mot · GU02N10 · 2007-03-14 00:00:00 — Försäljning av vissa statligt ägda företag avslår regeringens proposition 2006/07:57 Försäljning av vissa statligt ägda företag. begär att regeringen, före en eventuell utförsäljning av innehavet i Sonera, måste återkomma till med en analys av och förslag på olika alternativ för att separera det fasta telenätet från Soneras övriga verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en analys av konsekvenserna för bolånemarknaden bör redovisas för före en eventuell utförsäljning av . I sin utförsäljningsproposition aviserar regeringen att det statliga ägandet av företag ska minskas. Efter en första genomgång av de statligt ägda företagen bedömer regeringen att försäljningsprocessen bör inledas med att minska ägandet i de sex företagen (publ.) som äger (publ. ), (publ. ), (publ. ), Bostadsfinansieringsaktiebolag (publ. ), (publ. ), och (publ.). Statens innehav i dessa sex bolag uppgår till ett värde av . Regeringen radar i sin utförsäljningsproposition upp en katalog av möjliga tillvägagångssätt för försäljningsprocessen av de statliga företagen men redovisar inte närmare hur processen för respektive bolag kommer att se ut. Vidare vill regeringen ha bemyndigande att motta exempelvis aktier som likvid vid försäljningarna samt att regeringen också ges fria händer att vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna . Regeringen begär också godkännande för att finansiera statens försäljningskostnader med försäljningsintäkterna. Dock utan att redogöra för hur omfattande dessa kan komma att bli. förvaltar 54 företag eller koncerner, av vilka 40 ägs helt av staten och 14 tillsammans med andra. Omkring 190 000 personer är anställda i dessa företag vars värde uppskattas till totalt . Sonera, Nordea, OMX, , och Vin & Sprit står högst upp på säljlistan och värderas tillsammans till . Därmed motsvarar de mer än en tredjedel av den statliga bolagsgruppens samlade värde. Men detta är bara början. Regeringens mål är att alla statliga företag som verkar på konkurrensutsatta marknader, motsvarande ett värde av eller av den statliga bolagsgruppen, ska säljas ut. Allting tyder dock på att utförsäljningarna är en mycket dålig affär för staten. Utförsäljningarna är en dålig affär för staten Utförsäljningarna ger staten lägre intäkter. Genom att använda de till att betala av på statsskulden minskar statens räntekostnader enligt vissa beräkningar med . Men går staten också miste om stora utdelningar. delade bara Sonera, Nordea, OMX, , och Vin & Sprit ut nästan till staten och väntas utdelningarna från dessa sex företag stiga till . Det faktum att de statliga företagen är mycket välskötta ger inte heller det några hållbara skäl till varför massiva utförsäljningar nu skyndsamt måste genomföras. Enligt () har värderingen av den statliga bolagsportföljen ökat med , vilket innebär nästan en fördubbling av värdet. Bara ökade värdet på statens börsnoterade innehav till . har de statliga företagen delat ut till statskassan och utdelningen , som betalas ut , kommer att nå ytterligare en rekordnivå. Enligt ökar bolagens utdelningar med nästan till . Utdelning från företag med statligt ägande (mdkr) Vid årsslutet uppgick börsvärdet på de noterade statliga företagen till . har värdet stigit med och innehavet noterades i den senaste delårsrapporten till . Och har värdeökningen fortsatt uppåt. Värdet av statens innehav i Sonera ökade med till . Värdet av statens innehav i Nordea ökade med nästan till . Marknadsvärde för delar av statens börsnoterade innehav (mdkr) * Siffran avser . Utförsäljningarna kan påverka bolagen och berörda marknader negativt Sonera och Nordea men även är goda exempel på hur ett ansvarstagande och långsiktigt statligt ägande kan bidra till att skapa mycket större värden, såväl ekonomiska som samhälleliga, än utförsäljningens engångsintäkter. Nordea har utvecklats mycket starkt genom flera samgåenden mellan nordiska banker. Staten har varit en aktiv och ansvarstagande ägare. är Nordea ett av viktigaste företag, med stor betydelse för attraktionskraft som finanscentrum i norra . Också för Sonera har det statliga ägandet varit av mycket stor vikt för utvecklingen av bolaget av sammanslagningar och internationell expansion. Och spelar företaget en avgörande roll för position som ett ledande IT- och telekomland. Huvudkontoret i och FoU-verksamheten i bidrar också väsentligt till attraktionskraft. har bidragit rejält till prispressen på bolånemarknaden. Enligt RUT:s beräkningar har agerande bidragit till att en familj med ett 2-miljonerkronorslån på sin bostadsrätt sparat på ökad konkurrens och sänkta räntemarginaler. Det är därför olyckligt att regeringen inte presenterar några förslag på hur konkurrensen på bolånemarknaden ska kunna säkerställas efter det att sålts ut. äger som är ett kommersiellt fastighetsbolag. Fastighetsbolaget utgör i princip dess enda tillgång. äger fastigheter i , , , och . Inriktningen är kontorslokaler och butiker, kompletterat med ett stort tjänsteutbud. Regeringen redogör inte för några ekonomiska grunder till varför nu bör säljas ut. äger och driver börser i , , , , , och . Tillsammans erbjuder de tillgång till av den nordiska och baltiska värdepappersmarknaden. Regeringen redogör inte för några ekonomiska grunder till varför OMX nu bör säljas ut. V&S Vin & Sprit AB:s verksamhet omfattar inköp, produktion, förpackning, distribution och marknadsföring av alkoholhaltiga drycker. V&S är ett av världens tio största internationella alkoholdryckesföretag. Regeringen redogör inte för några ekonomiska grunder till varför V&S nu bör säljas ut och redovisar inte heller någon genomgång av de eventuella alkoholpolitiska konsekvenserna av en utförsäljning. Obefintliga konsekvensanalyser i propositionen Trots att utförsäljningarna kan förmodas få mycket stora följder för de marknader där bolagen är verksamma, för huvudkontorens placering, företagens forskning och utveckling samt sysselsättningen saknar propositionen helt analyser om utförsäljningarnas konsekvenser. Regeringen redogör dock i propositionen för att den fortsatta försäljningsprocessen kommer att innehålla en analys av förutsättningarna för försäljningen av respektive bolag, en strategisk och kommersiell anpassning av företagets affärsidé, struktur och kapital, beslut om hur en försäljning ska genomföras, samt en redovisning av intäkter och kostnader. Det är vår uppfattning att de flesta av dessa planerade åtgärder borde ha vidtagits innan regeringen lämnade sin proposition till för beslut. Propositionen ger nu istället en mycket bristfällig grund för ett riksdagsbeslut där hela utförsäljningsprocessen, utan föregående konsekvensanalys och utan några restriktioner från , överlåts till regeringen. Regeringen lämnar inte heller några som helst besked vad gäller turordning eller tidpunkt för utförsäljningen av respektive bolag samt redogör inte heller för huruvida hänsyn i något fall kommer att tas till sysselsättning, huvudkontorens placering, forsknings- och utvecklingsresurser med mera. Vidare argumenterar regeringen för att utförsäljningarna kommer att ge fler jobb i de berörda branscherna, dock utan att redogöra för grunderna till denna bedömning. Regeringen redogör inte heller för de statsfinansiella konsekvenserna av att sälja högavkastande statliga bolag för att betala av på en statsskuld med låg ränta. Vad gäller Sonera och det fasta telenätet ger utförsäljningspropositionen inte heller på detta område några godtagbara besked om konsekvenserna av olika handlingsalternativ. Regeringen bör därför återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ och deras respektive konsekvenser innan en eventuell försäljning av statens innehav i Sonera inleds. Bland annat bör lämpligheten av att på olika sätt separera det fasta telenätet från Soneras övriga verksamhet undersökas.