mot · GV02U361 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fullständig avveckling av massförstörelsevapen, såväl biologiska och kemiska som nukleära. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett starkare . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att icke-spridningsfördraget (NPT) stärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överenskommelse med om export av kärnteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett svenskt initiativ för nedrustning inom kärnvapenområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergripande handlingsprogram för nedrustning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglering av handel med små och lätta vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationell handlingsplan för lätta vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt stöd till processen rörande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en global uppslutning kring och stöd till förverkligande av intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om roll i Osloprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny krigsmateriellagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU:s uppförandekod måste vara restriktiv och tillämpas strikt. En politik för fred och mänsklig säkerhet utgår från våra värderingar om frihet, jämlikhet och solidaritet. Rättvisa, såväl mellan människor som mellan länder och regioner, är vårt medel, men också vårt mål. I en värld som upprustar alltmer behövs aktiva röster för nedrustning. har en lång och stolt tradition att förvalta. Den socialdemokratiska regeringen var aktiv i nedrustningsarbetet. Den sjösatte olika partnerskap med andra länder och tillsatte bland annat för att ta fram nya initiativ och idéer. Regeringen borde tydligt visa sin vilja att ställa sig bakom den nedrustningstradition som så länge varit en hörnsten i svensk utrikespolitik. Det är alarmerande att världens militärutgifter återigen ökar och har stigit enligt . Det internationella nedrustningsarbetet måste ta ny fart. Mer måste göras. Kärnvapenhotet är långt ifrån avvärjt. Tvärtom har det ökat. Målet är en fullständig avveckling av massförstörelsevapen, såväl biologiska och kemiska som nukleära. Att förhindra spridning är en viktig del av nedrustningsarbetet. För att nå detta måste kärnvapenmakterna minska innehavet. De samlade kärnvapenstyrkorna i världen, främst och , skulle kunna förstöra allt liv på jordklotet om. Enligt uppgår världens samlade aktiva och utplacerade kärnstridsspetsar till omkring 12000. Kärnvapen kan egentligen inte användas överlagt men väl av misstag och måste betraktas som politiska och inte som militära vapen. Det ligger i mänsklighetens och världssamfundets intresse för överlevnad och gemensam säkerhet att alla kärnvapen elimineras. Den fortgående kärnvapenmoderniseringen innebär ett ohyggligt slöseri med resurser. Flera kärnvapenmakter vägrar att gå med på verklig nedrustning och moderniserar istället sina kärnvapenarsenaler. Till detta kommer att ett antal länder som inte tidigare var kärnvapenmakter nu skaffat sig kärnvapen och att risken för ytterligare spridning även i fortsättningen är stor. Det finns också risk att kärnvapen sprids till icke-statliga aktörer exempelvis terroristgrupper. För att lyckas med nedrustningsarbetet krävs mycket tuffare kontrollregimer. Vi vill se ett starkare som har rätt till insyn i all kärnteknik överallt. (NPT) innehåller tre komponenter. Kärnvapenstaterna förbinder sig att inte överlåta kärnvapen, eller kunskap om kärnvapen och kärnvapenteknologi, till andra stater. lovar övriga stater att inte skaffa kärnvapen. I avtalet förbinder sig de länder som har kärnvapen också att arbeta för en fullständig kärnvapennedrustning. NPT är satt under stor press. Det står klart att världen är i stort behov av nya initiativ i nedrustnings- och kontrollarbetet, som det för oss socialdemokrater är viktigt att NPT stärks och att de utfästelser som är gjorda i avtalet införlivas. har gjort en överenskommelse med om export av kärnteknik som gör att , trots att man inte skrivit under NPT, ändå får del av dess fördelar. Ett förverkligande av denna överenskommelse riskerar att innebära en skadlig erodering av NPT. Innan så sker måste dock överenskommelsen godkännas enhälligt av länderna i () där ingår. Vi socialdemokrater vill att regeringen redovisar sina ståndpunkter och öppnar för en diskussion inför kommande NSG-möten. Den oberoende internationella kommissionen om massförstörelsevapen med som ordförande presenterade sin rapport med en rad konkreta förslag om hur världen skall kunna befrias från kärnvapen, biologiska och kemiska vapen. Rapporten analyserar ingående de hot som världen lever under , främst 27 000 kärnvapen och ansträngningar av enskilda stater och kanske terrorgrupper att utveckla eller komma över olika slag av massförstörelsevapen. lades fram då det globala samarbetet för nedrustning gått i stå. Den sextionde sessionen av lyckades inte, trots stora ansträngningar av dess ordförande , få medlemsländerna att acceptera några åtaganden på nedrustningsområdet. Slutsatsen av detta faktum bör vara att det är nödvändigt att pröva nya vägar för att få fart på de globala nedrustningssamtalen. kan genom sin sammansättning sägas utgöra ett gott tvärsnitt av hur världens främsta nedrustningsexperter ser på läget. Genom att välja ut några av dess sextio förslag och driva dem i internationella fora skulle den kunna lämna ett viktigt bidrag till att hantera en av vår världs ödesfrågor. Vi socialdemokrater anser att följande tre förslag bör vara en del av en svensk nedrustningsoffensiv inom kärnvapenområdet: erbjuder sig att vara värd för och bekosta ett litet sekretariat för icke-spridningsfördraget (NPT). Sekretariatet skulle åta sig de uppgifter som föreslår i sin rekommendation nr 4. driver i alla relevanta fora att alla kärnvapenmakter åtar sig att inte placera ut någon form av kärnvapen på utländskt territorium i enlighet med rekommendation nr 22. tar upp i EU-kretsen att EU skall verka för att nedrustningskonferensen i kan fatta beslut om sin dagordning med två-tredjedelsmajoritet i enlighet med rekommendation nr 58 för att bryta det nuvarande dödläget i konferensen. Dessutom anser vi socialdemokrater att regeringen bör anta ett övergripande handlingsprogram för nedrustning som skall syfta till att ett toppmöte om nedrustning i enlighet med rekommendation nr 59 äger rum inom FN:s ram . Arbetet för att minska antalet lätta vapen måste fortsätta med än större kraft. Dessa vapen, såsom pistoler och k-pistar, står för av alla dödsoffer i väpnade konflikter och skördar mer än en halv miljon liv . Små och lätta vapen är de vanligast använda vapnen i världens konflikter. De är billiga, hållbara och lätta att transportera och smuggla. Under sin livstid hinner ett vapen användas i många olika konflikter och av många olika aktörer, i många fall av barn. Det finns över 300 000 barnsoldater och dessa utrustas ofta med lätta vapen. Att stoppa spridningen av lätta vapen är en angelägenhet för alla samhällen. Det är ingen rättighet att äga vapen. Det internationella arbetet för att begränsa mängden och spridningen av lätta vapen är främst inriktat på genomförandet av det handlingsprogram som antogs vid om illegal handel med små och lätta vapen (SALW) 2001. Ett instrument om märkning och spårning av små och lätta vapen framförhandlades och antogs i en resolution av . En FN-expertgrupp granskar olika aspekter av olaglig vapenförmedling. Expertgruppen fokuserar på hur man kan underlätta för stater att införa regler mot olaglig vapenförmedling och hur internationellt samarbete kan medföra en bättre kontroll över olaglig vapenförmedling. måste fortsatt vara en drivande del i detta viktiga arbete och bör utveckla en nationell handlingsplan kring lätta vapen som tydliggör svenska strävanden inom området och som möjliggör uppföljning och utvärdering av svenska positioner och åtgärder. fattades ett historiskt beslut i . 153 länder röstade ja till förslaget om att bilda en kommission som skall utreda möjligheterna till ett internationellt avtal som begränsar och kontrollerar handeln med konventionella vapen, ett så kallat . Genom ett globalt vapenhandelsfördrag skulle alla länder följa samma minimiregler för vapenförsäljning, vilket skulle försvåra för oseriösa aktörer att hitta ett land som vill sälja till dem. måste ge fortsatt stöd till processen rörande . mot personminor trädde i kraft och har 146 parter. Konventionens huvudsyfte är ett absolut förbud mot användning, utveckling, tillverkning, anskaffning, överföring och lagerhållning av truppminor. Det är viktigt att fler länder ansluter sig till konventionen, och bör därför verka för en global uppslutning bakom . Konventionens andra huvudsyfte är att ett antal åtgärder vidtas för att handskas med konsekvenserna av tidigare användning av truppminor. Det handlar bland annat om röjning av minfält, stöd till minoffer och hjälp med förstöring av lagrade truppminor. måste fortsatt ge stöd till sådana insatser. avslutades en internationell regeringskonferens i om klustervapen. Slutdeklarationen från mötet, som 46 länder inklusive ställde sig bakom, slår fast att ett internationellt avtal som förbjuder användning, produktion, överföring och lagring av klustervapen som orsakar oacceptabel skada på civilpersoner ska vara slutförhandlat senast under utgången av 2008. Slutdeklarationen från uppmanar också länder att fram till dess att ett avtal är slutförhandlat vidta åtgärder på nationell nivå. Klustervapen utgör ett stort humanitärt problem dels för att de sprider ut substridsdelar över ett så stort område att det i praktiken har visat sig mer eller mindre omöjligt att undvika civila offer, dels för att de efterlämnar oexploderade substridsdelar som i krigets spår skadar och dödar civilbefolkningen. av de människor som dött av klustervapen beräknas ha varit civila. Det står nu klart att inneburit startskottet för en historisk process mot ett internationellt långtgående förbud av klustervapen. Vi kan med glädje notera att antalet länder som stödjer Osloprocessen har ökat från ursprungliga 46 till 80 länder. beslutade att ska fortsätta att vara pådrivande för att få till stånd ett internationellt förbud rörande klustervapen i enlighet med Oslodeklarationen. pågick den andra konferensen inom Osloprocessen i , , där den dessvärre valde att inte delta. position i klustervapenfrågan är synnerligen viktig. har ett stort anseende internationellt inom humanitära frågor. bidrag i dessa sammanhang kan därför på ett konstruktivt sätt föra processen vidare med målet om ett långtgående internationellt avtal med ett brett stöd. Omvänt riskerar att underminera processen genom att inte medverka eller genom att argumentera för en reglering av vissa typer av vapen, snarare än ett långtgående förbud. Det är därför oroande att inte medverkade i det andra mötet inom Osloprocessen i . Det är också oroande att regeringen har motsatt sig ett förbud som skulle omfatta det svenska klustervapnet, Bombkapsel 90. antog också FN en ny policy gällande klustervapen där man uppmanar medlemsstaterna att anta ett legalt bindande instrument mot klustervapen samt att länderna till dess att ett sådant instrument existerar vidtar åtgärder på nationell nivå. Om inte snart omprövar sin inställning till det svenska klustervapnet och frågan om ett långtgående förbud av klustervapen, är risken stor att inte kommer att kunna fortsätta att delta i Osloprocessen. Det vore ett bakslag om , som har en stolt tradition av att vara ett nedrustningsfrämjande land som värnar om humanitära värden, ställer sig utanför ett internationellt förbud av klustervapen. bör istället ta en aktiv och ledande roll inom Osloprocessen och gå i spetsen för ett långtgående förbud av klustervapen. Vi socialdemokrater ser flera brister i den nuvarande krigsmaterielexportlagstiftningen. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbete kring en ny lagstiftning. Vi anser fortfarande att det är angeläget att regeringen kommer till med ett lagförslag som ligger i fas med utvecklingen på området och som är koherent i enlighet med Politiken för Global Utveckling (PGU). Hur en ny krigsmaterielexportlagstiftning bör se ut vill vi socialdemokrater återkomma till då regeringen i en konkret proposition redovisar sina förslag. Några vägledande principer för oss är dock att all handel med vapen och krigsmateriel ska kontrolleras genom strikta regler. ska vara en föregångare genom sin lagstiftning om svensk export och import av vapen och krigsmateriel. Icke-demokratier och länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna kan inte ges samma legitimitet att få köpa vapen. Vid export ska hänsyn tas till risken för krig och om staten begår brott mot mänskliga rättigheter. Regler för import av krigsmateriel bör utarbetas i enlighet med samma principer som gäller för export av samma slags produkter. Den totala vapenexporten från och EU måste minska. Det kan arbeta för genom en svensk restriktiv krigsmaterielexportpolitik, men också genom EU. Vi socialdemokrater anser att måste vara aktivt i utarbetandet av en gemensam uppförandekod där principen om varje lands rätt att ha en mer långtgående politik ligger fast. Svensk ståndpunkt måste vara att EU:s uppförandekod blir mer restriktiv och tillämpas strikt.