mot · GV02A347 · 2007-09-21 00:00:00 — Höjningen bör omfatta anställningsformen allmän visstidsanställning som rymmer de allra mest otrygga anställningsvillkoren vilka vanligen kallas behovsanställning, timanställning, projektanställning etc. Provanställningar och vikariat bör inte omfattas av höjningen. Provanställning är avsedd att leda till tillsvidareanställning, och bör inte försvåras. Vikariat måste undantas eftersom risken annars är uppenbar att arbetsgivare blir mindre benägna att bevilja tjänstledigheter och/eller undvika att ta in vikarier för frånvarande personal med ökad arbetsbelastning som följd. Mot bakgrund av det som anförs bör allmänna visstidsanställningar ha 5procent högre arbetsgivaravgift än tillsvidareanställningar och övriga anställningsformer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet även för ungdomar Regeringen har genomfört omfattande försämringar av arbetslöshetsförsäkringen som sammantaget gjort den sämre, dyrare och mer orättvis. Dessa försämringar drabbar ungdomar i hög utsträckning, eftersom unga människor ofta har osäkra anställningar, deltidsanställningar och låga inkomster. Utöver de försämringar i och med antagandet av proposition 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete samt proposition 2006/07:89 Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken m.m, som drabbar alla löntagare, har regeringen försämrat villkoren ytterligare för unga i och med proposition 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar. har röstat emot samtliga dessa försämringar och vill även återställa dem vilket vi utvecklar i vår motion om arbetslöshetsförsäkringens roll och utveckling /08. Nedan framhåller vi däremot några aspekter av arbetslöshetsförsäkringen som är av extra stor betydelse för ungdomar. 9.1Lika villkor oavsett ålder i arbetslöshetsförsäkringen Regeringen har i och med proposition 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar infört differentierade ersättningar till ungdomar och föräldrar i olika åldrar. Regeringens politik slår hårt mot unga arbetslösa och barnen till de arbetslösa, och ännu fler barn kommer att växa upp i fattigdom. Med de nya reglerna är personer endast berättigade till en ersättning på 80procent under hälften så som övriga försäkrade, trots att man betalar samma avgifter till a-kassan och omfattas av samma regler för att uppfylla arbetsvillkor och medlemsvillkor som personer . menar att det är att betrakta som diskriminering. Arbetslöshetsförsäkringen ska enligt vara en individuell försäkring som bygger på inkomstbortfallsprincipen och täcker inkomstbortfall vid arbetslöshet. Att införa godtyckliga åldersgränser och särregler för föräldrar underminerar därför hela idén med försäkringen. Risken är uppenbar att alltfler kommer att välja bort medlemskap i a-kassan . Det urholkar ungas inkomstbortfallsskydd och riskerar att pressa ner reservationslönerna. finns ingen lagstiftning mot diskriminering på grund av ålder. Men har som EU-land åtagit sig att införa ett förbud mot åldersdiskriminering i arbetslivet. Den parlamentariskt sammansatta (SOU 2006:22) har föreslagit att ett åldersdiskrimineringsförbud ska gälla även för arbetsmarknadspolitisk verksamhet. Att införa en särreglering för unga i arbetslöshetsförsäkringen går stick i stäv med utredningens förslag. Vidare har regeringen infört särregler för föräldrar med barn när det gäller ersättningsperiodens längd och ersättningsnivåer. Dessutom har regeringen infört differentierade ersättningar för föräldrar i olika åldrar. Är man och har barn får man högre ersättning än föräldrar som är . Detta är en ytterst byråkratisk och orättvis utformning av arbetslöshetsförsäkringen som urholkar dess trovärdighet. Särreglerna för föräldrar innebär ett systemskifte inom arbetslöshetsförsäkringen och överensstämmer inte med övriga socialförsäkringar som är individuella. avvisar alla särregler för föräldrar och anser att det måste vara möjligt för alla individer att leva ett värdigt liv med ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen oavsett om man har barn eller inte. Mot bakgrund av det som anförs bör lika villkor gälla oavsett ålder och föräldraskap i arbetslöshetsförsäkringen. Detta bör ge regeringen till känna. 9.2Slopa inträdeskravet till a-kassan Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som bygger på anställning och inkomstbortfallsprincipen. Den består av grundförsäkring och inkomstbortfallsförsäkring. Principen utgår från tanken om allas rätt till arbete. En baksida av denna utgångspunkt är att personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden också har svårt att komma in i trygghetssystemen. För den som har ett fast heltidsjobb är det inga problem att uppfylla inträdeskrav och arbetsvillkor. Däremot är det svårt för deltidsarbetande och för dem som har olika former av tillfälliga anställningar. Mot bakgrund av att antalet tillfälliga anställningar har ökat kraftigt är det därför nödvändigt att slopa inträdeskravet till arbetslöshetskassorna. Lag (1997:239) om arbetslöshetskassor § 34 föreskriver att man måste ha arbetat minst för att man överhuvudtaget ska få bli medlem i en a-kassa. Eftersom det är unga, kvinnor och invandrade som har högst andel både deltidsanställningar och tillfälliga anställningar blir resultatet att gällande regelsystem verkar strukturellt diskriminerande mot dessa grupper. Parallellt med ett arbete för att minska andelen deltids och visstidsanställningar på arbetsmarknaden bör därför regelverket i arbetslöshetsförsäkringen ändras. kräver, liksom de centrala fackliga organisationerna LO, TCO och , att de befintliga kvalifikationskraven för att bli medlem i en a-kassa enligt lagen om arbetslöshetskassor avskaffas. Rätten till arbetslöshetsersättning bör göras neutral och diskriminering av korttids- och deltidsanställda måste undanröjas. Mot bakgrund av det som anförs bör kvalifikationskravet för medlemskap i arbetslöshetskassa enligt 34 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor avskaffas. Detta bör ge regeringen till känna. Regeringen har dessutom i och med proposition 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete skärpt arbetsvillkoret på ett sådant sätt att det kommer att verka strukturellt diskriminerande mot visstidsanställda och deltidsanställda. Arbetsvillkoret har skärpts från 70 till 80 timmars arbete . Regeringen har dessutom skärpt det alternativa arbetsvillkoret. var det alternativa arbetsvillkoret 450 timmars arbete av 6 månader, med minst 45 timmars arbete . Efter är det alternativa arbetsvillkoret arbete av 6månader och minst 50 timmars arbete . För att vara berättigad till grundbeloppet eller inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen måste man ha uppfyllt arbetsvillkoret. Det är inga problem om man har ett fast heltidsjobb, men för deltidsanställda och visstidsanställda kan det innebära stora svårigheter. Risken är därmed att dessa personer som har hög risk för arbetslöshet, låga inkomster och därmed stort behov av arbetslöshetsförsäkringen kan förvägras ersättning trots att de är medlemmar i en a-kassa och betalar samma förhöjda avgifter som övriga. Skärpningen av arbetsvillkoret kan leda till att många i denna kategori lämnar sin a-kassa. Därmed går de miste om sin rätt till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet, vilket sätter en press nedåt på reservationslönerna. Skärpningen av arbetsvillkoret kommer att försvåra situationen ytterligare för visstidsanställda personer med svag ställning på arbetsmarknaden. Utvecklingen på arbetsmarknaden går mot allt fler tidsbegränsade anställningar, timanställningar och vikariat. Därför borde arbetsvillkoret anpassas så att dessa personer med svag anställningstrygghet också ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Att skärpa arbetsvillkoret är ett steg i fel riktning eftersom det innebär att de visstidsanställda försätts i en ännu mer osäker ställning på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det som anförs bör arbetsvillkoret och det alternativa arbetsvillkoret i lagen om arbetslöshetsförsäkring återställas till 70 timmars arbete respektive 450 timmars arbete av 6 månader, med minst 45 timmars arbete . Detta bör ge regeringen till känna. Regeringen har avskaffat det så kallade studerandevillkoret i 18 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Genom studerandevillkoret kunde man kvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom studier. gav bestämmelsen 38000 personer, som gått från heltidsstudier till arbetslöshet, rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Av dessa var 56procent kvinnor och 44procent män. Studerandevillkoret var avsett för personer som inte uppfyllt arbetsvillkoret och som därmed inte fått fotfäste på arbetsmarknaden, men genom studier kunnat kvalificera sig för ersättning. Bestämmelsen har funnits . Enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring som skrivit rapporten 2007:8 Effekter av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är det framförallt ungdomar som berörs av borttagandet av studerandevillkoret. Ersättning baserat på studerandevillkoret betalades endast ut till personer som fyllt . Var tredje ungdom som fick arbetslöshetsersättning var ersättningsberättigad tack vare studerandevillkoret. Dessutom var målgruppen för studerandevillkoret mycket ung. Bland de personer som påbörjade en ersättningsperiod var 77procent ungdomar, och de flesta . I och med att studerandevillkoret tas bort kommer dessa personer att försättas i en ekonomiskt utsatt situation direkt efter avslutade studier. är det många nyutexaminerade akademiker som har problem att få jobb. Om deras ekonomiska situation förvärras ytterligare kommer dessutom den sociala snedrekryteringen till högskolan att öka. Borttagandet av studerandevillkoret innebär också att arbetslöshetsförsäkringens betydelse som omställningsförsäkring undermineras, eftersom det innebär en större ekonomisk risk gå från jobb till utbildning. Dessutom riskerar studietiderna att förlängas till följd av att man som nyutexaminerad inte har någon försörjning förutom att studielån. Utredningen för ungas etablering på arbetsmarknaden (SOU 2006:102) har undersökt villkoren för ungdomar med avslutad gymnasieutbildning. Man pekar på problemet att många ungdomar inte skriver in sig på arbetsförmedlingen, och att incitamenten till att göra det minskar med det avskaffade studerandevillkoret. Det är problematiskt eftersom många unga därmed kommer att bli osynliga i AMS statistik samt att de inte får ta del av samma service som ersättningsberättigade. Mot bakgrund av det som anförs bör studerandevillkoret återinföras. Detta bör ge regeringen till känna. 9.5Avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa Som ett led i regeringens systemskifte på arbetsmarknaden har man höjt avgifterna för medlemskap i arbetslöshetskassor samt slopat skattesubventionen för medlemsavgift till fack och a-kassa. Enligt budgetpropositionen ska detta sammanlagt inbringa till statskassan för finansiering av skattesänkningar. Enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring var mediankostnaden för medlemskap i a-kassa 2006. Det blev en årlig kostnad om . Efter skatteavdraget på 40procent blev den årliga kostnaden . Till följd av de förhöjda avgifterna och den avskaffade skattesubventionen har den årliga kostnaden för medlemskap i en a-kassa ökat avsevärt. Enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring (IAF) uppgår mediankostnaden för medlemskap i en a-kassa till . Den årliga mediankostnaden uppgår till . Det innebär en femdubbling av mediankostnaden för medlemskap i a-kassa jämfört med . Det är dock stora skillnader på kostnaden för medlemskap i de olika a-kassorna. Kostnaden för medlemskap i erkända a-kassa uppgår till , för medlemskap i hotell- och restauranganställdas a-kassa till , och för a-kassa till . Regeringens politik slår hårt mot deltids- och visstidsanställda, och därmed mot ungdomar. Enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring har 260000 personer lämnat a-kassorna . Bland de som lämnat a-kassan finns framförallt äldre som ska gå i pension, sjukskrivna som inte har råd att betala avgiften och andra låginkomsttagare. Det är mycket oroväckande att låginkomsttagare med hög risk för arbetslöshet och därmed stort behov av den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen tvingas lämna sin kassa. Det är också oroväckande att finansieringen av försäkringen urholkas och att solidariteten bryts sönder mellan löntagare och arbetslösa. Till följd av den kraftiga avgiftshöjningen i arbetslöshetsförsäkringen och de försämrade villkoren befarar vi att många ungdomar kan tvingas lämna sin a-kassa. Det skulle innebära ytterligare en press nedåt på reservationslönerna. Lågavlönade, deltidsanställda och visstidsanställda personer som inte har råd att betala avgiften till a-kassan, kommer med regeringens politik att helt mista sin rätt till inkomstrelaterad ersättning. Om de inte lyckas uppfylla det skärpta arbetsvillkoret kommer många visstidsanställda ungdomar att helt förlora sin rätt till ersättning. Försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen slår hårt mot visstidsanställda, och därmed mot ungdomar. Resultatet av de försämrade villkoren för unga i arbetslöshetsförsäkringen kommer att bli en ytterligare press nedåt på reservationslönerna för ungdomar. Det i sin tur kommer att påverka alla löntagare. Regeringen använder ungdomar som en murbräcka för att inrätta sin eftertraktade låglönearbetsmarknad. Det är en cynisk politik som med kraft tar avstånd ifrån.