mot · GV02N379 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och möjligheter att fungera som huvudstad, tillväxtmotor och internationellt centrum för hela . För att med stöd av övriga kommuner i , tillsammans utgörande , skall fungera som huvudstad och ekonomiska, kulturella, tekniska, forskningsmässiga, administrativa och miljötillvända tillväxtmotor krävs en modern storstadspolitik präglad av företagsamhet, tätare internationella kontakter och öppenhet för människor, investeringar, idéer och kulturella impulser. tillväxt är viktig för hela landet, inte minst från kommunikationssynpunkt. Årtiondens försummelser måste nu tas igen. Man måste börja lösa upp propparna i trafiksystemet. Fungerande kommunikationer till, från och genom är en förutsättning för att fullt ut ska kunna fylla rollen som tillväxtmotor. Kraftfulla satsningar på spårbunden kollektivtrafik behövs, liksom en komplett ringled runt . Satsningar på potential som internationell turistmagnet gynnar hela . Det gäller bland annat att ta till vara världsrykte och förverkliga planerna på ett spektakulärt eller en Nobelinstitution i . Tillväxt- och integrationsfrämjande reformer behövs för utveckling. med huvudstad som centrum kräver ingen särställning på grund av sin funktion som huvudstad men behöver förståelse för sin särart och betydelse för utveckling. I detta femtonpunktsprogram försöker vi utan anspråk på att vara heltäckande definiera vad , och betyder för olika människor i och utanför regionen, i och utanför , som ett nav mellan länder, kulturer, generationer och enskilda i hela . Vad är och vad betyder regionen för vanliga människor? Svaren är många och skiftande: Huvudstad, hemort, bostadsort, arbetsplats, centrum, city. Nöjescentrum, kulturhuvudstad, mötesplats. Bråttom, bråttom. Fart och fläkt. Härligt, härligt. Kärlek till staden, till vatten. Det finns naturligtvis även baksidor: Ensamhet. Infernot i livet. Men ser vi till vad de flesta ser och vill se, ser vi med ord en i alla bemärkelser levande plats där människorna finns i centrum, där man bor, lever, vistas, umgås, underhålls, arbetar, reser i, reser till, irriteras, tjusas, förälskar sig. Stolta stad, som skaldade. är staden som lever, , året om, en plats att älska och att hata. Att vara likgiltig inför vad står för går inte. Men oavsett vad man tycker, i hög grad beroende på utsiktspunkt, är och förblir och administrativa och ekonomiska centrum. Därmed är också via flygförbindelser, vägar, hamnar en bro till världsmarknaderna, kommersiellt, politiskt, kulturellt. Inte minst är ett naturligt centrum för kontakterna med länderna runt . Med sitt läge både mitt i och mitt i har goda möjligheter att bli det nav för finansiella tjänster, för handel, utbildning, forskning, kultur och för ett kunskaps- och teknikinriktat miljöarbete som en framgångsrik Östersjöutveckling behöver. En positiv utveckling för näringslivet i huvudstaden med omnejd skapar jobb och tillväxt i hela vårt land. Det har inte minst bevisats då som ekonomisk motor hade problem: Det fick negativa återverkningar för hela . Liksom det brukat sägas att det som är bra för också är bra för , ser vi nu att full fart ekonomiskt och kulturellt i är till fördel för hela . måste i alla avseenden vara en modern huvudstad öppen för människor, idéer, investeringar och kulturella impulser. Inte minst de goda kunskaper i andra språk som kännetecknar invånare är en konkurrensfördel som saknar motsvarighet i de flesta andra delar av världen. Storstädernas unika egenskaper ska tas till vara och utvecklas, till fördel för hela . Det vilar också ett särskilt ansvar på regionen att vårda och vidareutveckla vårt svenska kulturarv samt att värna mångfalden i det moderna samhället. Vi vill här särskilt peka på vikten för , men också för hela vårt land, att ta till vara och utveckla det goda rykte som och ytterst donatorn ger och i hela världen. På goda grunder kan sägas att är enda både historiska och ännu levande internationella superkändis. Vår huvudstad rymmer historiska värden i arkitektur och byggnader, ett rikt kulturliv med en mångfasetterad utveckling där skilda nationers kulturer möter varandra och där det historiska också möter framtiden. I möts generationerna företrädda av gårdagens hus och dagens människor, de som bor här och en aldrig sinande ström av turister. , belägen i den del av som en gång hette och där framför allt Kungen bodde, och som på sitt sätt är mest pulserande stråk, är dessbättre bortsett från varutransporter bilfritt. Gränderna i må vara små men ger en aura av historiens vingslag som inga moderniteter i världen kan ersätta. borde vara ett världsarv. Vår huvudstad på vatten rymmer därtill mer än ett symboliskt värde för oss som världsmedborgare. Med sin grönska och sin skärgård ska drottning vara en öppen och trygg stad för besökare, för boende och för företagande. Vår huvudstadsregion och dess mångsidiga utbud tillhör hela befolkning. är landets ekonomiska centrum där alltfler väljer att bosätta sig, studera och arbeta. Därför är det en riksangelägenhet att området utvecklas och får bukt med de bostads- och trafikproblem som i alltför hög utsträckning sätter käppar i hjulet för en önskad positiv utveckling och som påverkat och påverkar hela . är problemen möjligen något mindre negativa än , är utvecklingen förhoppningsvis uteslutande positiv. Men behöver förändring i en föränderlig, ibland fantastisk, stundom brutal, värld. I förvissning om att och hela regionens attraktivitet är viktig för hela vårt lands utveckling skisserar riksdagsledamöter från och läns valkretsar här en vision för en bättre fungerande huvudstadsregion, nu och för framtida generationer. Låt oss här skissa på ett liberalt program, i femton som kunde varit 100 eller fler punkter. 1 Skapa en modern storstadspolitik Den liberala storstadspolitiken stundom benämnd urban utvecklingspolitik (Budgetpropositionen 2008) handlar om att ta till vara storstadens unika styrka för att på så vis bidra till en dynamisk utveckling som ger positiva effekter i övriga riket. ser inte tillväxt som ett nollsummespel. Om det går bra för en region ger det nya jobb, företag och impulser till hela landet. tillväxt är därför viktig för hela landets tillväxt. Storstadsregioner är ekonomiska och kulturella centrum men också mötesplatser för människor och idéer. Handel med varor och tjänster samordnas med storstäder som nav, innovationsverksamheten är hög och de internationella kontakterna intensiva. I fråga om företagsetableringar är det långt ifrån alltid som tävlar med andra städer i . Konkurrenterna om en investering kan lika gärna vara , eller , eller , , eller . näringsklimat och attraktionskraft är därför en tillväxtfaktor för hela . De tre mandatperioderna (19942006) med socialdemokratisk regering gav inte en fungerande storstadspolitik för storstadsregioner. Det berodde förmodligen inte alls på bristande ambitioner, tvärtom gjorde ministärerna och säkert så gott de kunde. Men den storstadspolitik som Socialdemokraterna med stöd av och Miljöparitet ägnade sig åt handlade i praktiken om vissa avgränsade satsningar mot segregation. Projekten var nästan oändliga, resultaten klena. Även om de problemen är mycket angelägna måste perspektivet vara mycket bredare än så. Fattigdom och utanförskap blir inte mer njutbart för att det delas av många, utan genom att fattigdom och utanförskap övergår i rikedom och medinflytande. Här finns en ideologisk skillnad på hur man skall se på utveckling det är särskilt tydligt i förhållandet mellan kvinna och man: Kvinnors ekonomiska oberoende gagnas alltid bäst av egen utbildning, egen inkomst, eget oberoende. Att gå från bidragsberoende till egenförsörjning är en frihetsfråga. 2 Företagandet försörjningens nyckelfråga Det är företagandet som bär upp välfärden. skulle vi inte ha råd med sjukvård, äldreomsorg och skolor. Svenskt Näringslivs årliga rankning av det lokala företagsklimatet i kommuner visar ett blandat resultat för kommuner. Rankningen 2007 bygger bl.a. på frågor om kommunalskatt, nyföretagande, entreprenader och utbildningsnivå. I finns de bästa kommunerna men också fler som ligger långt ner på rankningslistan. För , , , , och går det bra. Samtliga dessa kommuner finns bland de tio bästa i landet. , och klarar sig också hyfsat bra. Resterande kommuner placerar sig i mitten eller längre ner på skalan, däribland vår huvudstad. Det lokala företagsklimatet går att påverka. Men då måste det till medvetna satsningar för ett bättre företagsklimat. Höjda kommunalskatter lockar inte fler företag. Vi måste bygga mer i . Tillväxten fordrar att arbetskraften kan flytta och bo någonstans. Det måste göras stora satsningar på infrastruktur. Utväxlingen av FoU-investeringar kan ökas genom att skapa broar och mötesplatser mellan forskare, entreprenörer och finansiärer. Entreprenörskap inom den offentliga sektorn måste stimuleras. Genom utvecklat entreprenörskap inom den offentliga sektorn kan fler kvinnor få möjligheter, kunskaper och erfarenheter att utvecklas som innovatörer och etablera sig som företagare. Det är viktigt att underlätta för människor att gå från bidragsberoende till eget företagande. Det måste vara möjligt att förverkliga en idé om en försörjning oavsett om det gäller att sälja någon typ av tjänster, öppna en butik eller bli agent för en importvara. Det är också angeläget att öka arbetet mot det skattefusk som snedvrider konkurrensen mellan företagare. Försöksverksamhet bör inledas i med förenklade deklarationsregler för småföretag. En sådan försöksverksamhet kan dels stimulera nyföretagandet i regionen, dels ge viktiga erfarenheter inför det fullskaliga genomförande av regelförenklingar som är nödvändigt för tillväxt och utveckling i landet som helhet. 3 Kunskap och utbildning i Den liberala visionen för en nystart på skolpolitikens område omsätts nu i regeringens åtgärder för att stimulera kunskapsinhämtandet. Varje elevs synliggörande i grund- och gymnasieskola är den enskilt viktigaste skolreformen. Stor frihet för enskilda skolor, rätt för eleverna att välja mellan friskolor och olika kommunala skolor och så kallade magnetskolor varmed avses skolor med specialinriktning och särskilda resurser för kvalitet i utbildningen varav bör följa särskild dragningskraft i kombination med en skolpolitik som sätter kunskap och arbetsro i centrum, kan ge många barn och ungdomar nya framtidsmöjligheter. Segregationens effekter slår hårt också på skolans område. är skolan den bästa tänkbara murbräckan i arbetet för ökad integration, vilket visas inte minst genom det framgångsrika arbete som förrförra mandatperioden bedrevs på skolområdet i under liberal ledning. Genom att satsa på svenska språket och läsning, genom att ställa krav och visa tydliga förväntningar kan skolan hjälpa elever att lyckas bra. Föräldrar med otillräckliga svenskkunskaper ska inte behöva se utanförskapet föras vidare till nästa generation. Därför är regeringens åtgärd att ge extra resurser för särskilda insatser för skolor i invandrartäta och starkt segregerade områden angelägen. En sådan satsning kommer att betyda mycket, inte minst för många barn och ungdomar med rötter i andra länder. Den nya skolpolitiken kommer att kraftfullt bidra till att frigöra utvecklingskraften och öka tillväxten i . Det är emellertid viktigt att inom ramen för skolplikt och läroplaner medge möjligheter till olika pedagogiska grepp. Tidigareläggning av den allmänna skolstarten är en sådan möjlighet som borde kunna prövas i . Antalet sökande till många högskoleutbildningar i är stort, och många länsbor tvingas söka sig till andra delar av landet för att kunna få den önskade utbildningen. lever alltmer av att exportera kvalificerad information byggd på kunskap. Forskning och utbildning i världsklass är absolut nödvändigt för att klara sig i den internationella konkurrensen. Det är den grund som vi kan bygga vårt fortsatta välstånd på, som ger idéer och produkter för nya företag att växa och som ger mänskligheten lösningar på såväl uråldriga som moderna tiders problem. Kunskap är kungsvägen för en hållbar utveckling. har högt anseende på forskningens område men svensk forskningspolitik är i kris. Forskare får ägna alltför mycket tid åt administration, pengajakt och undervisning och allt mindre tid finns tillgänglig för själva forskningen. 4 Att bryta utanförskapet huvudgrepp i integrationspolitiken handlar nu som tidigare om makt. Människor måste få makt över sin egen vardag. Det handlar först och främst om vägar till arbete, egen försörjning men också självrespekt och självbestämmande. Utbildning är då avgörande. Skolpolitiken har en huvudroll i integrationspolitiken. I vår region finns de mest ekonomiskt välsituerade bostadsområdena men också några av de fattigaste. I spåren av 1960-talets miljonprogram har klyftorna mellan områden vuxit sig allt större. I stora bostadsområden är arbetslösheten förfärande, och barn och ungdomar växer upp utan särskilt många vuxna i omgivningen som har arbete. Den skarpa segregation vi ser runt om i är i grunden social. Arbetslöshet och fattigdom, brist på utbildning och service är avgörande snarare än etniciteten. Men det går aldrig att bortse från det faktum att dessa sociala faktorer i betydligt högre grad slår mot människor med invandrarbakgrund. Nyanlända flyktingar såväl som tredje generationens invandrare drabbas av bristande möjligheter att själva styra över sitt bostadsval. Därigenom är deras barn styrda till de skolor som redan har en mycket stor andel barn med annat språk än svenska. Så går det sociala arvet vidare. Den strukturella diskrimineringen måste brytas även i . Att motverka diskriminering handlar dels om att ingripa mot den direkta diskrimineringen på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt, dels om att riva de hinder som byråkratiska regelverk sätter upp och som stänger ute invandrare och flyktingar från samhället. De redan väletablerade i vårt samhälle kan alltid bestämma mycket själva. Det räcker inte för oss liberaler. Vi vill att alla människor ska ha makten över sin egen vardag. Rätten att välja friskola inom ramen för gällande lagstiftning men även att välja mellan olika kommunala skolor och möjligheten att själv avgöra vem som ska vara familjens husläkare är några viktiga vardagsbeslut som människor måste få kunna ta själva. Alla bör ha makt över sitt eget boende, möjlighet att byta bostad men också mer att säga till om i sitt bostadsområde. Rätt att välja barnomsorg, skola, vårdgivare och möjligheten att äga sin egen bostad är därför viktiga delar av en liberal integrationspolitik. 5 Bygg kommunikationer för en huvudstadsregion i utveckling Den trafikkris som nu lider av beror tyvärr på årtiondens försummelser. försök att skapa stabila, blocköverskridande överenskommelser i form av Dennispaketet har inte kunnat förverkligas. Besluten om byggandet av , införandet av trängselskatt/avgift i liksom har oavsett vad man tycker om de enskilda besluten skapat en ny beslutssituation i . är det överhängande problemet att hitta finansieringsformer som gör att vår huvudstad kan fungera för hitresande och boende. För att klara detta vilar ett ansvar på alla politiker i alla partier i alla kommuner i hela , inte bara i . De strukturella förändringar, som genomgående är förbättringar, måste också ses i klimatperspektiv och i boendeperspektiv. Storstaden måste vara levande, och grön, likså skön, för de boende. Det kräver i sin tur att de infrastrukturprojekt som genomförs beaktar just framtidens miljö- och klimatkrav vad vi bygger , kommer att fungera i kanske . Här måste ny kunskap, som reviews användas för att motivera projekt som kanske inte framstår som nödvändiga men som är försvarliga när de samlade samhällsekonomiska kostnaderna för dåligt fungerande transportsystem vägs in. Trängsel, köer, föreningar, dålig luft allt kostar, ytterst kostar det på människans livsförutsättningar. Slutsatsen måste bli att framför allt utbyggnaden av kollektivtrafiknät är en nationell angelägenhet och en viktig del i att höja livskvaliteten för de cirka 2 miljoner människor som bor i . Ser vi just till folkmängden har regionen sedan Essingeleden byggdes färdigt ökat i folkmängd med ungefär motsvarande kommuns befolkning. Likväl har ingen ny förbindelse tillkommit över SaltsjöMälarsnittet, alltså över de vatten som skiljer den norra och södra länshalvan från varandra. Öster om är alltjämt närmaste bro att finna i , västerut får man åka till för att via broar passera utan att använda båt. Den skriande bristen på kapacitet på väg och järnväg resulterar i ändlösa köer längs infartsleder och i innerstaden samt stora störningar i järnvägstrafiken. Situationen på trafikområdet i kan sammanfattas i två huvudproblem: Huvudstadsregionen har drabbats av en tydlig tudelning mellan norr och söder med ekonomiska och sociala konsekvenser som följd. Närmast total trafikinfarkt råder i centrala delar landets viktigaste arbetsområde och rikets ekonomiska centrum. Försöken, nu permanenta, med trängselskatt, utgör i grunden bara ett sätt att dölja de verkliga problemen. Det är något av att bota benbrott med huvudvärkspulver. Väl fungerande trafikleder till, från och genom är en förutsättning för att den fullt ut ska kunna fylla rollen som tillväxtmotor i landet. Dagens bristande infrastruktur är också ett direkt hot mot kulturhistoriska värden av nationell betydelse. Avsaknaden av en ringled gör att mycket stora delar av genomfartstrafiken passerar på den sexfiliga motorväg som dragits i ytläge genom medeltida stadskärna ett kulturhistoriskt övergrepp ständigt pågående . För att lösa denna redan akuta situation krävs en helhetslösning med främsta syfte att kraftigt öka både spår- och vägkapaciteten över SaltsjöMälarsnittet. Vad är lösningen? I Huvudinriktningen vid utbyggnaden av infrastrukturen måste vara en kraftig satsning på kollektivtrafiken. har landets högsta kollektivtrafikandel, en av världens högsta. Den ska bli än högre i hela länet. Huvudstadsregionen måste ha en modern och effektiv kollektivtrafik med både tunnelbana, tåg och bussar. Det innebär satsningar på utbyggda spårsystem, nya lok och vagnar, och ett gott underhåll av tågen, rälsen och annan infrastruktur. Regionen har tagit mer än sitt finansiella ansvar; nu måste staten ta sitt. Staten måste betala för de investeringar som behövs, och som är statliga åtaganden, så att kan fungera. Utbyggnaden av järnvägskapaciteten genom under är ett riksintresse. Låt oss här efter att hjälpt till med en sammanställning visa hur andra stora spårprojekt runt om i finansieras eller skall finansieras, källan är enligt : Utredningen har till finansierats av nämnda finansiärer (och del är alltså ). Oklart för resterande åtgärder Kommunerna står för sina respektive andelar av kostnaden för byggandet av resecentrum och för sin andel, enligt regelverket om sådan finansiering Kommunerna bygger resecentrum (kostar ca 750mnkr) och upplåter mark för järnvägen utan kostnader (okänt värde) finansierar till , förutom EU-bidrag på för förstudie och järnvägsutredning För envar som verkat för att stora projekt i också skall komma till genomförande, är det uppenbart att har två olika finansieringssystem: Det som gäller investeringar i och där staten skall stå för och kommunen och för övrig finansering. Övriga landets finansieringar där grundprincipen är statlig finansiering till eller i vissa fall ned till , aldrig mindre. I dessa siffror finns huvudanledning till nuvarande trafikinfarkt. Ansvaret ligger i högre utsträckning utanför och län än hos invånarna i . Så kan det inte fortsätta. II står bakom Förbifart men oroas av att projektet kan komma att senareläggas till följd av bristande finansiering. Byggandet av har visat vilka goda miljöeffekter goda trafikinvesteringar får när står färdig kring 20112015 försiktighet är en dygd behövs även att projekteringen för är klar. En ringled, som finns runt nästan alla svenska städer, är nödvändig för att ska fungera med alla transporter som dess företag och invånare behöver. Ringen, med de nya sträckorna lagda i tunnel, är den enda lösning som gör det möjligt att avlasta innerstaden och skapa en bättre stadsmiljö. Motståndarna till detta är inget mindre än miljö- och klimatmarodörer. Att öka järnvägs- och vägkapaciteten över SaltsjöMälarsnittet är en nödvändig förutsättning för att skapa en rimligare trafiksituation i . Men många andra satsningar måste också ske med hänsyn till flaskhalsar och köer, bristande trafiksäkerhet, tillväxthinder för näringsliv och omänsklig trafiksituation för boende. De statliga medel som ställts till förfogande i investeringsplanerna som löper är otillräckliga i förhållande till behoven när det gäller både kollektivtrafiken och vägnätet. Här nedan beskrivs några av de behov som finns i olika delar av . En av landets mest olycksdrabbade vägar är väg 73 Dödens väg mellan och . Särskilt sträckan mellan och har länge varit underdimensionerad för den stora trafiken till och från bland annat Gotlandsfärjorna och Östersjötrafiken. Gång på gång har den planerade upprustningen skjutits , och när utbyggnaden av väg 73 äntligen påbörjades genom att statsminister började gräva, framstår det dessvärre som att allvarliga brister i finansieringen riskerar projektets färdigställande i både tid och kvalitet; att i tvingades tillskjuta , som måste ha tagits från andra projekt, visar bara att planeringen och finansieringen inte stod i paritet med viljan att visa politisk handlingskraft. står bakom att väg 73 blir så bra som det planerats från början, att göra en halvmesyr i detta läge msåte vara sämsta möjliga handlingslinje. Det är även i övrigt nödvändigt att fullfölja utbyggnaden av infrastrukturen till och från genom att också satsa på dubbelspår på hela Nynäsbanan. Infrastrukturen på måste förstärkas också på många andra sätt. Södertörnsleden behöver förverkligas som en viktig beståndsdel i utvecklingen både för och för regionen i stort. Breddningen av /E 20 mellan och pekas också ut som en prioriterad satsning av såväl Stockholmsberedningen som den regionala utvecklingsplanen (Rufs), men har inte fått någon statlig finansiering. En annan betydelsefull vägsatsning för är att utbyggnaden av mellan och Vårsta fullföljs och att medel ställs till förfogande för en fortsatt utbyggnad vidare till . Vidare skulle en förlängning av söderut från knyta samman viktiga lokala centrum som , och /Syd, stimulera inomregionalt resande och motverka segregation mellan bostadsområden. Förbindelserna söderut och västerut från behöver förstärkas genom en fortsatt utbyggnad av till dubbelspår inte minst viktigt för kommun och en satsning på kapacitet för höghastighetståg på via . För att förbättra trafiksituationen i med omnejd pekar Rufs också ut Sagoleden i . Staten måste ta ansvar för dessa nödvändiga satsningar på den nationellt finansierade infrastrukturen. Den framtida utvecklingen för de västligaste , , och kommuner, som tillsammans med se nedan de sex nordostkommunerna, uppvisar den snabbaste tillväxten i både i termer av befolkning, bostadsbyggande och sysselsättning, är direkt kopplat till utbyggnaden av kollektivtrafiken och transportkapaciteten över SaltsjöMälaravsnittet och på anslutande spår och vägar. Redan nu finns befolkningsunderlaget för en utbyggnad av tunnelbanan från /ut mot Orminge i . , som slutar i i , behöver länkas samman med som konverteras till snabbspårväg till Slussenterminalen, vilken är och förblir den viktigaste stationen för omstigande vid pendlingsresor till och från och . Den viktigaste omstigningsstationen till och från är Gullamarsplan vid expanderande av och City-området. Likaså är det mycket önskvärt med en utbyggnad av kapaciteten på över , en flaskhals som skapar svåra trafikstörningar. En annan sektor där en mycket kraftig befolkningsökning väntas är de sex kommunerna i nordost, från närmast till längst i norr.