ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N371 · 2007-10-05 00:00:00 — Anläggning för biodrivmedel på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anläggning för biodrivmedel på . bör ha som ambition att vara ett föregångsland i omställningen mot ett miljömässigt hållbart samhälle. I detta arbete ingår omställningen från fossila bränslen till bioenergi. Den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till med statsminister som ordförande. Kommissionen satte upp målet att oljeberoende ska vara brutet , inte minst inom transportsektorn. En nödvändig förutsättning för att klara detta är att vi bland annat kraftigt ökar produktionen av biodrivmedel från skogs- och jordbruksråvaror. Sockerbetor, raps och andra naturliga råvaror har visat sig lämpliga för miljövänlig energiproduktion. Förutom etanolproduktion kan sockerbetorna dessutom användas som medel för halkbekämpning. Det svenska jordbruket har goda förutsättningar att producera bioenergi. med sin tradition av sockerbetsodling är i högsta grad lämpligt för en anläggning för biodrivmedel. På har det bedrivits betodling för sockerproduktion . På finns en ung, välutbildad och investeringsbenägen jordbrukskår. Kompetensen och maskinparken på är anpassad för betodling. Betodlingen har också en avgörande ekonomisk betydelse för en del av öns lantbruksföretag. Därför är viljan stor på att delta i uppbyggnaden av en produktionsanläggning för biodrivmedel. Att ställa om betodlingen på till produktion av biodrivmedel kan ge ett betydande bidrag till den inledda energiomställningen i samhället. kan det ge ön den tillgång till biodrivmedel som saknas, för att på allvar inleda en hållbar omställning av transportsektorn på . Sockerbetsodling för livsmedelsbruk är på väg att fasas ut, och regeringen har i omstruktureringsprogram för sockersektorn beslutat om ett särskilt övergångsstöd. Sockerbetor som alternativ energikälla eller som utfyllnad i vägsalt är bara i begynnelsefasen av sin utveckling och etablering. Omställningen till att producera energiråvara från jordbruket kan förväntas ske på marknadsmässiga grunder, men behöver nu hjälp att komma igång. Därför är det angeläget att regeringen inom detta omstruktureringsprogram stöder investering i en anläggning för framställning av biodrivmedel (med mera) på med sockerbetor som råvara. Regeringen har vid presentationen av klimatmiljarden anslagit medel till statlig delfinansiering i pilot- och demonstrationsanläggningar i syfte att förstärka position som ledande kraft i utvecklandet av biodrivmedel. I valrörelsen var bland annat nuvarande näringsministern en av undertecknarna av ett brev till dåvarande regeringen, där man argumenterade för en sådan anläggning på . finns det förutsättningar för att projektet ska kunna bli verklighet.
mot · GV02N372 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om torvens betydelse. är ett av världens torvtätaste länder men långt ifrån all torv är dock brytvärd. Enligt geologiska undersökningar (SGU) bryter vi av all den areal som bedömts lämplig för torvutvinning. Torvbrytning har en lång tradition i vårt land. Främst har torv brutits för att användas som jordförbättringsmedel och torvströ, men återupptogs torvbrytning också för energiändamål. Ett av de viktigaste motiven till detta var att minska vårt beroende av importerade bränslen som olja och kol bränslen som i alla avseenden påverkar vår miljö negativt. är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle, vars utvinning bidrar positivt till samhällsekonomin på flera sätt, dels som inhemsk energikälla, dels som näringsgren som skapar arbetstillfällen, men också som metod att minska halten av växthusgaser i atmosfären. Den svenska energitorven bidrar till av landets totala energitillförsel. Eftersom torv reducerar askbildning, som lätt uppstår vid förbränning av trädbränsle, används den bl.a. för sameldning med just trä. Torven bidrar därvid till ett effektivare energiutnyttjande av trädbränslet, vilket gör att den är viktig också för att optimera verkningsgraden av andra biobränslen. Torvbruk skapar också sysselsättning. rör det sig om ca 1000 personer som arbetar inom näringen, varav många har det som en bisyssla till annat företagande i glesbygd. Prognoser pekar på att antalet sysselsatta skulle kunna fördubblas om branschen fick rätt signaler och kände trygghet inför framtida investeringar. Den stora andelen torvmark i vårt land läcker växthusgaser till atmosfären. Forskare hävdar att det kan röra sig om så mycket som av totala utsläpp av växthusgaser som kommer från torvmarker. Utvinning av torv minskar läckaget av såväl metan som koldioxid på så sätt att dikning inför torvbrytning minskar läckaget av metan, medan ett ökat torvbruk av redan dikade torvmarker reducerar utsläppen av koldioxid. Dessvärre finns det hinder som bromsar torvnäringens utveckling och bidrag till samhällsekonomin. Ett stort hinder är därvid EU:s system för handel med utsläppsrätter, där torvens ställning måste ändras. är ett viktigt inhemskt biobränsle som kan medverka till att ställa om energisystemet. Efterfrågan på torv är stor och många industrier och värmeverk behöver och efterfrågar torv som bränsle. Om torven skördas och återproduceras på rätt sätt kan vi både skapa arbetstillfällen och energi, som vi minskar läckaget av växthusgaser till atmosfären. Därför är det viktigt att de styrmedel och regler som utformas gör det möjligt för torvnäringen att överleva.
mot · GV02N373 · 2007-10-04 00:00:00 — Patent- och registreringsverkets patentansökningsdiarium tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Patent- och registreringsverkets patentansökningsdiarium. Uppgifterna i det svenska patentansökningsdiariet är offentliga. Det innebär att vem som helst kan gå in och bevaka vilka nya idéer som skickas in. Enligt () har detta lett till att svenska företag har valt att lämna in ansökningar till det europeiska patentverket istället, eftersom alla uppgifter hålls hemliga där till dess att ansökan blir offentlig. har harmoniserat sin lagstiftning med det europeiska patentverket. Det borde också göra.
mot · GV02N374 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den planerade kraftledningen mellan och (Sydlänken). 1890 yttranden kom in till med anledning av den samrådsredogörelse som bolaget skickade ut om Sydlänken . 1890 yttranden som samfällt krävde att den nya kraftledningen som planeras mellan och ska grävas ned 1890 yttranden som visar på engagemang och vilja till delaktighet och vars synpunkter förtjänar att tas på allvar. De många svaren mot en luftledning är ett uttryck för människors oro om alltifrån strålning, det stora markintrånget, motvilja mot expropriation, förfulningen av landskapet, försvårandet att bruka mark, värdeminskningen på fastigheter, produktionsbortfallet, säkerhetsskäl till att det representerar förra seklets teknikanvändning. Det är skäl som är förståeliga och lätta att sympatisera med. Om ska kunna leva upp till sitt löfte att lokalisering och anläggandet av en överföringsförbindelse ska ske med minsta möjliga påverkan på enskilda och allmänna intressen finns enligt min mening bara ett alternativ, nämligen att kraftledningen grävs ned.
mot · GV02N375 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkrare energiöverföring och Sydlänken. är inne i ett teknikskifte inom energisektorn som betyder att ny energiteknik får en alltmer framträdande plats. Med nya behov och ny teknik grundas också för en ny kostnadseffektivare och säkrare infrastruktur. I en kombination av teknikskiftet och katastrofala händelser, som stormen , kom kravet att kraftledningar skall grävas ned. Detta har en rad fördelar förutom minskad risk för driftsavbrott; risken för elektromagnetisk strålning minskar och nya ytor för grönområden eller byggande frigörs. Liknande krav har fått stor betydelse i ledningsdragningar i och nära tätorter. Ett av de stora projekten på ny kraftöverföring är den s.k. Sydlänken från till där statliga är beställare. Valet står mellan att kraftigt utvidga ledningsgatorna och anlägga traditionella luftledningar eller satsa på nedgrävda, säkra och underhållsfria ledningar som finns tillgängliga i form av avancerade jordkablar. Dessa har den stora fördelen att de även är anpassade till ny elproduktion, som vindkraft. Det betyder att de är anpassade till system där man måste kunna styra flödena och hindra överslag, vilket blir nödvändigt när ett stort antal vindsnurror börjar leverera ström . Staten som kvalificerad beställare av ny teknik har historiskt haft stor betydelse för näringslivets utveckling i . Svenska företag har traditionellt alltid legat i framkant vad gäller avancerad kraftöverföring. Det är därför viktigt att ansvariga myndigheter och statliga företag även framledes påtar sig rollen som kvalificerad och tidig beställare av nästa generations teknik.
mot · GV02N382 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens ansvar för att säkerställa en hög samhällelig servicenivå i hela landet. Mindre kommuner, med extra känslig arbetsmarknad, är alltid de stora förlorarna när statliga verk och myndigheter rationaliseras bort. Vi har sett exempel på att när , , arbetsförmedling, tingsrätt, polis, post och kassaservice, med flera, minskar sin verksamhet har den lokala arbetsmarknaden drabbats mycket negativt. Det finns stor anledning att ha för vana att genomföra en utförlig utvärder-ing av huruvida det går att utlokalisera annan statlig verksamhet till berörd kommun. Det finns en uppenbar risk att mindre orter också dräneras på akademisk kompetens när alla stora rationaliseringar inom offentlig verksamhet görs i allt högre takt. Om arbetsmarknaden med akademiska yrken försvinner slår det hårt mot mindre orter, inte minst vad gäller förutsättningen vid så kallad parallellrekrytering till mer kvalificerad arbetskraft inom till exempel tillverkningsindustrin. Förutsättningarna för nyetablering av företag minskar då företag efterfrågar närhet till till exempel arbetsförmedling och skattekontor. I många fall kan rationaliseringar genom en bättre samordning mellan olika myndigheter vara ett fördelaktigare alternativ än centralisering. På detta sätt skulle också den samhälleliga servicenivån i hela landet värnas.
mot · GV02N383 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vindkraftssamordnare. Utsläppen av koldioxid måste minska för att hejda den globala uppvärmningen. ligger i många avseenden i framkant när det gäller klimatarbetet. kan vi konstatera att vi vid en internationell jämförelse har en hög elförbrukning. Elförbrukningen måste reduceras som ett led i att hejda den globala uppvärmningen. Vi behöver också öka andelen energi som kommer från förnybara energikällor. Vindkraften har stor potential i . Under den förra mandatperioden utsåg regeringen fyra vindkraftssamordnare för olika regioner i landet. Deras uppdrag har varit att underlätta samspelet mellan vindkraftsproducenter, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. Samordnarna har kunnat driva på och lyfta fram vindkraften i olika sammanhang. Vindkraftssamordnarna har en viktig funktion för att underlätta utbyggnaden av vindkraft i . De vindkraftssamordnare som finns bör därför få fortsätta sitt arbete. För att öka vindkraftens omfattning behöver också administrationen förenklas för bygglov och miljötillstånd för vindkraftverk. Vidare finns begränsningar i kraftnätens möjlighet att ta emot all den el som produceras av vindkraftverken. Möjligheterna att föra över kraft behöver därför ses över.
mot · GV02N389 · 2007-10-03 00:00:00 — Piratkopiering inom statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nolltolerans mot piratkopiering inom statliga myndigheter. Statliga utredningar har utarbetat förslag om hur piratkopieringen ska minska. Fokus har legat på privatpersoners nedladdningar av film och musik från Internet. som staten planerar lagskärpningar för att komma åt medborgare som fildelar bryter de statliga myndigheterna själva mot lagen genom att använda sig av piratkopierade program på datorerna. Det visas i en ny undersökning från Statskontoret, Statliga myndigheters hantering av programvarulicenser 2007:11. I ett liggande utredningsförslag om implementeringen av EU:s sanktionsdirektiv föreslås att den som döms till skadestånd i ett civilrättsligt mål för att ha kopierat upphovsrättsskyddat material kan tvingas bekosta domens publicering på annonsplats i tidningar. Detta för att skicka en signal om att fildelning är kriminellt. Men vilken signal skickar då staten när den bedömer sin egen verksamhet enligt en annan måttstock? Statskontoret drar i sin rapport slutsatsen att myndigheternas hantering av programvarulicenser inte kan anses tillfredsställande. Bara ett fåtal myndigheter uppfyller kraven. Det finns tydliga indikationer på att obehörig installation av programvaror förekommer i många myndigheter även om omfattningen inte är känd. Bara en minoritet av myndigheterna, , anser sig ha säkerställt att obehörig användning och installation inte ska kunna förekomma. Förra gången Statskontoret undersökte licensieringsläget inom de statliga myndigheterna visade det sig att av myndigheterna ansåg sig i låg utsträckning ha säkerställt att licensierad programvara används i verksamheten. av de statliga myndigheterna ansåg sig då helt ha lyckats säkerställa att endast licensierad programvara används i verksamheten. Våra statliga myndigheter bör leva upp till de krav som ställs på andra samhällsaktörer. Därför bör vi införa en nolltolerans mot piratkopiering inom statliga myndigheter. Det är orimligt att staten ställer lägre krav på sin egen verksamhet än på individer och privata företag. För att uppnå nolltolerans mot piratkopiering inom de statliga myndigheterna bör de var för sig åläggas att hålla ett licensregister för applikationer, operativsystem samt nätverksoperativ. Dessa licensregister skall vara lätta att revidera av till exempel Statskontoret eller .
mot · GV02N390 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över vad kostar svenska företag samt hur stor del av företagens regelbörda som härstammar från EU-lagstiftning. EU-kommissionären , med ansvar för näringsliv och industri, har konstaterat att EU-lagstiftningen kostar europeiska företag , vilket motsvarar . Det är nästan dubbelt så mycket som vad tidigare utredningar har kommit fram till. Verheugen tror att företagens kostnader för regelbördan kan minska med 25procent, och bör välkomna ambitionen att skära bort en betydande del av dagens 80 000 sidor EU-lagstiftning. Kommissionens ordförande har beskrivit bättre, enklare regleringar som en hörnsten i arbetet för att förbättra tillväxten och skapa fler jobb. Kommissionen har därför som avsikt att slå ihop ett stort antal lagar. bör aktivt arbeta för ett mindre omfattande regelverk inom EU. Dels genom att stödja kommissionens planer i den riktningen, men också genom att framföra krav på ytterligare avregleringar. För att på bästa sätt kunna motarbeta skadliga regleringar behöver riksdag och regering en tydlig bild av hur påverkar svenska företag. Vad kostar de olika EU-regleringarna det svenska näringslivet? Hur påverkas olika branschers lönsamhet och anställningsmöjligheter? Det saknas en tydlig maktdelning mellan EU och medlemsländerna, och subsidiaritetsprincipen fungerar dåligt. Det kommer den att göra även fortsättningsvis, med eller utan det föreslagna konstitutionella fördraget. Det är därför svårt för såväl politiker som näringsidkare att veta vilka riksdagsbeslut som är EU-anpassningar, vilka som är inhemska initiativ och vilka som är en kombination. Tydligheten i var ansvaret för olika delar av lagstiftningen ligger är inte bara en ekonomisk fråga utan även en fråga om det demokratiska systemets genomskinlighet och medborgarnas möjlighet att utkräva ansvar där besluten fattas. Regeringen bör göra en översyn av vad kostar det svenska näringslivet som helhet, och vad det kostar enskilda branscher. En översyn bör även titta på hur stor andel av näringslivets regelbörda som härstammar från EU. Regeringen bör, utifrån de uppgifter som framkommer, tillsammans med näringslivet upprätta en lista över EU-lagar som bör förenklas eller helt avskaffas. En sådan kravlista skulle förbättra och regeringens möjligheter att systematiskt påverka EU i mer företagarvänlig riktning.
mot · GV02N391 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklingar för vindkraftsutbyggnad. Tillgången på vindenergi i är god. Möjligheten till fortsatt utbyggnad av vindkraftverk är därför stor. står vindkraft för mindre än en procent av den totala elproduktionen och det är således en bra bit kvar till mål om . För att kunna öka tillgången på vindkraftsproducerad el behöver ett antal åtgärder vidtas. Ett problem som bromsar och fördyrar uppförandet av nya vindkraftverk är den byråkratiska lagstiftningen kring byggande. kombinerat med ger både kommunpolitiker och allmänhet gott om tillfällen att försena eller överklaga ett ärendes väg från ansökan om att uppföra en vindkraftspark till färdig drift. Inflytandet för markägare som berörs av vindkraftsutbyggnader måste självklart säkerställas. Det som bör förändras är antalet gånger ett fattat beslut går att överklaga till nästa instans och att en för stor grupp människor anses ha rätt att lämna synpunkter och överklaganden. En bygglovs- och miljöprövningsprocess med tydliga regler och som slutförs snabbare är av stor vikt för att sänka kostnaderna och etableringstiderna för vindkraftsparker. För att få en så effektiv vindkraftselproduktion som möjligt bör kraftverken placeras till havs där vindenergin kan vara högre än på land. Det finns också områden på land där vindförhållandena är gynnsamma för elproduktion, och även här är det också viktigt att det blir möjligt med utbyggnad utan långa byråkratiska processer. Tillsammans med att ny teknologi tas i bruk som ökar effektiviteten hos kraftverken är vindkraften ett betydligt mer attraktivt alternativ än vad det tidigare varit.
mot · GV02N394 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppfinningar och innovationer. Stödet till uppfinningar fördelas ojämnt. Uppfinningar som utvecklas vid universiteten och är forskningsbaserade kan få i stöd från . Uppfinningar som utvecklas utanför universitetssektorn däremot får enbart stöd med och lån med återbetalningsskyldighet på belopp . I stället bör stödet utformas likvärdigt, oavsett varifrån uppfinningarna dyker upp. I har parlamentet beslutat om skattelättnader för investerare i nystartade företag. Investerarna får 20 procents skatteavdrag på investeringar i nystartade företag. Det finns således olika metoder för att stödja utvecklandet av idéer och arbetet med att omsätta dessa idéer i företagen. talar många om att uppfinningar är grunden för företagande och att det behövs fler företag i . Förmågan att praktiskt omsätta ny kunskap och nya idéer i kommersiella produkter är en av de viktigaste grundstenarna i utvecklings- och konkurrenskraften hos ett land, hos ett företag eller hos en region. Patent är i detta sammanhang en som skyddar uppfinnare och innovatörer i denna känsliga initiala fas. Företagen bör ges ökade möjligheter att till låg kostnad kunna patentera sina idéer och innovationer. Ökad hjälp bör även kunna ges till att stödja uppfinnare och innovatörer i jakten på riskvilligt kapital. Dessutom bör samordningen av olika statliga myndigheter och institutioner öka i syfte att lättare kunna överblicka de hjälpmöjligheter som redan finns till hands för uppfinnare och innovatörer. Men det behövs fler idéer som uppmuntrar människor att våga pröva sina idéer och gå från tanke till handling. En sådan åtgärd för en förbättrad uppfinnar- och innovationspolitik bör vara informationsinsatser i skolor och gymnasier. En ökad kännedom för eleverna i grund- och gymnasieskolorna kan positivt påverka benägenheten att tänka nytt och annorlunda. På så sätt kanske vi kan få fram fler idéer till kommersiella innovationer. Därmed kan grunden läggas för nästa generations livskraftiga företag.
mot · GV02N395 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för fler kvinnliga företagare. Antalet kvinnliga företagare är få i . Detta gäller såväl i relation till manliga företagare som ur ett internationellt perspektiv. Andelen kvinnor som driver företag är bara drygt en tredjedel så stor som andelen män som är företagare. I exempelvis är företagarfrekvensen bland kvinnor hälften så stor som bland män även om siffran är låg är den högre än vad som gäller för . I ett europeiskt perspektiv har kvinnors företagande en bottenplacering; endast i , och är andelen kvinnliga företagare som andel av mäns företagande lägre än i . Enligt har andelen kvinnor bland företagarna minskat . Orsaken till den låga förekomsten av kvinnligt företagande kan ha flera förklaringar, exempelvis har av tradition de områden där kvinnor är yrkesverksamma dominerats av den offentliga sektorn; andra förklaringsmodeller kan vara de sociala trygghetssystemens utformning eller tradition. Eftersom andelen kvinnliga företagare har minskat under en lång följd av år finns stor risk att kvinnors ekonomiska utveckling generellt blir lägre än mäns, vilket i sin tur kan påverka möjligheten till ekonomiskt inflytande och ekonomiskt oberoende av omgivningen. För att förbättra möjligheterna för kvinnor att driva företag och öka möjligheterna för kvinnor och män att få ihop vardagspusslet med hem, barn och arbete behöver vi skapa förutsättningar och flexibilitet i de regelverk som kringgärdar arbetslivet samt i våra försäkringssystem. En åtgärd som genomförts med sikte på att underlätta för kvinnors företagande är skattereduktionen på hushållsnära tjänster. Genom denna åtgärd kan kvinnor öka sin tid på arbetsmarknaden och i företaget. En annan åtgärd är att uppmuntra och stödja kvinnor i offentliga verksamheter till att våga knoppa av denna verksamhet. Denna åtgärd innebär att kvnnor i dessa verksamheter övergår i privat, ideell eller kooperativ form. Det ger större bestämmande över den egna tiden och större möjligheter att planera sin vardag med familj och hem. En tredje åtgärd i regeringens politik som verkar kunna gynna kvinnor är höjda tak på mikrolån till för att starta företag. Kvinnoperspektivet inom företagsfrågor har varit försummat. börjar vi se embryot till en politik som på allvar ger bättre förutsättningar för kvinnor som vill starta och driva företag. Det gynnar kvinnor, men givetvis gynnar dessa åtgärder även män. Men i regeringens framtida politik bör fler åtgärder kunna inrymmas för att öka den kvinnliga företagarfrekvensen.