mot · GV02C371 · 2007-10-04 00:00:00 — Det är viktigt att ta till vara de erfarenheter som finns från elmarknaden så att både underhåll, utbyggnad och finansiering av distributionsnäten säkerställs. Problemet med incitament för hushållning när infrastrukturen utgör den huvudsakliga kostnaden måste få nya lösningar. Regeringen bör efter utredning återkomma till med förslag på åtgärder och eventuella regleringar. Bebyggelse och boende svarar för av totala energiförbrukning. Direktverkande el och fossila bränslen värmer än alltför många bostäder. Att minska energiförbrukningen genom bättre isolering och att använda en allt större andel förnybara energikällor är ett viktigt steg för ett långsiktigt hållbart boende. vill ge fortsatt stöd till utvecklingen av olika förnybara energikällor, som solvärme, solceller, biobränslen och andra tekniska lösningar som underlättar en effektiv energianvändning. Potentialen för användning av solenergi är stor även i , och energibehovet i moderna hus är i huvudsak kopplat till användningen av varmt vatten som ofta är större än . Behovet av värme är marginellt större än behovet av energi för kyla i ett modernt hus . Att använda hustak och fasader som energiaktiva ytor för att minimera behovet av utifrån tillförd energi är därför en självklart bra långsiktig lösning. Trots att inga regler har föreskrivit det är ändå en stor andel av våra hustak vända i för solenergi lämpligt solläge. För att nå målet att vart fjärde tak ska var klätt med solfångare eller solceller krävs inte bara morötter utan även styrande regler. En modern bygglagstiftning bör innehålla regler inte bara om energisnåla lösningar och hållbara materialval utan även om att yttre ytmaterial på nya byggnader så långt möjligt ska ta till vara den energi som faller på byggnaden. Ett sätt att styra i den riktningen är att bygglagstiftningen innehåller regler om nybyggnation som ställer krav på energiaktiva tak. Samma krav borde kunna ställas när det är dags att byta tak på miljonprogrammets alla byggnader och andra stora renoveringsobjekt. och har infört en lagstiftning om solfångare på nybyggnader och renoveringar som borde kunna ligga till grund för initiativ i . Regeringen bör utreda och återkomma till med förslag på hur ett regelverk i bygglagstiftningen kan se ut för att få en kraftigt styrande effekt. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. bör vidare ge regeringen tillkänna som sin mening att målet bör vara att vart fjärde tak ska ha solfångare . För att påskynda utvecklandet av bättre ytmaterial för tak och fasader där hög skyddande kvalitet kombineras med den energiaktiva funktionen i solceller och solfångare så bör staten ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra samordnade teknikupphandlingar. Det är en sorgligt bortglömd men mycket framgångsrik metod att påskynda utveckling och även för att sänka priserna på produkter som ännu inte nått ut på en större marknad. Att vara utan bostad skapar försämrad livskvalitet och inverkar negativt på hela individens livssituation, oavsett omständigheterna kring den bostadslösa. Utan hem blir det ytterst svårt att tillgodogöra sig sina rättigheter, sköta arbete eller annan sysselsättning, umgås med nära och kära etcetera. Att ta sig ur hemlösheten och etablera ett varaktigt boende med de höga hyror som tillgängliga bostäder har är svårt, och eftersom det är svårt att få jobb utan bostad och bostad utan jobb hamnar bostadssökande lätt i ett moment 22. Det är nödvändigt med en granskning av hur kommunerna uppfyller sitt bostadsförsörjningsansvar utifrån den hemlöshet som drabbar många människor. Vidare bör en rättighetslagstiftning som ger alla i rätt till en bostad införas. bör begära att regeringen återkommer med förslag till en sådan lagstiftning. Hemlösa är ingen homogen grupp med några speciella egenskaper, utan det gemensamma är avsaknaden av en fast bostad. Studenter, ungdomar, arbetslösa, elallergiska, personer med ekonomiska problem och psykiskt sjuka är några utsatta grupper på bostadsmarknaden. har välutvecklade normer för hur en bostad ska se ut. Kvalitetskraven är högt ställda på nybyggnationer. Tanken är god utifrån idén att ingen ska behöva bo med lägre standard av ekonomiska skäl. En del kan dock vilja bo i bostäder med fullt dräglig men lägre kvalitet och med möjlighet att successivt anpassa sig till normstandard, utifrån sin situation i livet. Missbruk, psykisk ohälsa, betalningsanmärkningar, vräkning, arbetslöshet och bostadsbrist uppges som problem bland många hemlösa. För att komma till rätta med dessa orsaker finns det få insatser då de flesta hyresvärdar, inklusive allmännyttan, har krav på en stabil ekonomisk situation för att ge den enskilde ett hyreskontrakt, och man godkänner inte försörjningsstöd från som en stadigvarande inkomst. Inga barnfamiljer ska kunna vräkas. Kommunen måste ta aktiv kontakt med de familjer som har problem med sitt boende. Så snart kronofogdemyndigheten får veta att vräkning kan komma att bli aktuellt, bör den meddela socialnämnden i kommunen. ska då vara skyldig att snabbt ta fram en handläggare, så att de hinner göra något innan vräkningen verkställs. begär att regeringen återkommer med ändringar i lagstiftningen i denna del. Anständiga bostäder är den bästa praktiska lösningen för hemlösa eftersom härbärgen och andra tillfälliga lösningar bara är ett sätt att upprätthålla problemet med hemlöshet, inte ett sätt att lösa det. Den sociala bostadspolitiken bör stärkas genom en ny lag om inrättandet av bostadsförmedlingar med inriktning mot sociala strävanden och integrationssträvanden. Dessa bostadsförmedlingar ska få ekonomiska bidrag för att köpa upp lägenheter till förmån för hemlösa. Genom slumpvis och anonym utplacering av dessa lägenheter motverkas stigmatisering och segregation. Som förebild för denna bostadsförmedling används den finländska modellen Y-foundation, som är en bostadsstiftelse för hemlösa. Socialtjänstlagen borde vara tillräcklig för att avgöra i vilken situation en person ska befinna sig för att, enligt ovan nämnda modell, få möjlighet till en permanent bostad. bör begära att regeringen återkommer med förslag till en sådan lagstiftning. Förtätning av städer och klimatmål Transporterna är kanske det svåraste området att lösa i ett allt svårare energiförsörjningsläge. De fossila energislagen står oss inte till buds i det oändliga. Detta börjar nu bli klart för allt fler. Byggd miljö byggs för långa tider och har stor påverkan på behovet av transportarbete. Egentligen borde den byggda miljön för länge sedan ha utformats med tanke på de svårigheter vi nu ser framför oss. Kunskaperna har funnits men samhället har inte velat ta till sig den obehagliga sanningen. Såväl när det gäller bostäders lokalisering, närheten till service, rekreationsmöjligheter, skolor och mycket annat samt deras utformning så måste nu klimathänsyn tas så långt möjligt. Det innebär exempelvis att transporttänkande i stil med den så kallade bandstaden och förtätningar av befintliga byggda miljöer liksom ökad integration av arbetsplatser i bostadsområden kan vara nödvändiga utvecklingslinjer. Det räcker inte med att vi ändrar livsstil utifrån de nya förutsättningarna, vi måste även bygga vårt samhälle för det nya sättet att förhålla sig. Detta bör ge regeringen tillkänna.