mot · GV02K302 · 2007-10-03 00:00:00 — Svenska kronan och folkomröstning om tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en juridisk reglering av att behåller kronan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en folkomröstning om nytt . 1 Yrkande 1 hänvisat till FiU. I och med att är medlem i Europeiska unionen är också styrande för vårt lands konstitutionella liv tillsammans med de svenska grundlagarna. Ett eventuellt införande av ett nytt fördrag får därmed konsekvenser för de svenska grundlagarna, vår demokrati och samhället i stort. ser schemat så ut att det är vid som fördragstexten ska godkännas av stats- och regeringscheferna utifrån den uppgörelse som träffades . Ratificeringsprocessen hos de 27 medlemsstaterna planeras ske så skyndsamt att den ska hinna vara avslutad . Detta skall ses i sammanhanget att två länder och i folkomröstningar, och med breda majoriteter, avvisade ett näst intill identiskt , ursprungligen framarbetat av Europeiska unionens framtidskonvent under ledning av förre presidenten i dÉstaing. Vid en närmare granskning visar det sig att sakinnehållet i det ursprungliga förslaget (som röstades ned i och ) och det nya reformfördraget i stort sett är lika. Den Londonbaserade tankesmedjan har visat att endast tio av 250 förslag fördrag skiljer sig från det ursprungliga grundlagsförslaget. Med andra ord är förslagen i de båda texterna till identiska. De mest omfattande förändringarna jämfört med den av nederländarna och fransmännen bortröstade fördragstexten är att formaliserandet av flagga och hymn bortförs från fördraget samt att själva namnet grundlag eller konstitutionellt fördrag avlägsnas till förmån för den gängse benämningen inom EU, nämligen fördrag. Vidare har miljö- och klimatfrågorna tydliggjorts. Politiskt och konstitutionellt är därmed det ursprungliga förslaget intakt. Vissa länder, däribland , har begärt undantagsklausuler, dock inte . Bland unionens stats- och regeringschefer finns de som har förklarat att medborgarna inte behöver rädas att den nya grundlagen förflyttar beslutsfattandet längre från medborgarna och medlemsstaterna, eftersom den egentligen inte innehåller några nya inslag och en del redan genomförs i praktiken. EU-grundlagens fader, dEstaing, har däremot deklarerat att alla de tidigare förslagen kommer att finnas med i den nya texten. Dessutom medför fördraget att och andra medlemsstaters vetorätt begränsas genom fler majoritetsbeslut. Ett permanent ämbete som EU-president inrättas på med möjlighet till omval ytterligare en mandatperiod. Valkorporation är de 27 medlemsländernas krets av regeringschefer, dvs. EU-presidenten skulle därmed ersätta det roterande ordförandeskapet inom unionen, byggt på att varje lands statsminister leder EU under det halvåret. I form av små och stora bryggor eller passareller skapas konstitutionella möjligheter för kretsen av regeringschefer att ändra beslutsreglerna inom unionen. Uttryck för detta är förslagen om att genom enhälliga beslut i (regeringscheferna) skulle ny beslutskompetens kunna tillföras EU som tidigare låg på nationell parlamentarisk nivå eller att politikområden med krav på enhällighet omvandlas till att det skulle vara tillräckligt med majoritetsbeslut. Liksom i grundlagsförslaget innebär det nya fördraget att de mindre ländernas relativa viktning i röstkraft kraftigt reduceras jämfört med de större. Systemet med dubbla majoriteter innebär att inflytande reduceras till en tiondel av i ministerrådet, jämfört med en tredjedel . Denna kraftiga maktförskjutning har fått mycket liten uppmärksamhet. Vidare ska EU bli en juridisk person som kan förhandla som en stat med andra stater. Majoritetsbeslut införs på ytterligare ett femtiotal områden. Unionen får en särskild president och en utrikesminister, även om denne nu kallas hög representant. Med det nya fördraget stärks även befogenheter över medlemsländernas socialpolitik. Tveklöst medför senaste utslag om Internethandel med alkohol konsekvenser för den förda socialpolitiken i vårt land. En bred folklig debatt behövs i vårt land kring det nya fördragsförslaget och dess praktiska konsekvenser. EU-kommissionär har pekat på behovet av ett ökat engagemang och debatt. Efter det att väljarna i och avvisade den föreslagna EU-konstitutionen lanserade hon till och med en plan D för att få i gång en bred EU-debatt. D som i Dialog, Debatt och Demokrati. förklarade att EU måste tänka efter och lyssna på folket. Hon tänkte sig ett pärlband av mötesplatser, där människor av alla slag kunde träffas för information och debatt. kristdemokratiske premiärminister , som bejakar fördraget, tillhör de EU-entusiaster som trots sin positiva hållning kritiserat midsommarnattens överenskommelse. I en intervju i den belgiska tidningen kommenterade den luxemburgiske ledaren toppmötet: Huvudbekymret för somliga av mina kolleger runt bordet var att komma överens om ett fördrag som kunde antas utan folkomröstning. Jag är förvånad över att man är rädd för sin befolkning. När förhandlade om medlemskap blev resultatet att endast medgavs ett undantag, om snuset. Snus må vara en del av den svenska traditionen och kulturen, men vid de kommande förhandlingarna kan det finnas skäl att verka för en juridisk reglering, i form av undantag, inom åtminstone ett område, euron. I det nygamla grundlagsförslaget står det klart och tydligt att unionens valuta ska vara euron, något svenska folket tydligt avfört på nej-sidan i folkomröstning . Trots detta har inte någon svensk regering krävt ett juridiskt undantag för vårt land. är därmed i det ambivalenta läget att vara fördragsmässigt bundet att byta valuta som samtliga regeringar klartgjort att folkets ja till den svenska kronan och nej till unionens euro ska respekteras och efterlevas. Från sida har dessutom den spanska kommissionären förklarat att man inte fäster någon större vikt vid det svenska resultatet av eurofolkomröstningen. I stället måste fördraget vaktas, även om det sker på bekostnad av nationella demokratiska principer. Såväl som har juridiskt klart reglerat relationerna med unionen avseende sina nationella valutor brittiska pundet och danska kronan i form av regelrätta undantag. Med tanke på att ingen svensk regering, oavsett politisk färg, allt sedan folkomröstningen om euron 2003 krävt ett undantag för skulle en ny folkomröstning om det föreslagna nya fördraget bygga på att medborgarna tar ställning till grundlagsfrågan och inte är ute efter att straffa någon regering i och med att båda de politiska blocken haft samma hållning att ej juridiskt reglera frågan om den svenska nationella valutan och EU. En opinionsmätning som genomfördes visade att av de tillfrågade vill att frågan om EU- grundlagen ska avgöras i en folkomröstning. Efter valet blev ett smalare men vassare EU inskrivet i regeringsförklaringen som hela Allians för politik. Ökad kunskap och delaktighet för landets alla myndiga om och EU:s konstitutionella utveckling är mål att sträva mot. Jag finner det därför demokratiskt och moraliskt rätt att ge varje enskild medborgare denna beslutsrätt i form av inbjudan till en folkomröstning om det föreslagna nya . Samarbetet i är oerhört viktigt, men för att vara långsiktigt hållbart måste det enbart gälla de stora gemensamma och gränsöverskridande frågorna. Det måste också vara väl diskuterat och förankrat i den svenska folkopinionen. En folkomröstning om kan skapa stärkt legitimitet åt roll i det europeiska samarbetet. bör därför ge regeringen till känna att vårt lands medborgare ges delaktighet i Europeiska unionens och konstitutionella utveckling genom genomförandet av en folkomröstning om föreliggande förslag till nytt . bör också ge regeringen till känna behovet av en juridisk reglering, i form av ett undantag, vad gäller att behåller sin nationella valuta, svenska kronan, och ej ansluter sig till euron. Detta har redan reglerats för och .