mot · GV02Ub498 · 2007-10-01 00:00:00 — folkhälsorapporter visar en högre ohälsa och risk för självmordsförsök hos unga HBT-personer än i befolkningen i övrigt. Därför är det viktigt att sjukvården har kompetens nog att inte utgå från att alla är heterosexuella i sitt möte med unga som söker vård utan kan se varje ung människa utifrån hans eller hennes villkor. Ungdomsmottagningarna spelar en viktig roll när det gäller sex och samlevnad och ungdomars hälsa. Hälso- och sjukvården har svårt att möte de hälsoproblem eller behov av samtal som finns hos ungdomar, och ofta saknas en tydlig ingång i vården. Ungdomsmottagningarna arbetar mer på ungdomars villkor och har därför större möjligheter att nå ungdomarna på ett effektivt sätt. Till ungdomsmottagningen kan man vända sig med frågor och funderingar kring sex och samlevnad, sexuell läggning, preventivmedel, oönskade graviditeter, könssjukdomar och frågor kring relationsproblem, mobbning, droger eller bara för att ha någon att prata med. Här handlar det verkligen om tidiga insatser och förebyggande arbete i praktiken. Personalen på ungdomsmottagningen måste ha bred kunskap, till exempel måste man ha kompetens att se och arbeta mot hedersrelaterat våld och förtryck. Däremot bedrivs ungdomsmottagningarna på mycket olika premisser i olika delar av landet och ofta under osäkra förhållanden. Tillgängligheten varierar stort. Exempelvis är det som mycket händer i ungdomars liv och då är många ungdomsmottagningar stängda, ibland . en kartläggning av ungdomsmottagningarnas öppettider och kompetens så att det blir möjligt att göra jämförelser och se om det behövs åtgärder för ökad tillgänglighet. Liksom när det gäller skolans sex- och samlevnadsundervisning är det viktigt att de som arbetar på ungdomsmottagningarna har HBT-kompetens. Det är viktigt att säkerställa att homo-, bi- och transpersoner möts med kompetens och respekt på landets ungdomsmottagningar. Det måste också finnas kompetens att möta unga funktionshindrades särskilda frågor och problem kring sexualiteten. Ätstörningar, droger och självdestruktivitet är allvarliga tecken på att många barn och ungdomar behöver bli sedda och tagna på allvar. behövs professionell hjälp. Ett område som pekas ut i psykiatriutredningen (SOU 2006:100) och som vi socialdemokrater särskilt vill prioritera är barn- och ungdomspsykiatrin. Behovet av barn- och ungdomspsykiatrisk vård har ökat liksom förskrivningen av antidepressiva medel. Det är bra att regeringen genom överenskommelser försöker få landstingen att minska väntetiderna. Men det räcker inte. Den tidigare regeringens särskilda satsningar på barn- och ungdomspsykiatrin behöver fortsätta, och barn- och ungdomspsykiatrin måste prioriteras i en kommande större psykiatriproposition med anledning av psykiatriutredningens förslag. Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) behöver öka tillgängligheten. Barn och ungdomar med psykisk sjukdom måste få snabba insatser med diagnos och vård. Åldersgränsen för BUP behöver ses över. Vi föreslår att man ser över behovet av särskilda insatser för ungdomar i åldern 1825 eftersom dessa inte alltid finns i tillräcklig utsträckning i vuxenpsykiatrin. Det behövs också särskilda insatser för psykiskt störda ungdomar. Ungdomar som ropar på hjälp med utagerande eller självskadande beteenden måste garanteras rätt till kvalificerad vård. Under de senaste drygt tio åren har dygnsplaceringar av framför allt tonåringar ökat kraftigt. Psykiatrisk vård till ungdomar som är placerade på särskilda ungdomshem eller i HVB (hem för vård eller boende) är en fråga där huvudmännens ansvarsgränser ställts på sin spets . Det är oklart vilket ansvar har och i praktiken också den specialiserade psykiatrin. Detta har fått till följd att de barn och ungdomar som har de allra största behoven av psykiatrisk vård i vissa fall har sämst förutsättningar att få dem tillgodosedda. Vi föreslår att utvecklingen med ett stort antal ungdomar som är omhändertagna enligt tvångslag möts med att samhället erbjuder insatser av högsta kvalitet med tillgång till den bästa sociala och psykiatriska kompetensen. Vidare föreslår vi att en bred kompetenssatsning görs för den personal som i olika funktioner arbetar med barn- och ungdomar med psykisk sjukdom eller störning. Det finns ingen ursäkt för att inte använda de bästa metoderna och förbättra kunskaper och metoder. Samordningen mellan elevhälsan i skolan, barn- och ungdomspsykiatrin och måste förstärkas. Den allvarligaste och mest ingripande insatsen samhället kan göra är att skilja barn och föräldrar åt. Bakgrunden kan vara föräldrar som inte klarar av sin föräldraroll till exempel på grund av egna problem med alkohol, narkotika eller psykiska problem men det handlar även om barns och ungas egna problem. Ungdomar som tillbringar en stor del av sin barndom i familjehems- eller institutionsvård är som unga vuxna en mycket utsatt grupp. Det redovisas till exempel i sociala rapport . Barn och ungdomar som har varit placerade i familjehems- eller institutionsvård löper trots vården på lång sikt stor risk att utvecklas ogynnsamt i flera avseenden med stor risk för framtida sociala problem. De som ingår i gruppen har förvisso problem redan från början, men resultaten visar att institutionsvården i när det gäller den sociala barn- och ungdomsvården behöver utvecklas metod- och kvalitetsmässigt samt få en förstärkt tillsyn. En avgörande punkt är också att samverkan mellan den sociala barn- och ungdomsvården och , skolan och psykiatrin behöver utvecklas. Ett förslag till en nationell handlingsplan för att stärka och utveckla den Sociala barn- och ungdomsvården överlämnades från den parlamentariska Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén (SOU 2005:81). Regeringen har i proposition 2006/07:129 lagt fram en del av de enskilda förslag som fanns i utredningen för hantering i . Det rör bland annat vissa frågor som stärker barnens rätt i den sociala barn- och ungdomsvården samt vissa tillsynsfrågor. Det är i sig bra förslag, men det saknas fortfarande en helhetssyn, ett samlat grepp och en långsiktig planering för att utveckla den sociala barn- och ungdomsvården. Alla barn och ungdomar har rätt till en trygg uppväxt. Med tryggheten som grund kan det egna ansvaret växa . Nya möjligheter öppnar sig. Men att vara ung innebär också ängslan att inte duga inför andra, att inte räcka till i skolan, eller att behöva göra saker man egentligen inte vill för att bevisa att man är en i gänget. driver jakten på spänning också fram handlingar man önskar ogjorda. Konsekvenser som skadegörelse, stöld, bråk och misshandel är inte ovanliga. Ett ögonblicks verk och någon blir brottsoffer, en annan gärningsman. Det är ett faktum att en brottslig bana ofta börjar i ungdomsåren. Det är i ungdomsåren flest personer begår brott. Men de flesta ungdomar som begår brott gör detta . En liten grupp som i tidig ålder börjar begå brott fortsätter dock med detta och in i vuxen ålder. Hos denna grupp begås många brott, många olika typer av brott och förhållandevis allvarliga brott. Kriminaliteten börjar med lindrigare brottslighet. Varför vissa ungdomar faller in i kriminella beteenden har olika förklaringar. Ofta handlar det om en kombination av individuella faktorer och strukturella socioekonomiska faktorer. Ett stort antal barn och ungdomar växer upp under ojämlika förhållanden, med otrygghet, missbruk och segregation runt sig. leder det till både ett långvarigt utanförskap och i värsta fall till kriminalitet. Att förhindra att ungdomar hamnar i brottslighet är därför en av våra viktigaste uppgifter. Det gäller att ingripa tidigt och satsa på det brottsförebyggande arbetet. Polisen är en nyckelaktör i det brottsförebyggande arbetet. Polisen behöver samverka med lokalsamhället och finnas i ungdomars vardag, till exempel som kontaktpoliser på skolorna. Närpolisverksamheten är grunden för detta arbete. Det är viktigt att polisen finns där ungdomar finns, att de är ute och syns och då risken för att råka illa ut är särskilt stor. Mobila polisstationer är ett bra exempel på hur polisen har utvecklat sin verksamhet. 5.8Ungdomar som utsätts för brott Utsattheten för brott är som störst i ungdomsåren. En orsak är att ungdomars livsstil skiljer sig betydligt från vuxenlivet. En undersökning från Brå (rapport 2005:4) där man frågat elever i årskurs 9, visar att en tredjedel av de tillfrågade ungdomarna uppger att de utsatts för stöld. En fjärdedel uppger att de utsatts för lindrigt våld och var tionde uppger att de blivit hotade. av de unga uppger även att de blivit utsatta för grövre våld. Det är förhållandevis stora siffror, men undersökningen visar trots allt att siffrorna varit stabila . Motsvarande siffror avseende begångna brott hos unga visar heller ingen ökning, även om mediebilden om ungdomsbrottsligheten ibland kan ge ett annat intryck. Det finns flera viktiga frågor som kräver åtgärder för att minska utsattheten för brott. Några har redan nämnts ovan. En särskilt viktig fråga som kommit att bli alltmera aktuell är hur ungdomars Internetanvändande ska kunna göras säkrare. Internetanvändandet bland ungdomar och barn är omfattande och rätt använt både utvecklande och lärorikt. Dessvärre finns det emellertid även faror på nätet. Brå visar att så mycket som av alla 15 åringar tror sig ha varit utsatta för sexuella inviter från vuxna på Internet. Fenomenet med kontaktskapande mellan vuxna och barn och ungdomar i sexuellt syfte kallas grooming. att så kallad grooming kriminaliseras. Internet får inte blir en för kriminalitet. Det är viktigt att bemöta barn och ungdomar som är brottsoffer på rätt sätt. Första kontakten kan vara avgörande för deras fortsatta bearbetning och hantering av vad de varit med om. Vi har tidigare vidtagit åtgärder för att hela rättskedjan ska ha utbildning om hur brottsoffer bemöts. Att möta utsatta barn och ungdomar kräver såväl speciell kompetens som vana. Det är viktigt att barnet känner sig tryggt och får information. har det fungerat så att barn som utsatts för våld eller andra övergrepp slussats omkring mellan olika myndigheter. Det har tagit tid och kraft från alla inblandade. finns det emellertid så kallade barnahus i några i orter i landet. Denna verksamhet har visat sig vara mycket väl fungerande. kunde vi se en ökning av narkotikamissbruk och alkoholkonsumtion, framför allt bland ungdomar. Andelen 15-åringar som uppgav att de provat narkotika trefaldigades och berusningsdrickandet ökade kraftigt. För att bryta denna utveckling antogs på den tidigare socialdemokratiska regeringens förslag en alkoholhandlingsplan och en narkotikahandlingsplan . Det förebyggande arbetet förstärktes, såväl lokalt som centralt. Informationskampanjer drogs i gång, kommuner och landsting tog fram egna handlingsplaner och ett stort antal lokala drogförebyggare anställdes för att samordna det förebyggande arbetet. Stora resurser användes också till forskning och utvärdering, bland annat för att följa svenska folkets alkoholvanor och att utforma strategier för att möta nya narkotikahot. Det centrala arbetet kom att ledas av respektive (som leddes av en särskild narkotikasamordnare). Allt med utgångspunkten att det behövs en stark nationell resurs för att driva det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet i av ökad tillgänglighet för ungdomar av både alkohol och narkotika. Det visade sig också att det förstärkta förebyggande arbetet gav resultat. avstannade ökningen av alkoholkonsumtionen bland ungdomar, och vi kunde till och med se en minskning i en del avseenden. När det gäller narkotika har vi sett en stadigt minskande kurva när det gäller andelen ungdomar som uppger att de provat narkotika . Den borgerliga regeringen lägger ned och . Nedläggningen sker i då står på tröskeln till en ny drogkultur, när kokain introducerats på bred front i landet. Även om uppgifterna överförs till andra myndigheter är risken stor att arbetet tappar helhetsperspektiv, fokus och tempo. löper här risken att göra om samma misstag som gjordes då det förebyggande arbetet rustades ned i tron att man vunnit kampen mot narkotikan. Det förebyggande arbetet ska stödjas av en tydlig narkotikalagstiftning och en restriktiv alkoholpolitik. Vidare måste arbetet mot dopning fortsätta. Dopning är inte bara idrottsrelaterat utan kanske ett långt större problem utanför idrotten. De preparat som i första hand används är anabola androgena steroider. När det gäller alkoholen är det bland annat viktigt att detaljhandelsmonopolet försvaras, att en effektiv ålderskontroll görs vid försäljning och servering av alkohol, att alkohollangning beivras och att svensk alkoholskatt betalas vid näthandel. En annan fråga som måste lösas är folkölsförsäljningen i butiker. Efterlevnaden av gällande åldersgräns är bristfällig på många håll, vilket innebär att öl säljs till minderåriga. att folkölsförsäljning görs tillståndspliktigt så att tillståndet kan dras in vid felaktig hantering. 6Makten över sitt eget liv Ungdomars åsikter, erfarenheter förslag och frågor är nödvändiga och värdefulla. Trots att den demografiska utvecklingen gör att varje ung människa blir allt viktigare för samhället och arbetslivet är det vanligt att unga människor upplever att de inte tas på allvar eller blir lyssnade till. Det måste bli ändring på detta. Dagens unga är vår gemensamma framtid. De är kloka och roliga, intressanta och utmanande. Lyssna till dem! Ungdomar kliver in i vuxenlivet allt senare när det gäller fast arbete, bostad och familjebildning. Men när det gäller nöjesliv, mode, kultur, utseende, sexualitet, och kroppsideal är det många som upplever det som att vuxenlivets krav kryper allt längre ned i åldrarna. Det finns säkert både för och nackdelar med detta, men man kan misstänka att det kan finnas ett samband mellan det ökade psykiska ohälsan bland unga och de många uttalade och outtalade kraven på hur man skall vara som många upplever. Frågan är hur vuxenvärden på ett bättre sätt kan stödja ungdomars självförtroende och tilltro till att man duger och är värd att älskas som man är. 6.1Ungas möjligheter att påverka Unga vill vara med och påverka! Det är utvecklande och framför allt roligt att vara med och bestämma och tycka till. Att ungas perspektiv, erfarenheter och kunskaper tas till vara är viktigt inte bara för de unga själva utan för hela samhällets utveckling. Många unga är intresserade av samhällsfrågor och engagerar sig redan på olika sätt. Det gäller direkta frågor som berör den egna vardagen, men det handlar lika ofta om nationella och internationella frågor om exempelvis miljö eller global rättvisa. Men samhället behöver göra mer för att ta till vara de ungas vilja och engagemang. Många unga hittar ett sätt att göra sin röst hörd och påverka men andra gör det inte. Förstagångsväljarna har ett lägre valdeltagande än genomsnittet. Åldersgruppen är underrepresenterade i parlamentariska församlingar. Det är viktigt att unga får tillfälle att delta i och påverka utifrån sina förutsättningar. Föreningslivet är en viktig arena där ungdomar kan växa och utvecklas, få erfarenhet av beslutsfattande i praktiken, pröva sina åsikter och ta ansvar. Cirka två tredjedelar av de unga i åldrarna är medlem i någon förening. Nya organisationer och nätverk tillkommer också och har ofta strukturer och arbetsformer som inte överensstämmer med hur organisationsverksamhet tidigare fungerade. Den nya tekniken bidrar till denna utveckling och skapar nya möjligheter till kontakt och påverkan. Runtom i landet pågår ett viktigt konkret arbete för att ungdomar ska bli mer delaktiga i frågor som berör dem. En viktig roll spelar de forum för inflytande som skapas för ungdomar och för dialogen mellan ungdomar och beslutsfattare. Det finns olika exempel på forum för inflytande, till exempel ungdomsråd, ungdomsforum, ungdomsfullmäktige, ungdomsting och ungdomsparlament. att dessa forum för inflytande utvecklas så att fler ungdomar kan engageras. bör få i uppdrag att kartlägga forum för ungdomars inflytande samt att lägga fram förslag om hur dessa kan stärkas. Rätt utformat kan dessa inflytandeorgan spela en viktig roll. Men det kräver att unga får möjlighet att arbeta med egna frågor och inte bara förhålla sig till vuxnas. Det kräver också att det tydliggörs hur de ungas synpunkter tas till vara i beslutsprocessen så att det inte skapas forum som uppfattas som skendemokratiska där det inte spelar så stor roll vad man tycker. Kommunerna och landstingen har ett viktigt ansvar att initiera och stödja dessa verksamheter, svara för kontinuiteten samt se till att verksamheten har en konkret kontakt och dialog med samhällets beslutande organ. 6.2Ungdomars kultur och fritid Ungdomar är storkonsumenter av fritid och kultur, men de är en grupp med lite pengar och därför beroende av offentligt finansierade och organiserade verksamheter. Antalet ungdomar kommer att öka , vilket kommer att leda till ökad efterfrågan på olika kultur- och fritidsaktiviteter, mötesplatser och föreningsverksamheter. Det finns därmed ett växande behov av ett i alla kommuner som kan fungera som ett kulturhus och en ungdomsgård. Det ska vara ett där ungdomar kan mötas och delta i fritids- och kulturaktiviteter utan att behöva ha plånboken med sig. Huvuddelen av ansvaret för ungdomars fritid ligger på kommuner och regioner. bidrar staten med omfattande medel för att finansiera kultur-, idrotts- och fritidssektorn. I likhet med efterlyser vi socialdemokrater ett synliggörande av statens ambitioner inom området. Det saknas en sammanhållen fritidspolitik på nationell nivå. saknas det adekvat statistik om ungdomars livssituation, framför allt på det regionala och lokala planet. Det har inte gjorts någon systematisk genomgång av kommunernas kultur- och fritidspolitik . Samhället bör skapa sig en god bild över ungdomars situation för att kunna bedriva en effektiv politik på detta område. visar att offentligt finansierade kulturinstitutioner prioriterar barn i skolan och saknar strategi för att möta behoven hos äldre ungdomar. Här bör särskilt prioriteras unga människor med funktionshinders deltagande och utbud av kultur- och fritidsaktiviteter. En viktig aspekt är också att stödet ska anpassas så att pojkars och flickors fritidssysselsättningar jämställs i bidragshänseende. I av mycken ny teknik och en allt högre grad av internationalisering utvecklas också organisationer och fritidsverksamheter under former som inte alltid passar in i den mall som ger möjlighet att söka statligt eller annat stöd. Ungdomar är ofta öppna för det nya, och det är en viktig samhällsuppgift att också modernisera sitt stöd. Flera av de rörelser som vi kan se bland unga organiserar sig inte enligt samhällets bidragsmall och kan därför inte heller få statsbidrag. Vi ser mycket positivt på pågående granskning av den statliga bidragsgivningen inom kulturområdet. Staten, främst genom , betalar ut i kulturbidrag. granskning av bidragsgivningen på kulturområdet kan ge ett värdefullt underlag för en modernisering av reglerna för bidragsgivningen. Samhällets stöd till organisationer och fritidsverksamhet bör moderniseras. 6.3Idrott och fysisk hälsa Det är härligt och roligt att röra sig och använda sin kropp i idrott eller friluftsliv. Det är ett viktigt andningshål i en annars kanske inrutad och hektisk vardag. Det kan handla om att få komma ut i naturen, ensam eller med andra. Eller att få åka på en idrottsturnering med kamrater och tälta eller bo i en gymnastiksal. Vi socialdemokrater har bidragit till att tillföra ungdomsidrotten mer resurser. Inte minst genom det så kallade Handslaget med idrottsrörelsen. Vi har därigenom velat utveckla ungas intresse för idrott men också velat stimulera till rörelse och en förbättrad folkhälsa. Detta arbete skall fortsätta. Ungdomsidrotten skall bygga på ett ideellt engagemang, och resurserna skall fördelas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. En fortsatt idrottssatsning för unga skall också främja demokratiutveckling, god etik och en stärkt integration. Även friluftsorganisationernas ungdomsverksamhet bör uppmärksammas ur ett folkhälsoperspektiv. Vi socialdemokrater vill fortsätta prioritera och satsa på breddidrott och friluftsliv för ungdomar. 6.4Reklam och orimliga ideal Unga människor är särskilt utsatta för reklam i allt högre utsträckning, och de unga är en viktig konsumentgrupp för dagens företag. En vanlig dag är fylld med tusentals reklambudskap från tv, radio, tidningar, annonspelare med mera. Insmugen produktplacering i filmer, datorspel och tv-inslag gör det allt svårare att värja sig från reklampåverkan. I reklamen pumpas idealen ut bland unga människor som söker sin identitet och roll. Reklam för skönhetsprodukter anspelar på ungas rädsla för att inte duga, och ofta sprider reklamen normer om hur tjejer och killar ska vara. Ungdomars vardag handlar om en ökad kommersialisering och objektifiering. Den som inte är smal, rik och vacker passar inte in i idealbilden. Reklamen innehåller inte sällan konservativa uppfattningar om könsroller och sexualitet. Företagen har köpt in sig i ungdomars vardag och studerar noga beteenden, värderingar och trender. De vet att barn och ungdomar är mycket trendkänsliga, och att till exempel komma till skolan med fel märke på kläderna eller mobilen kan vara skillnaden mellan att få vara med eller i värsta fall bli mobbad och vara utanför. Status avgörs inte sällan av vad och hur mycket du kan konsumera. Reklam handlar också om vem som har pengarna och vem som har makten över det offentliga rummet; över vad som sägs och tänks. Könsstereotypa framställningar begränsar och befäster snäva könsroller och därmed också handlings- och livsutrymmet, främst för flickor och kvinnor. Vi socialdemokrater vill att unga människor ska ha makten över sitt eget liv, och vi vill därför se aktiva åtgärder mot könsdiskriminerande reklam samt verka för att reklam till barn begränsas. Könsperspektivet måste vara en central del av folkhälsoarbetet, där fokus bör ligga på relationen mellan sexualiseringen av det offentliga rummet och ungdomars självbilder och hälsa. Sms-lån är ett exempel på hur nya metoder för marknadsföring snabbt kan ge stora problem till exempel i ungdomsgruppen. Sms-lån innebär att ungdomar med några enkla knapptryck kan skuldsätta sig till mycket höga kreditkostnader på . Vid ett sms-lån på ligger avgiften på , och allt ska vara återbetalt . Om betalningen inte fullgörs tar företaget ut räntor och förseningsavgifter. av ärenden som gäller sms-lån hos kronofogden gäller enligt kronofogdens statistik unga människor mellan . Utvecklingen lär fortsätta, och fler ungdomar kommer att hamna i skuldfällor om inte villkoren för utlåning via sms skärps eller kontrollen förbättras. att det görs en översyn av lagstiftningen när det gäller sms-lån. Problemen måste tas på allvar. En politik för framtiden måste satsa på de unga. Ungdomar vill ha möjlighet att fatta egna beslut, göra egna livsval. För att det skall vara möjligt för alla unga måste politiken bidra till att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för alla ungas steg ut i vuxenlivet. Vi socialdemokrater vill använda politiken för att minska klyftorna. Den borgerliga regeringens politik leder i motsatt riktning mot kraftigt ökade orättvisor. Vi socialdemokrater vill satsa på ungdomars jobb, utbildning och bostad. Den borgerliga regeringen satsar istället på enorma skattesänkningar åt dem som redan har förmögenhet eller högt värderade villor i storstadsområdena. Vi socialdemokrater vill satsa och skapa mer likvärdiga förutsättningar för dagens unga. Den borgerliga regeringens politik leder bakåt mot ett privilegiesamhälle där skillnaderna mellan fattig och rik är stora redan innan vuxenlivet har börjat.