ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub266 · 2007-10-01 00:00:00 — Funktionshindrades möjligheter att studera på folkhögskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de ekonomiska möjligheterna för personer med funktionshinder att studera på folkhögskola måste förbättras. Ett av de mest betydelsefulla instrument som finns för att minska klyftor och skapa likvärdiga villkor mellan människor är utbildning. Utbildning är också av avgörande betydelse för och EU:s mål att göra samhället fullt tillgängligt för alla . Folkhögskolestudier är ibland den enda vägen in på arbetsmarknaden för många personer med funktionshinder. Tyvärr har möjligheterna till utbildning för personer med funktionshinder minskat . I finns ett antal folkhögskolor som har speciella resurser för att kunna ta emot och utbilda kursdeltagare med funktionsnedsättningar. Det ingår i folkhögskolans uppdrag att vara öppen för alla. Det är därutöver särskilt uttalat att folkhögskolan ska vara tillgänglig för den som av olika anledningar har svårare än flertalet att delta i samhällsliv, utbildning och kultur. Två förändringar försvårar kraftigt för personer med funktionshinder att delta i folkhögskolestudier. Det handlar dels om de nya ersättningsreglerna för studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättningar som initierades av förra regeringen, dels om en minskad vilja hos kommuner och landsting att finansiera stöd till personer med funktionshinder. Rehabilitering/utbildning tar tid, och måste få ta tid, om optimala och bestående resultat ska uppnås, och får inte motverkas av kortsiktiga ekonomiska beslut. Förlängd studietid är inte ovanligt för personer med förvärvade hjärnskador, men kan för både individ och samhälle ge en betydande vinst. Tillgänglighet till samhälle och utbildning för de personer i landet som har en funktionsnedsättning är eftersatt. Det är nödvändigt att det skapas förutsättningar för ett livslångt lärande och att fler ges möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden för att jobba av sin förmåga. De ekonomiska möjligheterna för personer med funktionshinder att studera på folkhögskola måste förbättras. Åtgärder bör skyndsamt vidtas för att säkerställa landstingens och kommunernas stöd i övrigt till personer med funktionshinder som vill delta i folkhögskolestudier.
mot · GV02Ub267 · 2007-10-02 00:00:00 — Högskola för långsamt lärande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stödjande av arbetet med att starta en högskola för långsamt lärande i samt att man ser detta som en helt ny möjlighet för begåvningshandikappade att få ett bra jobb. har i samarbete med arbetat med att ta fram en helt ny studiemöjlighet för begåvningshandikappade. Tanken är att ge möjligheten för dessa grupper att utveckla sina specialkompetenser ytterligare ett steg. Utbildningarna kommer att i huvudsak vara inom områdena trädgårdsutbildning och byggnadsvård. Utbildningarna syftar till att ge eleverna möjlighet att få en hög utbildning och specialistkompetens inom ett smalt utbildningsområde. Detta ger begåvningshandikappade en ännu större möjlighet att få ett bra och intressant jobb. Detta är ett helt nytt sätt att arbeta och för att göra detta möjligt behövs eventuellt några framtida regelförändringar.
mot · GV02Ub268 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillstyrka samarbeten mellan och andra högskolor och universitet, främst inom teknikområdet. har haft stora framgångar med att skapa en högkvalitativ grundutbildning med fokus på teknik, entreprenörskap och kreativitet. Den tidigare föreslagna idén om en sammanslagning med till ett lärosäte har lagts åt sidan. Vägen framåt för måste rimligen vara att slå vakt om de områden där man är starka och vidareutveckla dessa. Så skapas ett lärosäte med bredd och storlek, vars fokus fortsatt skall vara spetskompetens, kreativitet och innovation. Gärna i nära samarbete med andra lärosäten. Exempel på tänkbara samarbetspartner är KTH, och .
mot · GV02Ub269 · 2007-10-01 00:00:00 — Ersättning till fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättningen till fristående skolor. Kommunernas ersättning till friskolor styrs av skollagen. fastställdes bidraget till fristående grundskolor med ett visst belopp per elev som regeringen justerade . togs denna schablon bort, och en kommuns eventuella avdrag måste grunda sig i faktiska kostnader, som kommunen också skulle kunna redovisa. Kostnaderna får inte vara schablonmässiga. Kommunens kostnader för att hålla en viss överkapacitet, s.k. skolpliktskostnader, i syfte att kunna bereda elever plats i den obligatoriska skolan måste preciseras. finns det kommuner som hävdar att det står ett antal tomma platser och väntar på vart och ett av de barn som går i en friskola. Några kommuner räknar in kostnaden för inflyttning från andra kommuner och kostnad för dyrare glesbygdsskolor. En del kommuner räknar det som en kostnad att vissa av kommunens klassrum inte är fullt utnyttjade på grund av att antalet elever inte når upp till en viss nivå. Andra kommuner anger att ett antal dyra små skolor skall räknas in i det som man kallar skolpliktskostnader. fick ett uppdrag av regeringen att föreslå förenklingar och förtydliganden av kommunernas ersättningar till friskolor. Arbetet skulle bedrivas i samarbete med Kommuner och Landsting samt . Samtliga tre parter ställde sig bakom följande syn på skolpliktskostnader. dnr 2005:2943, publicerad . Den kommunala huvudmannens möjlighet att göra avdrag för ansvaret att bereda alla barn och ungdomar i kommunen en utbildning framgår av förarbetena till skollagen, men uppfattas på olika sätt av olika kommuner. Utredningen visar att flertalet kommuner inte gör något sådant avdrag. Den beredskap en kommun måste ha för att hantera oförutsägbara händelser ligger oftast på en central nivå och ingår således inte i de grunder på vilka ett bidragsbelopp till en fristående skola bestäms. Gäller det en elev som återgår från en fristående till en skola följer ersättningen med eleven tillbaka till kommunen. Detta innebär sammantaget att det inte är motiverat med ett avdrag för ansvaret att bereda elever utbildning i kommunen. Såväl kommunernas, statens som friskolornas representanter menar alltså att skolpliktsavdraget bör vara . I betänkande 2006/07:UbU8 skriver riksdagsmajoriteten. För att fristående skolor ska få fullgoda förutsättningar att driva sin verksamhet behöver också kommunernas beräkningsunderlag för ersättning till fristående skolor bli mer enhetligt och transparent. Det är viktigt att momsreglerna tillämpas så att fristående skolor inte missgynnas. tillämpas gällande regler olika ute i landets olika kommuner. Skollagen håller på att skrivas om, och det är nödvändigt att regelverket utarbetas så att det inte tillåter godtyckligheter och olika tolkningar i landets kommuner. Godkända friskolor måste behandlas lika och rättvist i hela landet. Ersättningen till elever i fristående skolor skall vara lika stor som till elever i kommunala skolor.
mot · GV02Ub270 · 2007-10-02 00:00:00 — En skola fri från snask och läsk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en skola fri från snask och läsk. Det finns ett stort och accelererande folkhälsoproblem som vi alla måste hjälpas åt att bekämpa. Det gäller våra skolbarn och den exponering de får genom att det finns caféer och läskautomater i skolan som lockar dem till att äta en massa snask och dricka läsk under skoltid. Det är inte heller ovanligt att en del skolelever helt och hållet hoppar över skollunchen och i stället köper snask att ha till lunchen. Det säger sig självt att det inte är en sund utveckling. Den tilltagande fetman lägger grunden till många plågsamma sjukdomar i tidig ålder. Grunden läggs också för att man fortsätter en osund livsstil där snask och läsk kan ersätta lunchen. I många andra länder förekommer inte godis i skolan. I till exempel ska det visst råda ett totalt snask- och läskförbud i landets alla skolor. Det bör faktiskt övervägas om detta borde införas i också. Vi kan inte sitta med armarna i kors och bara hänvisa till valfrihet och kommunalt självstyre. Oförmågan att ta itu med detta problem kan leda till ännu större problem med folkhälsan än vad vi har .
mot · GV02Ub272 · 2007-10-02 00:00:00 — Avgiftsfria skolmåltider i gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fria skolmåltider. I dagens grundskola är alla skolmåltider gratis för barnen. Det innebär att alla barn kan äta sig mätta oavsett hur familjens ekonomi ser ut. Att kunna äta en fullgod måltid innebär att barnen har större möjligheter att klara sina studier och tillgodogöra sig den kunskap som förmedlas i . har dock allt fler kommuner och friskolor börjat avgiftsbelägga måltiderna i gymnasieskolan, vilket visar att vi nu behöver nationella åtgärder för att skolmåltiden även på gymnasiet ska vara avgiftsfri. Avgiften kan vara ett par per läsår och elev och det är en betydande utgift för många familjer med knapp ekonomi. Det kan innebära att elever avstår från att äta under skoldagen, trots att man vet hur viktig dagens skollunch är för studieresultaten. För att vi ska kunna ge barn och ungdomar goda förutsättningar när det gäller studierna inom gymnasieskolan behöver vi nu vidta åtgärder i syfte att ge eleverna fri skolmat även i gymnasiet.
mot · GV02Ub273 · 2007-10-02 00:00:00 — Nationella prov på modersmålet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella prov på modersmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella prov i minoritetsspråk samt svenska som andraspråk. har gjort en mindre studie om nationella prov lever upp till sin roll att vara ett stöd för likvärdig bedömning och betygssättning. De intervjuer med lärare, elever och rektorer som gjordes på fyra olika skolor med olika program visade bl.a. att nationella prov gynnar vissa elever och missgynnar andra. Lärarna ansåg att elever med annat modersmål än svenska och elever med läs- och skrivsvårigheter missgynnas vid proven medan elever på de studieinriktade programmen var bättre rustade inför provet. Elever som har svårt att tillgodogöra sig undervisning på svenska har rätt till både studiehandledning och ämnesundervisning på sitt modersmål. Elever som läser modersmål saknar nationella bedömningsgrunder för sina kunskaper, och de är i många fall mer godtyckliga än för barn med svenska som modersmål. Dessutom varierar kvaliteten på undervisningen i olika delar av landet, och därför går det inte att bedöma kunskaper nationellt. har tagit kritiken på största allvar och ska kritiskt granska provens form och innehåll, bl.a. gällande mängd text och språklig nivå i proven i matematik A. För elever med annat modersmål är det viktigt att kunna genomföra nationella provet i ämnen som är relevanta i första hand matematik och engelska och/eller svenska. Vi vill föreslå att regeringen studerar konsekvenserna av att låta elever med annat modersmål än svenska genomföra de nationella proven på sitt modersmål samt undersöker förutsättningarna för att införa nationella prov på svenska som andraspråk och elevernas modersmål. Det vore ett lyft för de nationella minoritetsspråk som talas i om elever tillhörande nationella minoriteter kunde ha sitt modersmål som nationellt prov.
mot · GV02Ub279 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om korttidsstudiestöd. Studier under hela livet är mycket viktigt för att vi ska klara de omställningar som sker på arbetsplatser och i vårt samhälle. Möjligheterna att tillsammans i olika grupper studera i t.ex. studiecirklar är mycket olika. Många arbeten sker kontinuerligt, alltså . Denna situation försvårar att bedriva studier i studiecirklar med viss regelbundenhet. Studiecirkeln är ofta den form vi väljer för att studera tillsammans och som inspirerar till att flera går vidare på längre och mera omfattande studier. Korttidsstudiestödet är en mycket viktig faktor för många att kunna delta i studier. Vi anser att vi bör överväga att omfördela studiestödsmedlen så att flera har möjlighet att kunna studera med korttidsstudiestöd.
mot · GV02Ub280 · 2007-10-02 00:00:00 — Svenska som andraspråk i förskoleklassen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka rätten till undervisning i svenska som andraspråk att gälla även i förskoleklassen. är ett mångkulturellt samhälle. Många barn i förskoleklasserna har föräldrar med annat modersmål än svenska och talar inte svenska i hemmet. Det är viktigt att undervisning i svenska som andraspråk påbörjas och att både förskolan, förskoleklassen och skolan tidigt kopplar ihop svenska språket med barns tidigare modersmål. Risken är annars stor att barnen redan i början av sin skolgång kommer på efterkälken på grund av de språksvårigheter som finns. Grundskoleförordningen, som innehåller allmänna föreskrifter om bl.a. svenska som andraspråk, avser den obligatoriska delen av skolan, d.v.s. från och med att skolplikt inträder (). I 2 kap. 1516 §§ grundskoleförordningen står att svenska som andraspråk skall om det behövs anordnas för elever som har ett annat språk än svenska som modersmål och skall anordnas i stället för undervisning i svenska. Rektorn beslutar om undervisning i svenska som andraspråk skall anordnas för en elev. Arbetet i förskoleklassen sker i samarbete med den obligatoriska skolan och använder sig av både förskolepedagogik och skolans metodik för inlärning, men är en egen frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. Med anledning av ovanstående bör en reglering ske i skollagen, eller grundskoleförordningen, så att även elever i förskoleklassen får rätt till undervisning i svenska som andraspråk. i (s)
mot · GV02Ub281 · 2007-10-01 00:00:00 — Kompetensutveckling för personal i förskola och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av kompetensutveckling för personal i förskola och skola. har en generellt bra förskola och skola, men för att ytterligare förbättra behöver personalen ges möjlighet till utveckling. Därmed får man nya kunskaper till arbetsplatsen och barnen och eleverna får nya möjligheter att utvecklas på bästa sätt. Utbildningsbehoven inom de olika grupperna som arbetar i förskolan och skolan varierar. Det kan handla om generella kunskaper, såsom pedagogik, men också om mer specifika kunskaper om de olika kulturer som finns representerade i förskolan eller skolan inom respektive yrke. Flexibelt lärande och lärande på arbetsplatsen är viktigt för de anställdas rätt till det livslånga lärandet, liksom för barnens och elevernas rätt till en god kvalitet i förskola och skola. Ofta har dock förskolor och skolor svårt att få de befintliga resurserna att räcka till, vilket gör att även om kompetensutvecklingen är viktig prioriteras den bort. För att de anställda på ett effektivt och bra sätt ska kunna arbeta och samarbeta med barnen är det viktigt att de har goda kunskaper om barn och deras behov. Exempelvis har ofta vaktmästaren på skolan en central roll i elevernas vardag, men ingen utbildning som specifikt innehåller studier om barns behov och utveckling. Det är också vanligt att personal börjar arbeta som timanställd, utan att ha den formella kompetensen, och sedan blir anställd. Då behövs kanske kompletterande utbildning för att kunna skaffa sig formell kompetens. Inom äldrevården startade den tidigare socialdemokratiska regeringen en stor satsning på kompetensutveckling, eftersom det är en viktig investering för att höja kvaliteten i äldreomsorgen. På liknande sätt bör man pröva olika vägar för att tillgodose behoven inom förskola och skola så att kompetensutveckling för personalen blir en realitet för en bättre skola. Om personalen får kompetensutveckling blir man bättre för att svara upp mot barnens behov i skola och förskola.
mot · GV02Ub284 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera tillvalsspråken i . Mer än 16procent av befolkning har utländsk bakgrund. kommer vart tredje barn som föds i att ha en eller båda sina föräldrar födda i ett annat land. I min hemstad har redan 40procent en så kallad utländsk bakgrund och hela 52procent av ungdomarna som är och yngre har en eller båda sina föräldrar födda i ett annat land. Vi svenskar kan numera tala och göra oss förstådda på mer än 150 olika språk. Detta är en resurs som kan tas till vara bättre i den svenska skolan. I dagens läge kan moderna språk (tidigare kallat B- respektive C-språk) läsas i som språkval och som elevens val. Varje kommun är skyldig att erbjuda språkval i minst två av språken franska, spanska och tyska. Kommunen är skyldig att anordna undervisning i de erbjudna språken om minst fem elever väljer språket och om eleverna bedöms ha möjlighet att fortsätta med språket i gymnasieskolan. Även finska och samiska får erbjudas eleverna som språkval. Om dessa språk erbjuds gäller inte kravet om minst fem elever. Även andra språk får erbjudas som språkval om eleverna på motsvarande sätt bedöms ha möjlighet att fortsätta studierna i språket i gymnasieskolan. Om eleven och elevens vårdnadshavare så önskar ska eleven som alternativ till moderna språk erbjudas undervisning i det språk som eleven har rätt till modersmålsundervisning i, svenska som andraspråk, svenska, engelska eller teckenspråk. Kravet att minst fem elever i kommunen ska välja språket gäller även här, förutom när det gäller modersmålsundervisning för samiska, tornedalsfinska eller romska elever. Ett visst antal timmar finns avsatt i timplanen för elevens val. Undervisningen är tänkt att fördjupa eller bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kan ingå ett språk som eleven inte har fått undervisning i. Generellt gäller att undervisningen till sitt innehåll och sin inriktning ska vara förenlig med den kursplan eller de kursplaner som är fastställda för det aktuella ämnet. Undervisning i ett nybörjarspråk ska anordnas enligt motsvarande kriterier som för språkvalet, det vill säga om minst fem elever väljer språket och eleverna kan bedömas ha möjlighet att fortsätta studierna i gymnasieskolan. I verkligheten är det i stort sett endast tyska, franska och spanska som erbjuds som språk i . Det finns även ett antal som läser modersmål som språkval, men det är en relativt liten andel (undervisning i modersmål sker därutöver i de flesta språk). Det är flera faktorer som påverkar vilka språk som erbjuds på en skola. Elevernas intresse och möjligheten till lärarkompetens är de viktigaste. Efterfrågan på språken kan också variera i olika delar av landet eller inom en kommun. Det viktiga är att vi ser över de faktiska möjligheterna för elever att få del av ett breddat språkerbjudande. Att globalisera och modernisera utbudet är positivt för som land och för de enskilda individerna.
mot · GV02Ub285 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans värdegrund avseende västerländsk humanism. läroplan för det obligatoriska skolväsendet står under avsnittet Skolans värdegrund följande: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Jag anser att tradition och västerländsk humanism borde strykas då det är otidsenligt. Det bör ersättas medhumanismen. Kyrkan är skild från staten och humanismen är universell.
mot · GV02Ub286 · 2007-10-02 00:00:00 — Kvalificerad yrkesutbildning för entreprenörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalificerad yrkesutbildning för entreprenörer. Att starta ett eget företag är ett av alternativen inom vårt moderna samhälle. var en anställning i ett företag, litet eller stort, det som de flesta önskade sig men i takt med att samhället utvecklats har frågan om entreprenörskap blivit alltmer aktuell. Till denna positiva utveckling har den moderna kooperativa rörelsen bidragit, men också de invandrare som kommit till vårt land har bidragit till att förändra synen på arbete och arbetsliv. I takt med att vårt samhälle förändras har alltså även synen på entreprenörer och entreprenörskapet förändrats positivt. Det är då angeläget att man kan få en relevant utbildning för att klara av att vara entreprenör och att våga starta ett eget företag. Intresset för ett visst yrkesområde måste givetvis finnas i grunden, men samhället måste stötta med relevant utbildning av hög nivå. Den kvalificerade yrkesutbildningen, KY, vore en lämplig modell för denna utbildning, detta av flera skäl. KY har redan en bra struktur som kan vara till nytta för att ge utbildning i entreprenörskapet. Formen erbjuder relativt stora friheter och öppningar för innovativa metoder. För att ge utbildningen i entreprenörskap möjlighet att växa fram, i takt med att behovet ökar, bör utbildning i entreprenörskap kunna ingå i flertalet utbildningar inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Detta skulle skapa ett mervärde för dem som går utbildning inom skilda yrkesområden och ge en god inblick i alternativ till sedvanlig anställning. En del av kriterierna för att få starta en kvalificerad yrkesutbildning är att den ska baseras på arbetsmarknadens efterfrågan. Om efterfrågan på entreprenörer är liten startas ingen utbildning. Men själva innebörden i entreprenörskapet är att man själv skapar anställningen och därmed efterfrågan. kommer därför ett litet företag att betyda mycket för tillväxten genom att det troligen kommer att generera fler arbetstillfällen. Vårt land behöver företagarandan och olika former behöver få växa i ett modernt samhälle. Entreprenörskapet är en av dessa former som kommer att skapa en framåtanda och som därför behöver få en kvalitativt hög och innehållsrik utbildning. Den kvalificerade yrkesutbildningen bör därför öppnas för utbildningar i entreprenörskap.
mot · GV02Ub290 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra sex- och samlevnadsundervisningen. Aborterna bland unga kvinnor i har ökat kraftigt. har det högsta antalet aborter bland de nordiska länderna. Rätten till abort är självklar för de flesta i vårt land. Även om det dock finns tecken på att abortmotståndet, som finns hos framför allt sympatisörer till ett av regeringspartierna, nu börjar komma till starkare uttryck. Men det är givetvis angeläget att arbeta för att minska antalet aborter. Att aborterna ökar är troligen en indikation på att sex- och samlevnadsundervisningen behöver förbättras i skolan. granskning visar att det finns stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor. I säger , professor och överläkare: tar för givet att det här med sexualundervisningen fungerar, men det blir mer och mer kunskapsluckor. Det är viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att man tar upp frågan ur olika ståndpunkter. Det finns givetvis en biologisk aspekt men även frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om HBT-frågor måste tas upp i undervisningen. Att ha en bra sexualundervisning i såväl som gymnasieskolan är oerhört viktigt. Det måste också finnas bra lärarkompetens i sex- och samlevnadsfrågor, så att lektionerna blir meningsfulla.