ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Kr219 · 2007-10-01 00:00:00 — Ett kunskaps- och utvecklingscentrum för ljudmigrering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bevarandet av vårt kulturarv i form av ljud som en nationell angelägenhet och behovet av samordning för att undvika suboptimering av offentliga och privata resurser. Statliga museer, en mängd arkiv, samlingar och andra intressenter har en avsevärd mängd ljudmaterial som bör bevaras för framtiden. Ett exempel är som har ett mycket omfattande arkiv. Denna ljudskatt är en del av vårt kollektiva minne. Tillsammans med texter, stillbilder och rörlig bild utgör ljudarvet en del i helheten av det svenska kulturarvet. Bevarandet av vårt kulturarv i form av ljud är en nationell angelägenhet och behovet av samordning för att undvika suboptimering av offentliga och privata resurser är viktig. I viss mån sker en migrering, överföring, av ljud från gammal till modern form/bärare i syfte att bevara. Kvalitet och omfattning varierar dock kraftigt. Att varje museum och arkiv själv sköter sin egen migrering riskerar att bli både dyrt och tidskrävande. Ljudmigrering i syfte att bevara för framtiden kräver goda kunskaper. Annars är risken att kvaliteten på den nya bäraren av ljudarvet, en digital fil, inte är så bra att ljudinspelningen kan anses bevarad för framtiden. Statens ljud- och bildarkiv, SLBA, migrerar ljud som har spelats in och publicerats. Det ljudarvet kan anses vara säkerställt. Det är vårt folkliga ljudarv som är utrotningshotat. Inspelade tal, intervjuer, visor och mycket annat är långt ifrån kartlagt och än mindre säkerställt och migrerat. Vid i och finns samlad kompetens både när det gäller hur vårt ljudarv bäst bevaras för framtiden och hög teknisk kunnighet när det gäller själva migreringen. Ljudmigreringen görs enligt internationellt erkänd standard. Tack vare hög teknisk kapacitet kan migreringen göras snabbt. i och är ett EU-projekt med intressenter som rockmusikens , visans och i län bakom sig. En helt ny yrkeskategori har skapats, migreraren. Här finns kunskap att sköta hela bevarandelinjen från kartläggning och inventering till själva migreringen, bevarande och inte minst tillgängligheten. Olika tilläggstjänster som precisionsmigrering, ljudtvätt och arkivering i specialutrustat bergrum finns att välja på. Trots att ljudets historia är relativt ung brådskar det att rädda ljudskatten. Stenkakor, vaxrullar, band och annat klarar i bästa fall till men själva avspelningstekniken och kunskapen att hantera dessa äldre tekniker riskerar att försvinna. Inom en mycket snar framtid kommer det inte att finnas någon möjlighet till uppspelning av gamla ljudfiler/inspelningar och därmed går unika värden förlorade. Man måste rädda de ljudinspelningar som finns, annars kommer denna viktiga del av vårt kulturarv att försvinna . Eftersom det sällan finns ekonomiska förutsättningar till detta bland dem som innehar ljudinspelningarna, det vill säga museer, arkiv, bibliotek och skivbolag är det rimligt att staten tar ett ansvar och samordnar resurserna för vårt kollektiva ljudarv i landet.
mot · GV02Kr222 · 2007-10-01 00:00:00 — Upphävande av lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. Svensk boxning har fina och långvariga traditioner som inte minst visar sig på klubb- och ledarnivå. Boxningen har fungerat utmärkt som norm- och regelgivare för många svenska ungdomar. har också en lång tradition när det gäller tillämpning av regelsystem och medicinska kontroller som borde komma proffsboxningen till del. upphävdes förbudet mot professionell boxning av ersattes av lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher, som innefattar slag, sparkar eller annat våld som avsiktligt skall träffa motståndarens huvud. De nya tillståndsvillkoren innebär exempelvis att en match inte får överstiga . Detta innebär att arrangörerna antingen har en match med 4ronder vardera eller 6 ronder . Detta är en travesti mot boxningsprofessionen och omöjliggör större tävlingar, som exempelvis titelmatcher. har fler professionella boxare än vad som fanns vid proffsförbudets införande . Dessa boxare verkar ofta framgångsrikt runt om i världen. Den nya lagen om införande av tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher hindrar dessa unga människor från att utöva sin sport yrkesmässigt. Internationellt sett är vi i stort sett ensamma om en sådan inskränkande lagstiftning. Det är hög tid att återigen tillåta professionell boxning i .
mot · GV02Kr229 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvud- och kostnadsansvar för kulturarv som klassas som riksintressant åvilar staten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för arkeologiska utredningar utanför riksintressanta områden i normalfallet åvilar exploatören. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arkeologiska undersökningar ska konkurrensutsättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av kulturminneslagen (1988:950). En kulturbygd ger en kommun möjlighet till utveckling som den kan lägga en död hand över en hel bygds utveckling. Kulturminneslagens särställning gör det, alltför ofta, omöjligt att utföra exploateringar som gagnar bygdens utveckling. Därför är det nödvändigt att arbeta utifrån principen att ansvaret för kulturarvet och kostnadsansvaret för dess bevarande ska åvila samma huvudman. I områden som klassas som riksintressant bör staten vara huvudman. Detta bör ges regeringen till känna. För områden med intressanta kulturlager som är aktuella för exploatering utanför riksintressanta områden ska det i normalfallet åligga exploatören att bekosta utgrävningarna. Dessa ska dock kunna vägas mot s.k. arkeologisk grundläggning. Detta bör ges regeringen till känna. En samhällsutveckling ska stimuleras som regler ska finnas för att tillvarata samhällets intressen. En avvägning måste därför ske där utfall av en arkeologisk undersökning ska vägas mot kostnad och eventuellt bortfall av tillväxtbärande faktorer. De åtgärder som vidtas i form av förundersökningar och utgrävningskostnader ska därför utföras på ett kostnadseffektivt sätt och bör därför konkurrensutsättas i enlighet med lagen om offentlig upphandling. Detta bör ges regeringen till känna. Förändringen av den arkeologiska verksamheten till en smidig, effektiv och målinriktad verksamhet som uppfyller dagens krav fordrar förändring av gällande kulturminneslag. Den danska modellen kan ses som ett uppslag i ett sådant förändringsarbete. En översyn av kulturminneslagen (1988:950) bör göras i syfte att uppnå angivna mål. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02Kr230 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma FN:s frivilligdag. Det civila samhället ger människor en möjlighet att förverkliga sig själva. Människor är inte bara producenter, vinstmaximerare eller konsumenter. De är också sociala varelser som vill vara tillsammans med andra och som vill ha en möjlighet att organisera sig kring det som händer runt omkring dem. Det civila samhället är en av nycklarna till människans strävan efter självförverkligande. Det vet fienderna till det civila samhället. , president 19932003 i I många länder ses den ideella sektorn som ett strategiskt verktyg i arbetet för att öka den ekonomiska och sociala utvecklingen i landet. Organisationer inom den sociala ekonomin, folkrörelser, föreningar och frivilligorganisationer uppmuntras att på olika sätt komplettera den offentliga verksamheten och får förutsättningar för att kunna göra det. arbetar för att detta synsätt ska prägla även den svenska politiken. Det finns mycket att göra för att förbättra villkoren för den ideella sektorn. Redan i alliansregeringens första regeringsförklaring uttryckte statsministern följande: Grunden för trygghet och gemenskap läggs i ett starkt civilt samhälle såsom föreningsliv, idrottsrörelser, kyrkor, samfund, och ideella organisationer samt att ett ökat samarbete mellan den offentliga, privata och ideella sektorn är nödvändigt för att utveckla vårt samhälle. Ett arbete har påbörjats i bland annat för att definiera spelreglerna mellan offentlig och ideell sektor och utreda möjligheten till avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Ytterligare ett sätt att visa att regeringen erkänner den ideella sektorns betydelse för vårt samhälle skulle vara att fira FN:s frivilligdag en symbolhandling som inte ska underskattas. godkände en resolution (nr 40/212) om att utse till FN:s frivilligdag (International Volunteer ). I resolutionen inbjuds regeringar över hela världen att uppmärksamma denna dag för att sätta fokus på ekonomisk och social rättvisa. Resolutionen uppmanar även FN:s institutioner att informera om och skapa aktiviteter kring denna dag. Flera länder har manifestationer just denna dag för att uppmuntra frivilligorganisationerna och se till att deras arbete kommer i fokus. Trots att regeringar i många andra länder alltså har hörsammat FN:s uppmaning gjordes ingenting från den förra socialdemokratiska regeringen för att uppmärksamma dagen. motioner i detta ärende har helt enkelt avslagits av majoriteten i utan någon som helst motivering. Genom att ta ett initiativ för att uppmärksamma Frivilligdagen har alliansregeringen möjlighet att även på detta sätt manifestera det civila samhällets och de ideella organisationernas betydelse.
mot · GV02Kr231 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma ett strukturerat stöd till landets frivilligcentraler. Våra sociala mönster förändras, allt fler saknar anhöriga i sin geografiska närhet och kontakterna i lokalsamhället minskar. Men i flera skeden i livet har vi behov kontakter och stöd från andra människor. Det finns därför ett behov av att underlätta och hitta former för att stödja sådana samarbeten och nya kontaktvägar. Det handlar om möten och stöd för ensamma äldre och barnfamiljer utan anhöriga inom räckhåll, om att människor med utländsk bakgrund får hjälp att hitta vägar in i det svenska samhället. Verktygen för denna delaktighet är naturligtvis de befintliga ideella organisationerna av olika slag, men också nya former av frivilligt arbete som är baserat på lokal förankring. finns ett antal så kallade frivilligcentraler som både är ett komplement och en väg till befintliga föreningar. Frivilligcentralen är en sluss för frivilliga tjänster som finns inom ett begränsat geografiskt område. Den fungerar som ett informationskontor för frivilligsektorn och en öppen mötesplats för alla. Verksamheten leds professionellt, oftast av en anställd. Frivilligcentralen är en kontaktpunkt för dem som önskar göra insatser, delta i frivilligarbete eller ta emot hjälp. De uppgifter som förmedlas utgår från de behov som de besökande har. Allt frivilligarbete ska fungera som ett komplement till offentlig och privat sektor. Gränsdragningen för de frivilliguppdrag som utförs är viktig det är därför en professionell ledning av arbetet måste finnas. Det är frivilligsamordnaren som ansvarar för att de uppgifter som förmedlas inte är betal- eller biståndstjänster. Frivilligsamordnarens uppgift är därefter att handleda, stödja, utbilda och uppmuntra frivilligarbetarna. En av frivilligcentralens uppgifter är också att synliggöra frivilligarbetet på orten och visa hur viktigt det är samt att underlätta för organisationer, grupper och enskilda att göra insatser. Den kartläggning av frivilligcentraler och motsvarande verksamheter i som genomfördes av visade att av de c:a 150 frivilligcentraler som svarade på undersökningen uppfyllde c:a 70 frivilligcentraler kriterierna enligt den nationella definitionen för frivilligcentraler. Frivilligcentralernas utveckling har under de senaste två mandatperioderna baserat sig på stöd från etablerade frivilligverksamheter och de regionala frivilligcenter som finns i och . behövs ett mer strukturerat stöd till frivilligcentralerna för att de ska utvecklas positivt. Hur stödet ska utformas bör bli en viktig del av arbetet med att förtydliga spelreglerna mellan det offentliga och det ideella som regeringen påbörjat.
mot · GV02Kr232 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en nationell skolbiblioteksstatistik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga huruvida skolbiblioteken ska omfattas av den nya skollagen i stället för som av bibliotekslagen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Alliansregeringen uppmärksammar i årets höstbudget på ett mycket bra sätt litteraturens betydelse för elevers språk- och identitetsutveckling. Man anser det angeläget att stimulera läsning av skönlitteratur och tydliggör vikten av god tillgång på böcker och skolbibliotek. Regeringen föreslår en långsiktig satsning på kulturella inslag i skolan och lägger också på en särskild läsa-skriva-räkna-satsning. Allt detta är bra men jag anser att det behövs ytterligare fokus på skolbiblioteken. De är en viktig förutsättning för att väcka elevernas intresse för läsning. Forskning och erfarenhet visar dessutom att en biblioteksverksamhet under professionell ledning påverkar elevers allmänna utveckling och prestationer positivt. Skolbiblioteken kan bidra till både pedagogisk utveckling och utveckling av skolans demokrati- och värdegrundsarbete. Skolbiblioteken har under en följd av år blivit mycket eftersatta. Enligt fackförbundet (Dokumentation, information, kultur) skolbiblioteksenkät saknar sju grundskolor av tio bibliotekarie. I många skolor är utbudet av böcker och annat material gammalt och dåligt och detta kan i kombination med bristen på bibliotekarier mycket väl vara anledningen till att läsandet minskat bland 914-åringar enligt mätningar. 5 § Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. 7 § Kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten. Bibliotekslagen slår därmed fast att kommunerna, och därigenom indirekt varje enskild skola, ansvarar för skolbiblioteken. Problemet är dock att det aldrig tydligt definieras vilka krav som ställs på ett skolbibliotek. Detta innebär att bibliotekens storlek, utbud och kvalitet varierar mycket kraftigt mellan olika skolor. En viktig första uppgift bör vara att ta fram ett ordentligt underlag angående skolbibliotekens aktuella situation inför framtida beslut. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram en nationell skolbiblioteksstatistik. Det bör också övervägas om skolbiblioteken ska omfattas av den nya skollagen i stället för som av bibliotekslagen. Därigenom skulle vi kunna få en större tydlighet vad gäller skolans ansvar och vilka kriterier ett skolbibliotek bör uppfylla. som är tillsynsmyndighet för skolans övriga verksamhet skulle då också få den rollen när det gäller skolbiblioteken. Ett övergripande ansvar för skolbiblioteken skulle gynna utvecklingen på ett positivt sätt.
mot · GV02Kr239 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . kulturhistoriskt unika är ett av mest besökta turistmål. Godset har en mer än tusenårig historia och är en unik och intakt egendom sedan självhushållets dagar. Detta historiska storgods som vittnar om forna tiders verksamhet ligger i en levande bygd med skogar, lantbruk, jakt och fiske. Kulturlandskapet i Julitabygden besitter höga natur- och kulturvärden. har genom sitt strategiska läge och sin verksamhet stor potential att utvecklas ytterligare. Få museer kan visa upp en sådan mängd av värden när det handlar om att berätta vår sextusenåriga agrarhistoria. Och det är en viktig historia. Tusentals år av odling och lantbruk har format vårt landskap, påverkat vår ekonomi och präglat de människor som verkat i samhället. Det är viktigt och kulturhistoriskt betydelsefullt att sprida och föra vidare kunskaper om den svenska odlings- och lantbrukshistorien, att visa på kopplingar till dagens moderna lantbruk samt att sätta in detta och historien i ett globalt perspektiv. saknar förutsättningar för att låta utveckla en agrarhistorisk utställning som skulle belysa odlingshistoria. Det är oerhört angeläget att museet får dessa möjligheter för att vara ett mer komplett lantbruksmuseum med kraft att föra viktig kunskap vidare. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02Kr243 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppmärksammandet av ambassadör hjältemodiga insatser. blev ambassadör i . Det betyder att var svensk ambassadör i när militären genomförde den ökända statskuppen . I samband med militärkuppen inleddes en klappjakt på anhängare och på vänstersympatisörer från övriga som tagit sin tillflykt till . Över 3000 personer mördades. Tusen är fortfarande förvunna. Hundratusentals fängslades och torterades. räddade livet på mer än 1 000 människor. Genom att erbjuda fri lejd och politisk asyl i åt förföljda chilenare och andra latinamerikaner som flytt till från militärdiktaturerna i och kunde många lämna . Det agerandet förlänade honom epitetet en sentida . I finns det otaliga gator och torg uppkallade efter . Bland de tiotusentals chilenare som bor i , liksom generellt i , betraktas som en stor hjälte. Han personifierar det solidariska land som en gång så öppenhjärtigt öppnade sin famn åt förföljda flyktingar. Trots hjältemodiga insatser är han relativt okänd i . Svenska auktoriteter har varit dåliga på att uppmärksamma gärningar. Men det är inte . I syfte att uppmärksamma hjältemodiga insats bör regeringen sätta upp en minnesplakett med namn t.ex. på Arvfurstens palats.
mot · GV02Kr247 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning av syntolkar. Staten anslår medel för att finansiera utgifter för statsbidrag till folkhögskoleförlagd teckenspråkstolksutbildning och teckenspråkslärarutbildning. Av årets budgetproposition framgår att anslaget har dragits ner med på grund av att utbildningsplatser inte kunde fyllas och att ett antal korta kurser fick ställas in. Hörselskadade har behov hjälpinsatser för att kunna delta även i kulturlivet. Det finns bl.a. hörseltolkade föreställningar inom teatern. Replikerna skrivs på en stor skärm. På samma sätt behöver synskadade få del av kulturlivet och detta kan ske via syntolkning. Syntolkning har skett i olika former, men det finns ingen formell utbildning till syntolk. I genomfördes ett projekt med hjälp av ett anslag från . På anordnades en pilotutbildning till syntolk och man tog fram ett koncept för utbildning till syntolk. Utbildningen föreslogs vara lång. Erfarenheterna från verksamheterna har visat att dessa syntolkar har fungerat väl och representanterna för är mycket nöjda med arrangemangen. Då syntolkarna inte ännu kan arbeta med tolkning på heltid kan man inte begära att de själva ska bekosta utbildningen. Kostnaden beräknas till ca per person. Därför borde kostnaden för utbildning till syntolk finansieras på samma sätt som utbildning till hörseltolk. Det lär finnas utrymme för detta eftersom anslaget för hörseltolkning inte används fullt ut.
mot · GV02Kr254 · 2007-10-03 00:00:00 — De politiska ungdomsförbundens bidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bidragen till de politiska ungdomsförbunden. har det återigen varit debatt om de bidrag som de politiska ungdomsförbunden får. Ungdomsförbunden ska redovisa antalet medlemmar, sedan får de bidrag utifrån redovisat antal medlemmar. Även antalet lokalavdelningar som kan redovisas hjälper till att få mer pengar. Ju fler medlemmar och lokalavdelningar ungdomsförbunden redovisar, desto högre bidrag får de. Antalet medlemmar blir då viktigare än kvaliteten på verksamheten. Det vore bättre om man kom ifrån att verksamheten i ungdomsförbunden mer handlar om att bara få mer medlemmar och istället koncentrerar sig på innehållet i verksamheten, vilket jag tror kommer att leda till fler medlemmar. Problemet som uppmärksammats, vilket i sig inte är nytt eftersom det varit omdebatterat tidigare, är att en del ungdomsförbund tycks göra vad som helst för att få upp medlemsantalet. Oriktiga siffror har redovisats, och det tycks vara problem med intygen om äktheten. Någon samordning centralt tycks inte heller ske i alla ungdomsförbund. I några fall har det gått så långt som till polisanmälan och att ungdomsförbund fått betala tillbaka erhållna bidrag på grund av oriktiga uppgifter. Detta skadar, enligt mig, förtroendet för alla ungdomsförbund, även om inte alla är inblandade. Frågan har också uppmärksammats av som granskat de statliga bidragen till ungdomsorganisationerna, rapport nr 16 2005 Statsbidrag till ungdomsorganisationer hur kontrolleras de? Framställningarna som kom till avslogs dock med hänvisning att frågan bereds inom . Än har inga förslag kommit från regeringen om en förändring av de statliga bidragen till de politiska ungdomsförbunden. Jag anser att det nu är dags att göra en ordentlig översyn av de statliga regler som gäller för bidrag till ungdomsförbund. Det kan inte fortsätta på det sätt som det gör . Frågan är då på vilket sätt reglerna ska förändras. Ett förslag är att bidragen till de politiska ungdomsförbunden dels ska bestå av ett grundbelopp lika för alla, dels vara baserade på antalet mandat respektive parti har i . Med ett sådant system, som redan praktiseras i flera kommuner i landet, minimeras riskerna för felaktigheter.
mot · GV02Kr255 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet för alla i att följa de nordiska ländernas public service-utbud i tv genom att skapa en nordisk public service-marknad. Möjligheten att kunna se tv från de övriga nordiska länderna är inte bara en angelägenhet för folk som bor i gränsbygder eller för språkliga minoriteter i respektive land. Det är frågan om att möjliggöra ett mångsidigt kulturutbyte mellan de nordiska länderna. Det borde vara en självklarhet att alla i har möjlighet att följa de andra nordiska ländernas public service-programutbud. Tv-samarbetet i är viktigt för att stärka samhörigheten och den språkliga och kulturella gemenskapen. Det tv-samarbete som utvecklats mellan de nordiska public service-företagen fungerar relativt väl, även om det inte på långt när motsvarar de ambitiösa planer som formulerats upp . Tv-tekniken utvecklas snabbt och övergången till digitaltekniken erbjuder många nya möjligheter till ett breddat och utökat samarbete. Eftersom public service-företagen finansierar sin verksamhet huvudsakligen med offentliga medel är det rimligt att utgå ifrån att mottagandet i grannländerna ska vara avgiftsfritt. En viktig utgångspunkt är att det skapas en gemensam nordisk public service-hemmamarknad, där även grannlandstittandet ingår i den nationella tv-avgiften.