mot · GV02Sf323 · 2007-10-01 00:00:00 — kan den som är gravid begära att bli omplacerad eller få havandeskapspenning före planerad förlossning. Arbetsgivarens ansvar att kunna erbjuda flexibla lösningar borde infalla även tidigare under graviditeten. Det torde också ligga i deras intresse att behålla den gravida i arbete och innebära en besparing i minskade sjukfrånvarokostnader. har föreslagit att en graviditetsmånad införs och att havandeskapspenningen avskaffas. Syftet med en graviditetspenning, menar utredningen, skulle vara både att möta gravidas behov av vila under slutet av graviditeten och att komma till rätta med de stora regionala skillnader av de olika slagen av ersättning som finns.15 finns möjligheten att ta ut föräldraförsäkring innan barnet har fötts för gravida som känner att de behöver vila. känner många gravida att de då minskar som de kan tillbringa med barnet efter födelsen. En annan viktig aspekt är önskemålet att förlänga föräldraförsäkringen efter att barnet fötts och då framför allt den tid papporna tillbringar med barnet. Det gör att för- och nackdelarna av en graviditetsmånad noga behöver analyseras. Studier som har gjort visar att det finns ett tydligt samband mellan pappans engagemang och barnets utveckling och sociala anpassning. En viktig förutsättning för föräldrarnas engagemang är också att känna sig som fullständigt ansvariga för sina barns omvårdnad. Det är under en sammanhängande samvaro med barnet som förälderns omsorgsrationalitet utvecklas. Vi ser flera fördelar med att öka pappornas möjlighet att delta i omvårdnaden av barnet redan från start. Det skulle bl.a. stärka banden mellan barn och far. skulle pappans tidiga delaktighet innebära en betydande avlastning för mamman den efter förlossningen. Därför bör möjligheten för båda föräldrarna att ta ut föräldapenning utökas under barnets första månad16. Det hade underlättat för familjerna den hemma och blivit en välkommen reform. För att ytterligare stödja föräldrar i de möjligheter som finns i att dela ansvaret för de små barnen under föräldraledigheten vill vi utveckla föräldrautbildningen så att den har en tydlig jämställdhetsprofil över hela landet. Pappors betydelse och roll för barnet ska tydliggöras på samma sätt som mammors. Goda förebilder kan med fördel användas. Låt blivande pappor tala med pappor som delat föräldraledigheten såsom blivande mammor alltid talat med andra mammor. Ökad kunskap gör något som känns främmande mer tillgängligt och nära. Det är i det individuella mötet mellan föräldrar och personal på BVC, mödravården, och som information och kunskap om attityder kring jämställdhet och genus har betydelse. Därför behövs också satsningar för att stärka kunskaperna om jämställdhet och genus hos de personalgrupper som möter föräldrar. Ett ledord bör vara ökad jämställdhet och att bryta traditionella könsmönster. Dessutom ser familjer olika ut . Det kan vara två kvinnor som kan vänta barn tillsammans, förälder två är inte alltid en pappa. För att underlätta familjers vardag bör möjligheterna bli fler för att båda föräldrarna ska kunna följa med till barnavårdscentralens besök och kontroller. Kvällsöppna BVC kan vara ett sätt som även underlättar för dem som är ensamstående med barn. Men framför allt kan det bidra till att den förälder som inte är föräldraledig kan känna sig mer delaktig och involverad redan från början. 7Kvinnors villkor i arbetslivet Politiken får inte heller stå svarslös i frågan om hur kvinnors villkor i arbetslivet reellt ska förbättras. Villkoren i arbetslivet är avgörande för jämställdheten. Rätten till arbete och egen försörjning är centralt för kvinnors och mäns lika möjligheter till ekonomisk självständighet. Vi strävar efter goda villkor på arbetsmarknaden. Detta är delar i en solidarisk välfärdsmodell, men det är dessutom fundament för en långsiktigt god tillväxt. Men arbetslivet är långt ifrån jämställt. Det hänger bland annat ihop med vem som har det huvudsakliga ansvaret för omsorgen av hem och familj, det obetalda hemarbetet. Eftersom kvinnor fortfarande ses som bärare av detta ansvar har kvinnor generellt sämre villkor på arbetsmarknaden. Klass- och könsmönstret på arbetsmarknaden är tydligt. De allra sämsta villkoren har unga LO-tjejer. Vi ser detta när det gäller trygghet i anställningen, rätten till heltid, makten och inflytandet i arbetet och över arbetstidens förläggning. Över en halv miljon människor, varav 300 000 kvinnor, har någon form av tidsbegränsad anställning. I särklass är detta vanligast bland unga kvinnor. av LO-kvinnorna under 25 har en tidsbegränsad anställning. 200 000 personer är ofrivilligt deltidsarbetslösa, och majoriteten är kvinnor. Att av kvinnorna men bara 11,procent av männen jobbar deltid (hela arbetsmarknaden) innebär att främst kvinnor, trots att de har arbete, inte har en lön som räcker till den egna försörjningen. Deltidsarbetande riskerar att bli ekonomiskt beroende av någon annan. Deltidsarbete ger lägre sjuk- och arbetslöshetsersättning och lägre pension. Deltidsarbete skapar skillnader mellan kvinnor och män under hela livet. Om kvinnor har det sämsta fästet i arbetslivet begränsar det kvinnors rätt till trygga och utvecklande arbeten. Kvinnors möjligheter att själva råda över sina liv blir därmed beskurna. Detta får i sin tur konsekvenser för uttaget av föräldraledighet och befäster gamla förlegade könsroller. Ofrivilligt deltidsarbete och otrygga anställningar innebär risk att fastna i arbeten med begränsade utvecklingsmöjligheter, mindre av kompetensutveckling och sämre möjligheter att avancera i yrket. Att ha ett tryggt arbete är viktigt för att ha möjlighet att engagera sig fackligt och politiskt. Arbetslivets villkor har följder för det demokratiska deltagandet. Ett skäl att införa stärkt rätt till heltid är att deltidsarbetslösheten särskilt finns inom kvinnodominerande verksamheter, hindrar ekonomiskt oberoende och lika villkor när det gäller arbete/försörjning och utvecklingsmöjligheter i arbetslivet. Att kvinnor och män ska ha samma möjligheter till försörjning och ekonomisk själständighet genom arbete borde vara en självklarhet på en modern arbetsmarknad. Men tyvärr följer arbetets villkor fortfarande ett tydligt könsmönster. Kvinnor tvingas i hög utsträckning hålla till godo med ett arbetsliv som begränsar deras livsutrymme, där det ofrivilliga deltidsarbetet utgör ett av de största hindren för frihet och utveckling. Heltidsfrågan är därför en av de viktigaste pusselbitarna som måste komma på plats. Vid det här laget har vi hört argumentet till leda: Att deltidsanställningar i grunden är någonting positivt eftersom de antas leda till fasta jobb. Men både verkligheten och den forskning som gjorts visar på motsatsen, det vill säga att risken är stor för att deltidsarbetande låses in i deltidsfällan . Men allvarligt är också att flera studier visar på samma sak nämligen att deltidsarbetande har sämre tillgång till information och utbildning, vilket ger mindre inflytande över det egna arbetet, begränsade möjligheter till vidareutbildning och avancemang samt sämre löneutveckling. Deltidsarbete är alltså en starkt bidragande orsak till att orättvisor mellan könen cementeras fast. har ett antal frivilliga projekt och insatser genomförts på organisations- och arbetsplatsnivå för att minska andelen ofrivilliga deltidsarbetande. Flera goda resultat har också uppnåtts, men totalt sett har åtgärderna varit långt ifrån tillräckliga. Vi konstaterar därmed att det behövs starkare regler för att fler kvinnor inom framför allt handel, service och gemensam sektor de branscher där deltider är mest frekventa ska kunna öka sin arbetstid. En lagstiftning kan därför fungera som ett bra stöd för att arbetsmarknadens parter ska intensifiera sitt arbete för fler heltidsanställningar. En lagstiftning kan medverka till förbättrad jämställdhet och ett ökat arbetskraftsutbud. Visstidsanställningarna har ökat markant. Ungefär 500 000 är visstidsanställda, det vill säga 15procent av arbetskraften. Majoriteten är unga kvinnor med LO-bakgrund. Hela 70procent av de vikariatsanställda är kvinnor. Regeringen har rivit upp den socialdemokratiska reformen för ökad trygghet för visstidsanställda: Visstidsanställningar ska nu kunna pågå . Den totala tiden i olika visstidsanställningar hos samma arbetsgivare räknas inte samman. Fler korta visstidsanställningar, t.ex. allmän visstidsanställning, vikariat, säsongsarbete och provanställning kan staplas på varandra , vilket gör att det blir svårare att kräva tillsvidareanställning. Företrädesrätten till återanställning börjar tjänas in , istället för som tidigare beslutat om. Särskilt unga tjejer får ofta hålla till godo med olika korta anställningar utan att de någonsin får chansen till fasta jobb. Det sägs ofta att visstidsanställningar är något positivt eftersom de förmodas leda till fasta jobb. Tyvärr har det snarare visat sig att en visstidsanställd riskerar att hamna i denna anställningsform . Visstidsanställda har ofta en sämre löneutveckling, får mindre utbildning och utveckling i jobbet, har lägre sjuk- och arbetslöshetsersättning och, när den dagen kommer, mindre pension. Trenden med en ökad användning av visstidsanställningar bidrar alltså till att de ekonomiska orättvisorna mellan kvinnor och män förstärks orättvisor som består under hela livet. Många visstidsanställda säger själva att de har mindre inflytande på jobbet och får ett svagare stöd av chefer. De har svårt att ställa krav på sjysta löner och villkor, eftersom de är rädda för att inte få vara kvar på arbetsplatsen. 7.2Förändringarna i a-kassan missgynnar kvinnor Årsskiftet 2006/07 höjdes egenavgifterna till a-kassan med . Den kraftiga höjningen av a-kasseavgiften missgynnar lågavlönade, sjukskrivna och föräldralediga grupper där kvinnor dominerar kraftigt. Dessutom drabbas en annan stor kvinnodominerad grupp, nämligen de deltidsanställda. De får betala full avgift, trots att de bara jobbar halvtid. De som är heltidsarbetslösa däremot slipper höjningen. För att uppfylla ett arbetsvillkor ska den sökande ha arbetat . Enligt huvudregeln ska en månad innehålla minst 80 timmars arbete för att arbete ska räknas i ett arbetsvillkor.17 Enligt det alternativa arbetsvillkoret ska arbete ha utförts minst under 6 sammanhängande månader. måste numera innehålla minst 50 timmars arbete.18 Beräkningen av ersättningen har ändrats. Arbetslöshetsersättningen baseras numera innan arbetslösheten. Alla månader inom ska ingå i beräkningen, även månader utan arbete.19 Sammantaget diskriminerar detta kvinnor eftersom kvinnor är överrepresenterade bland dem som jobbar . Enligt SCB är det av kvinnorna som har en överenskommen arbetstid på mindre än mot av männen. Regeringen har också tagit bort rätten att begränsa sitt sökområde , vilket innebär att den som blir arbetslös från dag 1 har hela landet som sökområde. Det finns flera skäl till varför det är en bra möjlighet att få begränsa sitt arbetssökande en första tid. Det ger individen rimlig tid för omställning. Att tvingas bryta upp familjen, lämna den sociala gemenskapen och flytta, eller ställa om från till en annan för att långpendla, är socialt och psykiskt påfrestande. Vi anser att det är ovärdigt att en person redan från dag 1 som arbetslös ska vara beredd att flytta oavsett hans eller hennes livssituation. Dessutom är det slöseri med både arbetsgivares och arbetsförmedlares tid om människor med fel kompetens anvisas till lediga jobb som de ändå inte kommer att få. Rätten till a-kassa för dem som arbetar deltid vill regeringen nu dessutom begränsa . Försämringen är ännu ett hårt slag mot främst kvinnor som jobbar ofrivillig deltid. 7.3Förstärkt anställningsskydd för föräldralediga redan infört Det finns en risk för att föräldralediga sägs upp under sin föräldraledighet och att föräldraförsäkringen används för att täcka uppsägningslön. Det finns också en risk för att föräldralediga missgynnas (diskrimineras) vid t.ex. löneförhöjningar, befordringar, kompetensutveckling eller liknande. Den tidigare socialdemokratiska regeringen införde därför en lagändring som trädde i kraft : Uppskjuten verkställighet av uppsägningstid infördes i LAS. Det innebär att om en föräldraledig sägs upp från jobbet börjar uppsägningstiden löpa först när den föräldraledige är tillbaka på jobbet. Ett brett missgynnandeförbud har införts, som innebär att arbetsgivaren måste bevisa att den föräldraledige inte har missgynnats. Den tidigare kvalifikationstiden (6 månaders intjänandetid) för att få vara föräldraledig tas bort. Vi förutsätter att regeringen kommer att följa upp hur den nya lagen efterlevs så att inte föräldralediga missgynnas eller diskrimineras i arbetslivet. 8Barnomsorg när du behöver den påbörjades den stora utbyggnaden av den svenska förskolan. Antalet platser i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen har tiodubblats från 70000 till över 700000. är förskolan den välfärdsverksamhet som brukar toppa undersökningar om svensk välfärd. Alla barn har rätt till bra förskolor med en pedagogisk verksamhet som ger lärande, lek och trygghet. Förskolan är samhällets första insats i det livslånga lärandet och lägger grunden för den framtida skolgången. Förskolan bidrar till att utjämna skillnader i uppväxtvillkor för barn i olika grupper och skapar mötesplatser för barnfamiljer med olika etnisk, kulturell och social tillhörighet. Fler länder tittar på den svenska förskolan som ett gott exempel att ta efter. Tack vare det statsbidrag som utgick under den socialdemokratiska regeringen till kommunerna har barngruppernas storlek minskat och personaltätheten ökat. utvärdering av maxtaxan visar att förskolan har blivit mer tillgänglig för alla barn oavsett föräldrarnas sysselsättning eller socioekonomiska bakgrund. Fram ökade vi socialdemokrater antalet anställda i förskolan med 6 000 för att höja kvaliteten. Kvalitetsarbetet i förskolan måste fortsätta att öka, inte minska. Alla föräldrar ska kunna lita på att förskolan är en trygg och bra miljö för barnen. På så sätt är förskolan en förutsättning för att föräldrar kan förvärvsarbeta. Den enskilt viktigaste faktorn för att öka kvaliteten i förskolan är att satsa på personalen. Förskolan och dess personal har en viktig uppgift i arbetet att bryta könsmönstren i samhället. Det är i förskolan grunden för framtiden läggs. Förskolan är det första steget i det organiserade livslånga lärandet och en viktig del av familjepolitiken. Den svenska förskolan är av hög kvalitet, är internationellt erkänd och är omtyckt av både barn och föräldrar. Att verksamheten finns är en förutsättning för yrkesarbetande föräldrar. Familjepolitiken syftar till att stödja föräldrar och familjer i olika sammanhang och konstellationer. Eftersom alla familjer inte består av två föräldrar som arbetar på vardagar är det viktigt att kommunerna ger möjlighet till en trygg förskola även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter. Alltfler arbetar på obekväm arbetstid. Därmed ökar också behovet av tillgång till barnomsorg , nätter och . Ett alltmer föränderligt arbetsliv måste möta de behov som föräldrar har för att få ihop vardagen med arbete och barn. Vi vill därför se över möjligheterna att öka tillgången på barnomsorg , och nätter. 8.1Förutsättningar för en kvalitativ förskola Förskolan ska även i fortsättningen fungera som en mötesplats där barn med olika bakgrund och ursprung får ta del av vårt samhälles gemensamma värdegrund. Därmed läggs grunden för den framtida skolgången. Inom ramen för förskolan ges barnen möjlighet att utvecklas som människor, samverka med andra och stimuleras i sin språkutveckling. Dessutom är en kvalitetsmässigt bra förskola en trygghet för både barn och föräldrar. Den möjliggör för både mamman och pappan att kunna förvärvsarbeta och veta att barnet får ett gott omhändertagande. För att den svenska förskolan även i fortsättningen ska hålla en hög kvalitet måste det pedagogiska arbetet fortsätta utvecklas och stimuleras. Kopplingen mellan förskola och skola ställer stora krav på ledarskapet i förskolan. Det pedagogiska ledarskapet är avgörande för utvecklingskraften i personalen arbete, den pedagogiska samsynen, fungerande arbetslag och en fungerande helhet i verksamheten. Men är det viktigt att peka på behovet av stimulans- och utvecklingsinsatser för dessa personalgrupper. Att välja yrken med inriktning mot förskolan måste bli mer attraktivt särskilt för män eftersom personalen i förskolan präglas av en sned könsfördelning. Det finns ett behov av dels ett intensivare informationsarbete om dessa yrkens vikt och framtidsförutsättningar, dels en långsiktig och genomtänkt nationell kompetensutvecklings- och fortbildningsinsats riktad till förskolans personal. Men man ska också inom ramen för lärarutbildningen aktivt stimulerar till val med inriktning mot arbete inom förskola och förskoleklass. Dessutom måste möjligheterna till vidareutbildning förbättras. För att bibehålla kvaliteten i förskolan får inte föräldrar ställas mot föräldrar i kvalitetsfrågorna. Kommunerna ansvarar för förskolans praktiska genomförande i vårt land. Stabila ekonomiska förutsättningar och långsiktiga planeringsförutsättningar är avgörande för att uppdraget från staten ska kunna genomföras på ett godtagbart sätt. En del av kvaliteten i förskolan handlar om att ta till vara på mångfalden. Det behöver finnas alternativ och valfrihet i förskoleverksamheten i form av olika pedagogiska inriktningar och upplåtelseformer. Dessutom behövs familjedaghemmen som ett komplement till förskolan. Eftersom kvalitetsfrågorna är centrala i vårt framtida utvecklingsperspektiv vill vi skapa de bästa möjliga planeringsförutsättningarna för förskolan. Ryckighet och oförutsägbarhet i planeringen är ett hot mot kvaliteten. Därför är en s.k. barnomsorgspeng, vårdnadsbidrag och även den fria etableringsrätten, som den är utformad, ett hot mot den allmänna förskolan. Kvaliteten och stabiliteten i förskolan blir lidande, och det påverkar de föräldrar som väljer förskolan. Dessutom blir det svårare för kommunerna att planera antalet förskoleplatser när underlaget kan komma att skifta i än större utsträckning . 8.2Jämställdhetsarbetet måste börja redan i förskolan Förskolan har en viktig uppgift att öka jämställdheten i samhället. Det är en demokrati- och maktfråga att varje flicka och pojke får samma möjligheter att utveckla sin fulla potential som människa. Om inte förskolan aktivt arbetar med värderingar och attityder kring jämställdhet bidrar den till att förlegade könsroller befästs. Enligt läroplanen ska förskolan också jobba med värdegrundsfrågor. Men att jämställdhet är en del av våra normer och värden är inte alltid en självklarhet i alla förskolor. Det finns många goda exempel på förskolor som prioriterar att öka jämställdheten. Men personalen inom förskolan måste på många håll öka sin kompetens om genus och jämställdhet. Särskilda resurser och stimulansåtgärder bör avsättas till kommunerna för att öka jämställdhetsarbetet i förskolan, t.ex. genom likabehandlingsplaner. 8.3Tillgången till öppen förskola och fritids Öppen förskola är ett viktigt komplement till förskoleverksamheten och tar emot barn och föräldrar som exempelvis är hemma under föräldraledigheten. Öppna förskolan innebär för många barn och föräldrar deras första kontakt med förskoleverksamhet och möjlighet till samtal och umgänge med såväl andra familjer som tillgång till pedagogisk verksamhet. En skolelev tillbringar ungefär en femtedel av sin vakna tid i undervisning. Aktiviteter som sker under den övriga vakna tiden påverkar barns utveckling och lärande i hög utsträckning. Tillgången till kultur, idrott och en rik fritid skiljer sig mellan olika familjer, vilket i sin tur också har påverkan på barns skolresultat och framtidsutsikter. Hjälp med läxläsning och fritidsaktiviteter är särskilt viktigt för dem som får minst stöd hemma. För barn till ensamstående föräldrar fyller dessutom fritids en viktig trygghetsfunktion som underlättar vardagen att få arbete och barn att gå ihop. Fritidshem fyller alltjämt en viktig funktion för många barn i olika familjer. Enligt fortsätter dock gruppstorlekarna på många håll att öka och det blir glesare med personal på fritidshemmen. Det är en oroande utveckling som innebär färre möjligheter för de barn som mest behöver fritids. Vi vill istället utveckla kvaliteten på fritidshemmen. 9Trygg ersättning vid sjukdom och föräldraledighet höjde den socialdemokratiska regeringen taket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp så att de allra flesta får i ersättning när de är föräldralediga. höjdes taket i tillfälliga föräldrapenningen samt i sjukförsäkringen. I och med detta stärktes också legitimiteten för socialförsäkringssystemet. egna analyser visar också att fler dagar med föräldrapenning också tagits ut av män som en direkt effekt av höjningen av ersättningstaket. Dock har inte skillnaderna i uttagna dagar mellan kvinnor och män minskat som en följd av detta eftersom kvinnorna med de högsta inkomsterna ökat sitt uttag mer än vad männen gjort. Ur ett barnperspektiv är höjningen av ersättningstaket ändå mycket positiv. Både män och kvinnor har tagit ut fler dagar. I tider då fler och fler av föräldrapenningdagarna inte används före det att barnen fyller är det nu fler barn som får en förälder hemma en än vad som annars skulle ha varit fallet.20 Dessvärre har den borgerliga regeringen sänkt taket vid vård av sjukt barn samt för den som blir sjuk. Att sänka ersättningen för dem vars trygghet redan har inskränkts på grund av sjukdom eller små sjuka barn är obegripligt. Vid prövningar i livet behövs tryggheten som bäst. Ännu mer svårförståeligt är det i ett läge när landet går på högvarv och jobben blir fler. Vi socialdemokrater värnar om de barn som blir sjuka. Den borgerliga regeringens sänkning av taket i den tillfälliga föräldrapenningen drabbar hårt familjer med svårt sjuka barn. Att föräldrarna ska straffas med sänkt ersättning för att man avstår från arbete för att kunna vårda sitt sjuka barn är inte rimligt. Under förra mandatperioden tog vi socialdemokrater initiativ till en översyn av småföretagarna och trygghetssystemen. Det arbetet måste fortsätta. Det är angeläget att en utvecklad föräldraförsäkring också tar hänsyn till småföretagares villkor. Ökad jämställdhet i familjepolitiken innefattar också att såväl kvinnliga som manliga företagare ska ha trygga villkor. Mot den generella välfärdsmodell vi förordar står den selektiva, behovsprövade politiken som i kombination med grundtrygghetsmodeller ökar klyftorna och skapar fattigdomsfällor samt dessutom kvinnofällor. Regeringen rör sig bestämt i denna riktning med förslag om sänkta ersättningsnivåer och vårdnadsbidrag. Dessutom riskerar de som lever under ekonomiskt utsatta förhållanden att öka markant med den borgerliga regeringens politik. 9.1Barn i ekonomiskt utsatta familjer Antalet barn som lever i familjer med mycket låg ekonomisk standard har minskat med en femtedel. Men är skillnaderna stora mellan barn i . Vissa barn föds till knappa förhållanden där ensamstående föräldrar får vrida och vända på varenda krona för att få livet att gå ihop. Andra föds i familjer där resurser, kontakter, språksäkerhet och rika valmöjligheter är en självklarhet. Vissa barn kommer alltid att ha ett försprång. Därför är det så viktigt med en politik som stöder de barn som föds till sämre villkor. Tidigare undersökningar visar dessutom att framför allt barn till ensamstående föräldrar och barn till personer som är födda utomlands är överrepresenterade bland ekonomiskt utsatta hushåll. Med den borgerliga regeringens politik är risken att de utsatta familjerna kommer att öka i antal. Vi socialdemokrater satsade under förra mandatperioden för höjt underhållsstöd, barntillägg för studerande samt förbättring av den delen av bostadsbidraget som utgör särskilt stöd bidrag till barnfamiljer. Dessutom höjdes barnbidraget och flerbarnstillägget 2006 med som flerbarnstillägget infördes redan från andra barnet.