordningsvakter på ett bättre sätt skulle kunna fullgöra sina åligganden. Bara i uppgår antalet ordningsvakter till drygt 2400. De hjälper polisen med att upprätthålla lag och ordning vid restauranger, nöjesställen och offentliga arrangemang. De kontrolleras mot brottsregister, får obligatorisk utbildning och har befogenheter som sträcker sig längre än vanliga medborgares. I dessa ingår till exempel att omhänderta personer och att använda våld. Ordningsvakterna kan vara både frilansare och anställda av exempelvis en restaurang som dörrvakt, eller anställda av bevakningsföretag som utför sådana uppdrag. Enligt finns det i cirka 200 restauranger och nattklubbar som har förordnade ordningsvakter. Det har förekommit uppgifter i medier om ordningsvakter på restauranger och krogar som handlar på ett sätt som inte är förenligt med den lagstiftning de lyder under. Enligt en rapport från i menar företrädare för de myndigheter som utövar tillsyn över restaurangbranschen i länet att det förekommer stora brister i ordningsvakternas sätt att agera. Man underlåter till exempel att ingripa då brott begås. Otillåten alkoholservering tillåts. Löner betalas ut svart och drygas ut med till exempel garderobsavgifter. Inte sällan finns det anknytningar till organiserad brottslighet. Det stora problemet med ordningsvakter är att de står i direkt beroendeställning till dem som föder dem, ofta en krogägare. Säger man ifrån som ordningsvakt med hänvisning till lagen kan krogägaren anlita någon annan. Och vid incidenter kan du inte kontrollera vad som har hänt eftersom ett privat företag inte har skyldighet att lämna ut några uppgifter. i föreslår, för att komma till rätta med problemen, att restaurangägare som anlitar ordningsvakter måste anlita dem från särskilda bevakningsföretag efter det att polismyndigheten gjort en upphandling av dessa tjänster. Man föreslår även att polismyndigheten självständigt ska få placera ut ordningsvakter på restauranger om det är påkallat och att restaurangägaren ska bekosta detta. Dessutom bör polismyndigheten även få ge möjlighet att föreskriva var den enskilde ordningsvakten ska tjänstgöra och på en och samma plats. Det ska även tilläggas att det är viktigt att ordningsvakter får kontinuerlig vidareutbildning. Vi kan inte säga att just dessa åtgärder är de mest nödvändiga. Däremot bör regeringen utreda frågan hur ordningsvakter på ett bättre sätt kan fullgöra sina åligganden och gärna med utgångspunkt från förslagen i rapporten i restaurangmiljö som i skrivit.
mot · GV02Ju434 · 2007-10-04 00:00:00 — Frivillig behandling inom ramen för kriminalvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den frivilliga behandling som genomförs inom ramen för kriminalvård kan fortgå även efter avtjänat straff. Barn som utsätts för våld och andra övergrepp behöver mer än någon annan grupp samhällets stöd. Barn kan även ta stor skada av vuxnas kriminalitet utan att själva vara direkt utsatta. Det gäller till exempel barn som har en förälder som utövar våld mot den andre föräldern och barn som har en förälder som missbrukar. Kriminalvården har ett antal behandlingsprogram för att minska risken för återfall i brott. Ett behandlingsprogram riktar sig till män som är dömda för alla typer av sexualbrott. Det finns även program för män som har utövat kontrollerande beteende mot sin partner eller före detta partner och för intagna som missbrukar narkotika. Behandling på frivillig väg för den som är motiverad kan i bästa fall bryta ett brottsligt beteende, vilket förstås är oerhört positivt för den berörde och för dem som finns i hans eller hennes omgivning. Problemet är att den som vill fortsätta en inte avslutad behandling efter avtjänat straff inte får göra detta. Orsaken är att kriminalvårdens uppdrag inte omfattar tiden efter det att påföljden är verkställd. Detta är förstås olyckligt. Kriminalvården, med den kunskap och kompetens som myndigheten besitter, borde kunna få fortsätta att erbjuda behandling efter strafftidens slut för den som är motiverad och redan påbörjat sådan behandling. Den dömda får en faktisk chans att ändra sitt beteende. Antalet återfall kan minska. Detta är av största betydelse för de barn som är offer för vuxnas våld, drogmissbruk och andra former av kriminalitet. i (c)
mot · GV02Ju436 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om speciella familjedomstolar. Det genomförs många vårdnadstvister i vårt land ; 2006 genomfördes 3 092 beslut. En vårdnadstvist genomförs oftast när två föräldrar inte lyckats komma överens om var barnen ska bo och hur regleringen i umgänget mellan barnen ska se ut mellan två föräldrar som är skilda. Dessa vårdnadstvister brukar dra ut , och normalt tar det innan ett ärende kommer upp till beslut i tingsrätten. Det är en . Barn lider och föräldrar lider och och andra myndigheters utredningar hinner bli gamla och inaktuella när beslut ska tas. Dessutom är eventuella hjälpinsatser via främst för barnen svårt att få till under dessa omständigheter. För att förbättra detta skulle särskilda familjedomstolar behöva införas, som enbart handlägger familjemål. Till dessa ska kopplas domare som är utbildade inom området och gärna även i psykologi. Utredningarna om barnen borde ligga hos BUP som då måste tillföras resurser till speciella avdelningar som enbart handlägger dessa ärenden. Det betyder att de utredningar som behöver tas fram för besluten överflyttas från /familjerätten till BUP. Fördelen med detta är att utredningarna får ökad kvalitet och kan bli mer opartiska, gå fortare och minska kostnaderna. är det oftast samma socialsekreterare som först har samarbetssamtal med föräldrarna och som sedan fortsätter med utredningen som ska ligga till grund inför besluten i tingsrätten. Det kan inte uteslutas att personerna redan har en egen uppfattning och att utredningarna inte blir objektiva. Om istället BUP anlitas när en förälder kräver beslut i tingsrätten, kan kvalitén på underlaget höjas. Det behövs experter när det gäller barnens vilja annars riskerar man ofta att ord står mot ord. Med detta nya sätt att hantera vårdnadstvister skulle utredningstiden kortas från nuvarande till max . Detta är en viktig besparing för samhället eftersom de interimistiska domar som blir nödvändiga i väntan på / familjerättens underlag är mycket dyra för samhället. Lidandet för barnen och bristerna kring de interimistiska domarna har barnrättsorganisationer länge lyft fram som problem. Barnens bästa måste stå i fokus inför besluten. Inför dessa beslut skall inte bara barnen utredas som utan även föräldrarna, när till exempel grava alkohol- och/eller narkotikamissbruk eller psykiska sjukdomar misstänks. Även vårdnadshavarnas allmänna förmåga och ekonomisk grundtrygghet måste genomlysas när så viktiga besluts ska fattas. Skol- och förskolepersonal skall kunna höras i domstolar utan sekretess. Alltför många lärare och skolpersonal är så rädda för sekretessreglerna, som de dessutom inte alltid är så insatta i, så domstolarna får ofta inte ur dem viktig information till gagn för barnen inför besluten. Vi vill också se att man säkerställer att barnen får egna advokater vid vårdnadstvister likväl som vid LVU, då barn omhändertas av samhället. Om det finns någon risk att någon av parterna kan bli diskriminerad på grund av nationalitet, funktionshinder eller sexuell läggning ska denna risk minimeras genom extra belysning i utredningen.
mot · GV02Ju437 · 2007-10-02 00:00:00 — Rymning som brottslig gärning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara brottsligt att rymma från kriminalvårdsanstalt. Rymningar förekommer dessvärre med lite olika intensitet mellan åren på grund av bristande säkerhet vid våra svenska anstalter. Detta skapar stor oro hos många medborgare på grund av den otrygghet som uppstår när grovt kriminella under stark press vistas ute bland allmänheten. I det allmänna rättsmedvetandet kan det svårligen förstås att själva rymningen som sådan inte är straffsanktionerad. Det är i högsta grad rimligt att straffet ökas på vid rymning, dels för de brottsliga gärningar som rymmaren gör sig skyldig till, dels för själva rymningen som sådan. Straffutmätningen måste naturligtvis stå i proportion till rymningens karaktär och grad av slutenhet vid anstalten.
mot · GV02Ju438 · 2007-10-02 00:00:00 — Vållande till annans död genom rattonykterhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att köra ihjäl någon i berusat tillstånd bör jämställas med dråp. Det ökade antalet rattonykterhetsbrott är mycket oroande. Tendens finns också att dessa brott kryper allt längre ned i åldrarna, vilket får anses särskilt bekymmersamt. Genom att köra fordon rattonykter visar man en total respektlöshet för de skador som man därigenom kan orsaka. Därför fordras ett ökat engagemang när det gäller utbildning och förhållningssätt till körning i onyktert tillstånd. Många människor tvingas möta beskedet att någon närstående person blivit trafikdödad på grund av att någon visat totalt förakt för andras liv genom att sätta sig i ett fordon och köra i berusat tillstånd. De nuvarande straffskalorna i detta sammanhang uppfattas av flertalet som för låga och brottsrubriceringen som mild. För att ytterligare skärpa samhällets hållning när det gäller framförande av fordon i berusat tillstånd måste skärpning införas. En lämplig rubricering och straffutmätning anser jag därför vara att jämställa det med dråp.
mot · GV02Ju440 · 2007-10-05 00:00:00 — Samlade insatser mot terrorism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av förberedd samverkan för terroristbekämpning på land. Terrorismen slår med sin brutala hänsynslöshet till över världen och har skördat offer även på vår kontinent. Det är en varningssignal som ska tas på allvar. Inte för att hotet mot har ökat bedömningen är fortfarande att hotbilden gällande internationell terrorism riktad mot vårt land är låg. Men det som hände i och kan hända även här. Vi vet att nästan 500 terroristattacker genomfördes i EU , enligt Europol. Denna blinda fanatism mot oskyldiga människor får inte underskattas. Hoten förändras också i allt snabbare takt och är mindre förutsägbara. Det kan handla om utländska intressen i som har en förhöjd risk att bli mål för terrorgrupper och konflikter i närhet som kan leda till ett ökat hot. Vetskapen om att det förekommer terroristceller i minskar självklart inte heller hotet. Likaså är sammankopplingen mellan terrorism och organiserad brottslighet allt mer oroväckande. Politiska ställningstaganden och vårt lands deltagande i internationella operationer kan också leda till att hoten snabbt förändras. Våra åtgärder måste ha sin utgångspunkt i detta. Demokratin har inte bara en rätt utan även en skyldighet att försvara sig. liberalerna stöder det faktum att Försvarsmakten nu får bistå polisen också vid framförallt terroristhot. Händelserna i har under drygt ett halvt sekel spökat i den svenska debatten och det var dags att nyansera synen på det militära försvarets roll i civila sammanhang. Samhällets resurser ska givetvis användas på ett effektivt sätt. Därför är det bra att militären med sin kompetens och kapacitet kan användas för att förebygga och bekämpa terrorism under polisens ledning. Samarbete och samordning mellan myndigheter är A och O för att effektivt kunna skydda vårt land mot terroristangrepp. Polis och militär har där en nyckelroll. genomförs inga gemensamma övningar mellan polis och militär på land utan samarbetet är begränsat till att innefatta i luften och till sjöss. Samverkan tvärs över myndighetsgränserna är en grannlaga uppgift och varje myndighetschef måste givetvis prioritera sina uppgifter utifrån sina resurser. Men det är bekymmersamt att inte övar samverkan mellan polis och militär för terrorismbekämpning på land. Vid extraordinära händelser måste samhällets samlade resurser kunna sättas in på ett förberett och rationellt sätt. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GV02Ju441 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen i större utsträckning än vad som sker ska kunna narkotikatesta bilförare i trafiken. Alkohol- och narkotikamissbruk är några av vårt samhälles största problem. Missbruket bryter ner individer och krossar deras liv, det trasar sönder familj och vänner. Det är också en betydande orsak till brottslighet, till exempel ratt- och drogfylleribrott. Det krävs nya åtgärder för att få säkrare vägar och för att lättare komma åt de förare som kör påverkade. Narkotikaanvändning bland befolkning är ett allvarligt problem, inte minst bland ungdomar. Narkotikaanvändningens följder visar sig också i allt högre grad i olycksstatistiken när det gäller bilkörning. Tyvärr är polisens möjligheter att vid kontroller ertappa drogpåverkade förare begränsade, främst av det skälet att inga sållningsinstrument är tillåtna när det gäller att fånga in drogpåverkade förare. Polisens möjligheter att upptäcka och fatta misstanke om narkotikapåverkan har visserligen förbättrats men metoden har sina klara begränsningar. Det är genom att studera bilistens ögon och ögonrörelser som polismannen ska avgöra om det finns misstanke om droganvändning. Den metoden är i praktiken svår, ibland omöjlig, att använda utomhus vid vägkanten, speciellt i mörker. Det finns också läkemedel som påverkar pupillens storlek, vilket försvårar ytterligare. Dessutom krävs en betydlig mängd narkotika i blodet för att de eftersökta symtomen ska visa sig. Det är endast vid skälig misstanke om narkotikapåverkan (den högre graden av misstanke) som polisen får beordra blodprovstagning. På samma sätt som utandningsprovet som sållningsinstrument för alkohol blivit rutin vid kontroller av fordonsförare borde polisen ges möjlighet att på ett enkelt sätt få använda sållningsinstrument för narkotika för att se om föraren är påverkad. Metoder med samma tillförlitlighetsgrad som utandningsprov finns redan på marknaden och används i flera europeiska länder och i . Provtagningen som består i att man stryker en liten pappersbit mot huden och på den fångar upp narkotikamolekyler innebär inte större ingrepp i den personliga integriteten än alkoholutandningsprov, då dessutom ett aktivt deltagande krävs från den undersökte. I förhindras användandet av sållningsinstrument för narkotikapåverkan av gällande lagstiftning eftersom metoden betraktas som kroppsbesiktning. Bilförare som stoppas i trafikkontroller bör kunna narkotikatestas i större utsträckning än vad som sker .
mot · GV02Ju442 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffvärdet för dopningsbrott bör höjas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en enhetligare lagstiftning mot farliga preparat.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kunskap hos polis och åklagare om dopningsbrott. 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SoU. Problemet med anabola steroider är växande i . I spåret av dopningen ser vi våldsbrott, annan kriminalitet och förstörda människoliv. Det krävs kraftiga insatser från samhällets sida för att motverka denna destruktiva utveckling. Dopning har allt för länge setts som ett idrottsproblem men det är till syvende och sist ett samhällsproblem. Den anmälda våldsbrottsligheten har ökat . Det handlar bland annat om vissa mäns våld mot kvinnor och gatuvåld. I en del fall är psykiska problem bidragande orsak till brotten, ofta är narkotika och alkohol inblandade men växer även problemet med dopning. har antalet beslag av anabola steroider ökat från cirka 300 till 1200. För att förhindra fler våldsbrott kopplade till anabola steroider, behövs det förebyggande insatser, ökad kunskap om problemet och skärpt lagstiftning. I grunden handlar det givetvis om att få unga killar att avstå från att ta steroider. Tyvärr handlar steroiderna om osund kroppsfixering och förvridna manliga skönhetsideal. Den utvecklingen måste brytas. Många unga killar som tar sina första steroider på ett gym är inte kriminella men en del blir det. Dopningen är en inkörsport till kriminalitet. Att motverka dopning är därmed ett viktigt brottsförebyggande arbete. krävs det att beslagen av dopningspreparat ska vara mycket stora för att grovt dopningsbrott ska komma ifråga. Straffet för vanligt dopningsbrott blir dessutom ofta bara böter eller några månaders fängelse. Dopning har länge varit tätt förknippat med idrottsvärlden och det finns en föreställning att preparaten inte är så farliga och bara påverkar fysiken. Att anabola steroider dock kan ha samma farliga effekt på psyket som narkotika är inte lika känt. Straffvärdet för dopningsbrott bör med dagens kunskaper höjas och närma sig straffen för narkotikabrott. Vi behöver också en tydligare och enhetligare lagstiftning mot farliga preparat. finns det tre olika lagar mot dopningsmedel, narkotika och hälsofarliga varor. Tillämpningen spretar och kunskapen om de olika lagarna varierar. Mycket talar för att bestämmelserna bör finnas i en och samma lag som reglerar de olika preparaten med olika straffskalor men mer sammanhållen tillämpning. Det krävs även ökad kunskap hos polis och åklagare om dopningsbrott och kopplingen till våldsbrott. Vid varje våldsbrott där misstanke om narkotika finns och urinprov tas, måste man också testa om det finns dopningsmedel i provet. Att kartlägga alla pusselbitar som kan finnas vid våldsbrott är viktigt, inte minst för senare behandlingsinsatser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Ju445 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snatteribrott. I en undersökning som Företagarna genomförde visade det sig att så många som var tredje av landets småföretagare hade utsatts för brott. När det gäller detaljhandelsföretagen har räknat ut att kostnaden för det brottsliga svinnet i genomsnitt uppgår till av omsättningen. För vissa utsatta branscher är kostnaden ännu högre. Enligt begås det över 20 miljoner snatteribrott . Butiksstölderna och snatteribrotten har ett starkt samband med den övriga brottsligheten i samhället, inte bara i den meningen att många tungt kriminellt belastade personer ofta begår dessa brott utan även i en vidare mening. Som ordspråket lyder: Det börjar med en knappnål och slutar med en silverskål. Butiksstölderna har också förändrats till sin karaktär. Personer med insikt i hur butiksstölder utvecklats över åren beskriver en utveckling där stölderna blivit fler och där många av gärningsmännen blivit allt mer professionella. är det inte alls ovanligt att hela gäng, på fyra till fem personer, går in i en butik för att stjäla. Medan en eller ett par personer distraherar butikspersonalen passar de andra på att roffa åt sig. Det finns kriminella som specialiserat sig på specifika varor och andra som utför rena beställningsjobb. Lägg därtill att detaljhandeln är extra sårbar, som en följd av den omfattande kontanthanteringen och den vittgående självbetjäningen. Brottsligheten mot företagarna är ett allvarligt problem för många handlare. Handlare har inte mycket att sätta emot när snattare snattar från samma butik. Det är helt orimligt att en person som återkommande stjäl eller uppför sig illa kan fortsätta på bekostnad av butiksägarens och kundernas rättigheter och trygghet. Ur ett näringspolitiskt perspektiv är det förödande om företagare runt om i landet inte kan känna sig säkra i sina egna butiker. Snatterier och stölder måste motverkas. Eftersom snatteri är en ringa form av stöld där värdet på stöldgodset ligger har många snattare satt i system att inte stjäla för mer än denna summa. Påföljden är minimal och polisen är inte ens tvungen att rapportera brottet. Det innebär att snattare i praktiken kan stjäla om och om igen utan att riskera ett högre straff. Snatteri uppfattas därför som en förseelse och leder således ofta inte till ingripande. Detta bör ändras. Kriminella ska inte kunna sätta i system att stjäla av handlare utan konsekvenser. Snatteri bör avskaffas och istället ska brottsrubriceringen stöld användas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GV02Ju446 · 2007-10-05 00:00:00 — Det skapar bara större misstro mot myndigheterna och staten som egentligen ska vara den personliga integritetens väktare. väljer den politiska inriktningen att nationellt och internationellt stärka de mänskliga rättigheterna istället för att urholka dem i kampen för en fredlig och hållbar värld. Vi kan inte acceptera att medborgarnas rättssäkerhet äventyras på ett sådant sätt och kommer således fortsättningsvis att arbeta mot ökande integritetskränkande lagförslag och för effektiva och starka rättssäkerhetsgarantier.