mot · GV02Fi276 · 2007-10-04 00:00:00 — Fram till nu har drygt 16 miljarder växlats från ökat skatt på sådant som belastar miljön negativt, till sänkt skatt på arbete och stöd till vissa stimulansåtgärder. Vi vill gå vidare och utveckla den gröna skatteväxlingen genom att även växla gröna skatter mot varandra. Vi tror att det kan skapa större förståelse och tydligare koppling till miljöstyrningen. Vi visar i tabell 6 hur en fortsättning på skatteväxlingen för åren 20082010 kan utformas. För en minskad klimatpåverkan höjer vi skatterna på bensin och alla dieselkvaliteter så att höjningen 2010 uppgår till . Dessutom vill vi ha en skatteväxling för dieselbilar, vilket innebär en höjning av dieselskatten med som vi sänker fordonsskatten för diesel med motsvarande summa. En klimatskatt införs för inrikesflyget. Vi inför även en miljöavgift på fluorerade växthusgaser, ett nytt cykelavdrag samt en försäljningsskatt på nya bilar. För en bättre havsmiljö sänker vi skatten på alkylatbensin vilket delvis växlas mot ett införande av en ny båtskatt. För minskad övergödning och spridning av kemikalier höjer vi även skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel. För att kompensera hushållen för de höjda miljöskatterna ger vi ett riktat stöd till kollektivtrafik i glesbygd, sänker fordonsskatten för bilägare i glesbygd samt sänker skatten för dem som endast betalar kommunalskatt skatteväxlingsförslag presenteras utförligare i en partimotion om skatter samt i flera olika områdesmotioner. förslag till skatteväxling, Höjd energiskatt diesel miljöklass 1 och 2 Sänkt fordonskatt (dieselbilar) Diesel (55-65-75 för miljöklass 1, 2, 3) Diesel (0-10-20 för miljöklass 1, 2, 3) Bensin (29-50-75) Höjd fordonskatt ökad på grund av koldioxidrel. Båtskatt, del av SUMMA skattehöjningar (avrundat) Sänkt fordonskatt diesel (bil+lastbil) Sänkt fordonskatt på grund av ökad koldioxidrel. SUMMA skattesänkningar (avrundat) anser att fastigheter är tillgångar som skall beskattas. De är också en viktig och stabil skattebas. Boendeskatter får inte ge upphov till orimliga effekter. Regeringen har lagt förslag om en omläggning av beskattning av bostäder. Vår främsta kritik består i att omläggningen innebär mycket stora skattesänkningar för redan välbeställda. Skatteomläggningen kan också innebära skillnader mellan kommuner i uttag av fastighetsavgift. Vi avvisar regeringens förslag men menar att dagens system med uppskov bör avskaffas. I budgetförslag utformas fastighetsskatten utifrån de regler som gällde vid utgången av . Vi har dessutom ställt oss bakom borttagande av schablonbeskattningen för bostadsrätter och en sänkning av fastighetsskatten på flerbostadshus till . bör fastighetsskatten på flerbostadshus tas bort helt. Vi står också bakom tidigare dämpnings- och begränsningsregler. Begränsningsregeln kan behöva byggas ut för att justera för ökade taxeringsvärden. Det skall kombineras med fördelningspolitiska utvärderingar. 10.6Tabell över förslag till inkomstförändringar Förslag till inkomstförändringar, Ja till följdändring p.g.a. justering i lagen om inkomstgr. ålderspension (ökad inbetalning till allmän pensionsavgift) Ja till följdändring skattereduktion för allmän pensionsavgift Ja till avtrappning energiskatteavdrag för vindkraft Nej till förstärkt jobbskatteavdrag, steg 2 Ja till höjt förmånsvärde lånedatorer Ja till höjt reseavdrag, från /mil till /mil Ja till begränsningar i avdragsrätten för pensionsförsäkringar Sänkt grundavdrag högre inkomster Höjt grundavdrag lägre inkomster Ändrade skiktgränser, minska uppräkningen Ökat avdrag dubbel bosättning Nej till tidigare jobbskatteavdrag Återinför skattreduktion a-kassa/fackavgift Nej till skattereduktion hushållsnära tjänster Nej till sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag Nej till slopad särskild löneskatt pers födda och tidigare Nej till tidigare nedsättning särskild löneskatt äldre Nej till nedsättning särskild löneskatt äldre, egenföretag Nej till tidigare beslut om halv arbetsgivaravgift 1924 år Nej till tidigare beslut om halv egenavgift 1924 år Inför slopad sjuklöneperiod mindre företag Arbetsgivaravgift, effekt av v:s jobbsatsning Nej till reformerad beskattning av bostäder (avser regeringens förslag om slopande av statlig fastighetsskatt och förändring av uppskovsregler) Ja till höjd fastighetsskatt vattenkraftverk, från 1,7 till Ja till lättnader i kapitalvinstbesk. av kvalificerade andelar, tillfälliga regler (BP07) Nej till slopad förmögenhetsskatt (VÅP 07) Ej genomförd sänkning koldioxidskatt i handlande sektorn Korrigering sänkt koldioxidskatt i handlande sektorn, förändringar sker i två steg, JA ; NEJ 2009 och 2010 Ja till höjd koldioxidskatt, + /kg koldioxid Ja till höjd energiskatt på diesel mk1 och mk 2, +20 öre/l Ja till kompensation jordbruk, skogsbruk för höjd dieselskatt Ja till sänkt återbet.gräns el och diesel, fr. 1000 till Ja till sänkt fordonskatt för dieselpersonbilar Ja till höjd fordonsskatt lätta personbilar och bussar, +45 % Ja till höjd termisk effekt i kärnkraftverk, +24 % Ja till höjd tobaksskatt, totalt cigaretter, styckeskatt /cigarett röktobak, /kg snus, /kg Ja till höjd alkoholskatt, totalt sänkt skatt på vin, /l höjd skatt på öl, /volymprocent och l Nej till sänkt lotteriskatt, från till Ja till sänkt reklamskatt Ja till sänkt enerigeskatt på el i norra (BP07) Nej till premieskatt trafikförsäkring Höjd dieselskatt (55-65-75; mk 1, 2 och 3) Höjd dieselskatt (0-10-20; mk 1, 2 och 3) Höjd bensinskatt (29-50-75) Sänkt fordonskatt dieselpersonbil + tunga fordon Sänkt skatt på alkylatbensin Ja till Vissa mervärdesskattefrågor Ja till förlängd redovisningsperiod mervärdesskatt, kompl. KREDITERINGAR MED SKATTEANKNYTN. Inför skatteavdrag FoU, mindre företag Inför anställningsstöd för unga OSA omföres från UO 13 Särskilt anställningsstöd från UO 13 SUMMA SKATTER OCH AVGIFTER Periodiseringar (bolagsskatten ) Återföres överföring till kommunerna (1811) Återföres fastighetstaxering (09 och 10) (tillfaller kommunerna) (tillfaller kommunerna) Återställande av tilläggspensionen (1813) Bankers ansvar för Kassaservice I ett modernt samhälle som är välfärdssektorn en avgörande förutsättning för människors dagliga liv och ekonomi. Den är arbetskraftsintensiv, eftersom den till stor del sker i möten mellan människor. Huvudsakligen utförs välfärdsproduktionen i den kommunala sektorn, det vill säga primärkommunerna, landstingen och regionerna. Den offentliga sektorn står för en effektiv och rationell lösning av samhälleliga behov. Här produceras välfärdstjänster som ger invånarna en god livskvalitet. Här justeras också en del av klassamhällets och könsmaktsordningens orättvisor, så att makt och ekonomiska resurser fördelas mer demokratiskt. Den offentliga sektorns utbyggnad har varit avgörande för kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta. Kommunalskatten är i kronor räknat den mest omfördelande skatten mellan könen, tack vare sin omfattning. Verksamheterna i den offentliga sektorn är också på många sätt centrala för utvecklingen i den privata sektorn. Hur ett lands välfärdstjänster, försäkringar eller infrastruktur ser ut lägger en grund för vilken sorts privata företag som växer fram och hur maktförhållandena ser ut i dem. Den offentliga sektorn utgör också en stor del av marknaden för många privata företag. I handlar det om inköp för minst 500miljarder kronor , företrädesvis hos mindre och medelstora företag. har kommunsektorns finansiella ställning väsentligt förbättrats, dels som en effekt av tidigare genomförda besparingar, dels genom ökat skatteunderlag och de ekonomiska tillskott via statsbudgeten som beslutades under förra mandatperioden, framförallt genom medverkan i budgetarbetet. finns det flera faktorer som talar för ytterligare satsningar på kommunsektorn. präglas stora delar av välfärdssektorn av de stora nedskärningar som genomfördes . Skolan har till exempel fortfarande inte nått upp till sin tidigare nivå av lärartäthet. I många verksamheter leder underbemanning och höga ohälsotal till onödiga samhällsekonomiska kostnader. Situationen förvärras också av de fortgående privatiseringarna. menar att det som krävs för att skapa väl fungerande arbetsplatser är fler anställda och mer demokratiska strukturer. Behovet av framför allt äldreomsorg kommer att öka i och med att befolkningen i blir äldre. Det kräver både en god framförhållning från den kommunala organisationen och en beredvillighet att anställa fler. Den goda utvecklingen av folkhälsan skall inte behöva gå hand i hand med oro över framtiden, och ingen skall tvingas dra ner på sitt betalda arbete för att i stället ta hand om anhöriga. En tredje orsak till att satsa på kommunsektorn är att den nuvarande ambitionsnivån är för låg i många verksamheter. Delvis är det ett arv , delvis är det helt nya steg som behöver tas. Det handlar om barn och ungdomar som inte får det stöd och den utbildning de behöver, om framför allt kvinnor vars arbetsliv hindras av bristande tillgång till barn- och äldreomsorg, eller om möjliga folkhälsoförbättringar som uteblir när det inte satsas tillräckligt på föreningslivet. Listan kan göras lång på samhällsekonomiskt mycket goda investeringar som får stå tillbaka, till förmån för en ökning av höginkomsttagares privata konsumtion. Ju mer ekonomin utvecklas och levnadsstandarden höjts i , desto viktigare har välfärdstjänsterna blivit för människors välbefinnande. Hög kvalitet i till exempel skolan och barnomsorgen har fått ett högre och högre relativt värde för människor, inte för att de tjänsternas produktivitet i snäv bemärkelse har ökat, utan för att andra behov är bättre uppfyllda. Precis som produktivitetshöjningarna i jordbruket ledde till att dess andel av ekonomin minskade, kan vi se en liknande effekt i delar av dagens privata produktion. Samma sorts effekt gör att tjänster som restauranger och frisörer inte minskat i popularitet, trots att deras priser med nödvändighet ökar i förhållande till kapitalvaror. Skillnaden är att omfattningen av de tjänsterna styrs genom människors plånböcker. Välfärdsproduktionen styrs i stället fortfarande trots många borgerliga försök att ändra på det i huvudsak av människors faktiska behov. Det gör att fördelningen blir betydligt mer samhällsekonomiskt effektiv, men betyder också att ökade behov bara kan tvinga fram ekonomiska satsningar genom aktiva politiska beslut. Därför är fler anställda i kommunsektorn en central del av strategi för full sysselsättning. 11.2Reell försämring med den borgerliga regeringens förslag Den borgerliga regeringen fullföljer i huvudsak de satsningar i kommunsektorn som s-v-mp-konstellationen aviserat och/eller beslutat vårproposition för perioden 20072008. Men för aviserar regeringen oförändrad nivå på anslaget Kommunalekonomisk utjämning, vilket i realiteten är en sänkning av tillskotten till kommuner och landsting med . I budgetpropositionen skriver regeringen: Skulle den beräknade konsumtionsutvecklingen för 20062008 på cirka 2procent bibehållas, kombinerat med en oförändrad bild av inkomstutvecklingen, kommer sektorn dock uppvisa betydande underskott 2010 (prop. 2007/08:1 bilaga 2 s.78). Kommunsektorns konsumtion förväntas därför stanna upp , och bara öka respektive . Det räcker antagligen inte till för att täcka höjningarna i löner och priser, även medräknat att produktiviteten ökar. Statsbudgeten innebär därmed en försämring av kvaliteten i välfärdsproduktionen. Regeringens ambition är också följdriktigt att kommunsektorns inkomster av skatt och statsbidrag (exklusive mervärdesskatt) skall minska som andel av BNP från år , som sektorns finansiella sparande också skall sjunka. Till det kommer att regeringens nedskärningar i sjuk- och föräldraförsäkringen, försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och minskning av arbetsmarknadsåtgärderna innebär förluster för kommunsektorn: dels ett skattebortfall, dels ökade kostnader för försörjningsstöd. Totalt sett motsvarar bara skattebortfallet av reformerna . Det ger regeringen ingen kompensation för, i strid med finansieringsprincipen. Effekter av regeringens förslag för kommunsektorn, Regeringsförslag som inte reglerats Försämringar i a-kassa och aktivitetsstöd Sänkt tak i sjukförsäkringen De här åtstramningarna innebär att en rad reformer som människor efterfrågar och förväntar sig riskerar att utebli. Det gäller kvalitetsutveckling i form av minskat antal barn i barngrupperna i förskolan, av ökad lärartäthet och av utrymme för promenader och hemlagad mat i . De innebär också att kommunernas långsiktiga planeringsförutsättningar återigen undergrävs. Även i frågan om välfärdstjänsterna är alliansens förslag till statsbudget antifeministisk. För kvinnor betyder nedskärningar i kommunsektorn med all sannolikhet både uppsägningar och sämre möjligheter att förvärvsarbeta, i en situation där det vore direkt samhällsekonomiskt lönsamt att göra precis tvärtom och höja kvaliteten och antalet anställda i välfärdssektorn. 11.3Öka välfärden med fler jobb i kommunsektorn I denna motion presenteras satsning på fler jobb. Den största delen riktas till kommunsektorn, och omfattar 150000 nya jobb under . Vi avvisar också regeringens nedskärningar av statsbidragen till kommunerna. Utöver det gör vi en satsning på gratis frukost i samt gömda och asylsökande barns skolgång. Förstärkningen av välfärdstjänsterna behöver gå utöver det nödvändigaste. Vi siktar på en utveckling där lärartätheten i skolorna är högre, där det finns tid för förebyggande arbete och inte bara vård i efterhand, och där alla kan känna en trygghet i att man som äldre kommer att få all hjälp man behöver. Ett modernt välfärdssamhälle behöver också fler arbetstimmar i biblioteken, på fritidsgårdarna, i föreningslivet, i folkbildningen, i kulturverksamheterna och i public service-företagen. För att välfärdssektorn skall bevara det goda förtroende från medborgarna som syns i många mätningar måste kvaliteten ständigt utvecklas. ser det som helt avgörande att antalet anställda motsvarar det faktiska behovet, men det räcker inte i sig. Det krävs också goda anställningsvillkor för personalen, med stabila heltids- och tillsvidareanställningar som ger kontinuitet i arbetet. Dessutom behöver det utvecklas former för demokratisering, där anställda och brukare gemensamt formulerar mål och innehåll i verksamheten. vill se mer av forskning och metodutveckling för att mäta välfärdssektorns kvalitet och effektivitet. De metoder vinstmaximerande företag använder är vanligtvis inte särskilt lämpliga för att utvärdera välfärdstjänster. 11.4Hela lönen också i kommunen Välfärdsarbetet i den kommunala sektorn är kvinnodominerat. Dessvärre är det också en låglönesektor med många ofrivilliga visstids- och deltidsanställningar. Det är en situation som kommunsektorn måste ta sig ur, av rättviseskäl, av kvalitetsskäl och för att kunna hitta sökande till de nya tjänster som behövs. Genom förslag i denna motion anvisar vi ekonomiska medel för att uppnå en höjning av kvinnors löner i kommunsektorn. vill vi avsätta 10 miljarder i statens budget för detta ändamål. Vi utgår från att de totala utbetalningarna i systemet bör öka efter hand, varför vi har budgeterat för 2 miljarder , och 3 miljarder . De medlen skulle också, liksom de nyanställningar vi vill se, leda till högre efterfrågan på kvinnors arbetskraft, och därmed stärka möjligheterna till en ökning av kvinnors löner även inom den privata sektorn. Sammantaget gör stora satsningar på att föra över medel via statsbudgeten till utrymme för offensiva satsningar i kommunsektorn, utöver det som skapas av förbättrade egna finanser inom denna sektor och utöver transfereringar med grund i finansieringsprincipen. förstärkning på kommunsektorn genomförs framför allt genom förslagen om jobbsatsning och höjning av kvinnors löner. Vi avvisar regeringens försämringar av den kommunala ekonomin, men utöver det höjer vi inte de generella statsbidragen. Flera av de förslag vi lägger fram i budgetmotionen påverkar kommunernas skatteinkomster. Vi reglerar alla dessa effekter i enlighet med finansieringsprincipen. Eftersom den kommunala fastighetsavgiften förväntas leda till högre inkomster 20092010 än vad som regleras i budgetpropositionen kompenserar vi kommunerna för det högre beloppet. Skillnaden gentemot regeringen är därmed att vi föreslår en jämn utdelning av samma summa som med regeringens förslag fördelas efter respektive kommuns bostadsstruktur. Ekonomiska regleringar till följd av förslag, Kommunala effekter av förslag Förstärkningar av a-kassa och aktivitetsstöd Höjd sjukpenning för arbetslösa Sänkt grundavdrag vid högre inkomster Höjt grundavdrag vid lägre inkomster 12Fördelning av utgifter i statsbudgeten räknas myndigheternas anslag upp i statens budget så att dessa skall klara av att betala ökade priser och löner. Lönernas uppräkning baseras på SCB:s arbetskostnadsindex. Detta index är baserat på löneutvecklingen för tjänstemän i den konkurrensutsatta tjänstesektorn, korrigerad för ett tioårigt genomsnitt av produktionsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn. Den grundläggande orsaken till att modellen infördes var att lönerna inom den statliga sektorn skulle ha en följsamhet gentemot andra sektorer på arbetsmarknaden. Löneutvecklingen i staten skall genom denna metod vare sig vara högre eller lägre. I regeringens vårproposition 2007 uppräknas lönekostnaden (jämfört med siffrorna i budgetpropositionen 2007). Det är den lägsta uppräkning som gjorts sedan modellen infördes. Uppräkningen läggs fast i och med budgetpropositionen 2007/08:1. Denna siffra skall jämföras med att de avtal som träffats på arbetsmarknaden oftast ligger på en löneutvecklingstakt på . har låtit räkna på hur många tjänster den låga prisuppräkningen motsvarar för myndigheter med fler än 100 anställda. Utredningen visar att den motsvarar 4684 tjänster. För att de statsanställda skall kunna nå samma nivå på sina löneavtal som övriga marknaden, , handlar det om som måste tillföras. Den nuvarande omräkningsfaktorn är alltför okänslig för de stora skillnaderna inom tjänstesektorn. Den riskerar i praktiken att fungera som en automatisk nedskärningsmaskin och bidra till en successiv urholkning av de offentliga verksamheterna. menar att statsanställda inte genom en sämre löneutveckling skall bidra till att finansiera att en god service till allmänheten skall upprätthållas. Det behövs ett nytt system för pris- och löneomräkningen för att komma till rätta med den problematik som vi beskrivit ovan. framför krav på en sådan utredning i motion 2007/08:Fi209. För att undvika drastiska negativa effekter har vi i vårt budgetförslag i vissa fall gett ytterligare kompensationer till myndigheter. förslag till utgifter, Miljoner kronor (diff. Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpol. Miljoner kronor (diff. Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten kräver ett sparbeting på hovstaten på för samt att riksdagsledamöternas arvoden minskas avsevärt och knyts till ett prisbasbelopp. Vi föreslår också att de ekonomiska bidragen till organisationer som företräder de nationella minoriteterna får ett ökat bidrag med . anser att skall ligga under . Därmed flyttar vi anslaget från utgiftsområde 4. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 1, nummer 2007/08:K314. 12.2UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslår att () avvecklas per . Den roll som KI har tagit sig, som opinionsbildande kommentator av politiska förslag och beslut, genomförs utifrån ett strikt marknadsliberalt nationalekonomiskt perspektiv. Myndighetens viktiga och värdefulla statistiska kärnuppgifter kan med fördel överföras till . avvisar även vissa andra besparingar på SCB och vill därtill öka anslaget med , vilket krävs för att den låga pris- och löneuppräkningen inte skall få negativa följder för personalsituationen. Av samma skäl tilldelas ökade anslag. vill avskaffa det inrättade , som är ännu en institutionell hämsko på de folkvaldas möjligheter att föra en ekonomisk politik för full sysselsättning. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 2, nummer 2007/08:Fi235. 12.3UO 3 Skatt, tull och exekution De mål för politikområdet Skatt, tull och exekution som den dåvarande beslöt om med anledning av budgetproposition bör ligga fast. Medborgares och företags förtroende för skattesystemet och bygger på att regelverk och handläggningsprocedurer är rationella, tydliga och förståeliga. Regelförenklingar är därför av största vikt för såväl enskilda som företag och för det interna arbetet inom . anser att anslag bör tillföras medel som säkerställer att myndigheten även fortsättningsvis kan erbjuda en bra service till allmänhet och företag. För en förbättrad gränskontroll och att brottslighet skall kunna förebyggas och bekämpas krävs ökade resurser till . Vi föreslår ett nytt anslag till som syftar till att bygga upp en verksamhet med statliga saneringslån för människor som är överskuldsatta. enades , och bl.a. om ramförstärkningar för UO 4. Dessa förstärkningar står vi fast vid, med få undantag. Bland annat innebär detta en lägre nivå när det gäller anslaget till polisen. Vi anser att det finns andra delar i rättsväsendet som är i större behov av förstärkningar. föreslår omfattande förstärkningar av verksamheten i kriminalvården, till stor del beroende på återinförd villkorlig halvtidsfrigivning. Även anslaget Rättsliga biträden m.m. förstärks betydligt. Vi föreslår en större satsning på än vad regeringen gör, samt pengar till utbildningsinsatser kring sexualiserat våld när det gäller polisorganisationen, och Domstolar. införs som ett nytt anslag, medan anslaget flyttas till utgiftsområde 1. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 4, nummer 2007/08:Ju339. 12.5UO 5 Internationell samverkan har inga förslag till utgiftsförändringar. 12.6UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet avvisar regeringens förslag att utöka resurserna till de internationella insatserna och vill i stället satsa på att utöka antalet totalförsvarspliktiga, göra totalförsvarsplikten könsneutral samt kvalitetsutveckla både värnplikts- och civilpliktsutbildningen. föreslår också ett ökat löneanslag till , samt . föreslår vidare besparingar när det gäller materielbeställningar och all verksamhet som i de olika anslagen syftar till främjande av svensk vapenexport. välkomnar regeringens informationssatsning riktad till kvinnor om värnplikten men vill utöver detta utöka resurserna till Försvarsmaktens övriga jämställdhets- och diskrimineringsarbete. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 6, nummer 2007/08:Fö233. 12.7UO 7 Internationellt bistånd motsätter sig regeringens urholkning av biståndet, som skuldavskrivningar och omriktning till flyktingmottagande innebär. Partiet tillför utgiftsområdet för att kompensera för den del som rör flyktingmottagandet. vill se en satsning på klimatbistånd där anslås 2008 för att trappas upp till 1 miljard 2009 och 1,5 miljarder . Det skall gå till att förebygga klimatförändringar och motverka deras konsekvenser i syd, som beräknas bli oerhörda. Dessa medel får inte användas för svenska åtaganden inom Kyotoprotokollet. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 7, nummer 2007/08:U280. Rätten till undan förföljelse är reglerad i en rad internationella konventioner som undertecknat. För att svara upp mot detta måste ta ett tydligt ansvar för att de människor som söker asyl skall tas emot på ett bra sätt. Antalet asylsökande förväntas fortsätta att öka , bland annat med anledning av kriget i . På detta följer behov av ökade medel för asylprocessen samt för det kommunala flyktingmottagandet.