ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02T294 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en trygg och säker . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en finansiering av enligt OPS. Man kan konstatera att mellan och är mycket farlig, och som trafikant känner man det mycket påtagligt. Varje gång man färdas sträckan ser man olyckstillbud som vid ogynnsamma omständigheter resulterar i allvarliga olyckor. Långa sträckor med relativt bred väg, men utan säkra omkörningsmöjligheter, hetsar och stressar till farliga omkörningar. Trafiken har ökat kraftigt i takt med att övriga sträckor mellan och har fått motorvägsstandard. har fått en alltmer central betydelse för hela utveckling. Bakom resonemanget om en dålig väg döljer sig mycket. Det handlar om ambulansen som vid uttryckning förlorar viktiga minuter, skolbussen som blir inställd, timmerexportören som förlorar en kund på grund av att han inte kan möta dagens just in time-krav och personal som avstår från att ta det erbjudna jobbet. Det handlar givetvis också om många personliga tragedier i spåren av de många allvarliga olyckorna längs vägen. Näringslivsrepresentanter och Västsvenska samt har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som följd av ett undermåligt vägnät. Ett blomstrande näringsliv behövs ju faktiskt för att statens finanser skall må bra och för att skall kunna ta behövliga kliv uppåt i den internationella välståndsligan. Riksväg 40:s dåliga standard skapar stora svårigheter för företagens transporter men också problem för deras kompetensförsörjning. Kampen för att få mellan och ombyggd till motorväg har i takt med att behovet har ökat blivit allt starkare. Enskilda, företagare, organisationer som Västsvenska och politiker har ställt krav på utbyggnad. Genom att och kommuner lånar upp vilket givetvis är en övervältring av ansvaret på kommunerna och betalar ränta på lånet är nu byggnationens första steg snart färdigt. signalerar nu att det är osäkert huruvida det finns medel ens för färdigställandet fram till . Riksväg 40:s fortsatta utbyggnad är alltså osäker fram till nästa planperiods slut . Omedelbara åtgärder måste sättas in. En lösning kan vara att resterande del av utbyggnaden mellan och finansieras genom offentlig-privat samverkan (OPS-modellen). har tidigare uttalat att är ett lämpligt objekt för att pröva finansieringsformen OPS.
mot · GV02T296 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av alkolås för den som tidigare dömts för rattfylleri eller grovt rattfylleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa alkolås för alla fordon i yrkesmässig trafik. görs 15000 till 20000 rattfyllerikörningar i enligt MHF:s uppskattning. Det blir 5,8 miljoner körningar där föraren är onykter. Det är en svindlande summa. De förare som fastnar i polisens nät motsvarar i stort de brott som begås . Vi vet också att av dem som åker fast, återfaller cirka en tredjedel. Även om alliansen storsatsar på rättsväsendet och poliserna blir betydligt fler och skall vara 2010 är det inte den enda lösningen på problemet med onyktra förare av motorfordon. Med tanke på den omöjliga uppgiften för polisen, kan vi konstatera att även andra åtgärder måste till för att öka trafiksäkerheten. Cirka 150 dör och närmare 1000 personer skadas svårt i alkoholrelaterade olyckor. En kraftfull åtgärd för att minska att rattfyllerister återfaller är att införa alkolås som krav för att återfå körkortet. Alltför många upprepar sitt rattonyktra beteende. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till att införa alkolås som krav för dömda rattfyllerister att återfå sitt körkort. Med en utökad användning av alkolås kan många liv räddas. Regeringen har satt upp ett mål för med en nollvision i trafiken, men delmålet med 270 trafikdödade har redan spruckit. Yrkestrafikanter har ett särskilt ansvar i trafiken, speciellt de yrkesförare som transporterar personer eller farligt gods. Yrkesförare bör bli föregångare vad gäller alkolås. Frågan om alkolås för yrkesfordon är så viktig att regeringen bör undersöka om alkolås skall införas på alla fordon i yrkesmässig trafik. I samband med den översynen bör även undersökas möjligheten att på nya personbilar införa alkolås som standard. Vad som särskilt är viktigt att beakta i detta arbete är hur säkra alkolåsen kan göras för att undvika manipulation samt kostnaden för låsen. Här kan nämnas att en av de svenska biltillverkarna, , kommit långt i sitt arbete och kan från med större modeller erbjuda alkolås. Man framhåller också fördelen att alkolåsen inte längre leder till högre förmånsbeskattning /08. kunde en diskussion uppstå kring den ökade förmånsbeskattningen och detta kunde resultera att fordonet inte utrustades med alkolås.
mot · GV02T297 · 2007-10-01 00:00:00 — Behovet av regional trafikmedicinsk kompetens avseende körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av regional trafikmedicinsk kompetens. Att köra bil är en av de mest komplexa saker man kan göra, där man måste ha kontroll på många saker . Över en miljon bilförare är , med de ökade risker det medför att sjukdom kan sätta lämpligheten att köra bil ur spel. De som drabbas av slaganfall eller stroke lider ofta av funktionsnedsättningar efteråt. Trots detta får av dem som drabbats i behålla sitt körkort utan någon som helst prövning. Det visar en undersökning som arbetsterapeuten gjort bland strokepatienter i norra . Hon tror att läkarna har för ont om tid och att de inte riktigt vågar dra in patienternas körkort. Det är känsligt att ta upp körförbudet med en strokepatient då det är en viktig fråga och delvis lite kontroversiell för många människor eftersom körkortet är en sådan viktig handling. Enligt dör personer i bilolyckor som beror på sjukdom av något slag hos bilföraren. Enligt är det inte ovanligt att strokepatienter fått funktionsnedsättningar som gör dem olämpliga som bilförare då man får små hjärnskador som gör att man kanske inte är uppmärksam, reaktionssnabb och inte kan hålla flera bollar i luften . Men trots detta visar denna undersökning att få patienter fått sin lämplighet som chaufför prövad. Bara i av fallen har läkarna antecknat att körkortsfrågan prövats. Det är upp till den behandlande läkaren att avgöra om en patient klarar av att köra bil efter en sjukdom. Om personen inte bedöms lämplig kan dra in körkortet. Betydligt fler måste utredas, men frågan är ofta för svår och komplex för att en enda läkare ska kunna avgöra saken, och svenska läkares utbildning i trafikmedicin är bristfällig trots att körkortslagen ålägger läkare att göra körkortsmedicinska bedömningar som en del i den normala verksamheten. Det kan vara en svår process för behandlande läkare att ge besked om ett stopp för bilkörning då det förtroende som bör finns mellan en läkare och hans patient, för att ge ett lyckat behandlingsresultat, kan rubbas om patienten känner att hans körkort är i fara. Det känns därför angeläget att i likhet med våra nordiska grannländer få en utökad kunskap i trafikmedicin i samband med läkarutbildningen. Behovet av trafikmedicinska insatser ökar ständigt och riskinsikterna måste öka hos både vårdpersonal och bilförare. Lösningen kan vara regionala trafikmedicinska centrum där kunniga team tillsammans med läkaren skulle kunna utföra tester för att se om patienten är kapabel att köra bil eller inte. Dessa team skulle också kunna avlasta den behandlande läkaren det svåra beslutet om att stoppa vidare bilkörning.
mot · GV02T302 · 2007-10-03 00:00:00 — Utbyggnad av järnvägen mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad spårkapacitet mellan och i avsnittet TomtebodaKalhäll. har arbetsmarknaden vidgats i och med omgivning, till att bli endast en arbetsmarknad. Inom detta område pendlar tusentals människor mellan hemmet och arbetsplatsen. Antalet pendlare ökar år och bara mellan och pendlar 3000 människor . (Miab) och staten har ett avtal om att bygga norr om . Målsättningen är bland annat att nå från . För att nå denna behövs tre spår mellan och Kalhäll så att man klarar köer när pendeltågstrafiken till börjar. Kostnaden för att inte bara bygga tre utan fyra spår är inte alltför höga. Fyra spår ger en helt annan tillgänglighet och möjlighet att minska kötiderna in mot och få ned restiden . Genom detta nås en väsentlig produktivitetsförbättring för det svenska samhället och därigenom en stor samhällsekonomisk vinst.
mot · GV02T303 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tyst asfalt. Det har genomförts ett antal försök med så kallad tyst asfalt, bland annat längs vid söder om och mellan och . Tyst asfalt innebär att man använder ganska små stenkorn i ytskiktet. Ytan görs mer porös, så att däckens stötande mot vägbanan producerar mindre buller. Vissa har liknat det vid ljudskapande genom applåder, där tyst asfalt är som att applådera med kupade händer. De små håligheterna i den nya asfalten fångar upp det ljud som skapas. Tyst asfalt är angenämt för föraren men framförallt skapar det en behagligare omgivning för dem som bor och vistas vid större vägar. Vi bör hålla noggrann koll på utvecklingen inom bullerförminskande åtgärder, både för dagens bullerutsatta områden och framtida infrastruktursatsningar.
mot · GV02T304 · 2007-10-02 00:00:00 — Utbyggnad av nuvarande väg mellan och till motortrafikled tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut vägen mellan och till motortrafikled. Arbetsmarknaden i och har kommit att bli en och samma arbetsmarknad. Antalet pendlare i regionen ökar för och den utvecklingen ska fortsätta även . Familjer bosätter sig gärna i men fortsätter att arbeta i och vice versa. En helt annan bostadskostnad kan uppnås utanför , med en helt annan prisbild på bostadsmarknaden i jämfört med huvudstadens. När nu pendlandet ökar så snabbt är det viktigt att se till att infrastrukturutvecklingen hänger med, både vad gäller vägar och järnvägar. När vägsträckan SagånEnköping blir klar, återstår att få igång investeringen i den återstående delen SagånVästerås. Det finns goda möjligheter att stad kan bekosta en del av finansieringen för att få igång denna viktiga infrastrukturinvestering. Att snabbt ta uti med detta är viktigt, projektet kan ändå inte bli klart .
mot · GV02T305 · 2007-10-02 00:00:00 — Fungerande telekommunikationer i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fungerande telekommunikationer i hela landet. Fungerande telekommunikation har avgörande betydelse för näringsliv, arbetsliv och människors vardagsliv. De flesta av samhällets tjänster och kommersiella tjänster sköts med hjälp av telefoni. saknar fortfarande landets glesbefolkade delar täckning av mobiltelefoninätet eller så är den mycket bristfällig. Utbyggnaden till tillfredsställande täckning går långsamt. Upprätthållande av det befintliga nätet är inte heller tillfredsställande. Ett exempel är byn i . Det är en by med 35boende och där finns ett fjällhotell. Många av invånarna arbetar som renskötare och rör sig därför över stora ytor i skog och mark. I Jänsmässholmen försvann mobiltelefontäckningen och det tog innan den kom tillbaka. Detta påverkade direkt bybornas arbete, fritid, service och inte minst säkerhet. Påstötningar hos operatören ledde varken till information om problemet eller att det åtgärdades direkt. Inte heller fick byborna någon förklaring till detta långa avbrott. Detta måste ses som oacceptabelt, men tyvärr är det inte det enda exemplet. Därför är det av största vikt att telefoni inte är beroende av kommersiella krafter, utan att staten garanterar ett fungerande mobiltelefonnät också i landets glesbefolkade delar. Bristande telekommunikationer kan dessutom få allvarliga konsekvenser för ambulanssjukvårdens möjligheter att ge god vård och därmed också rädda liv. Dagens kvalificerade vård kräver telekommunikationer för uppkoppling från ambulans till sjukhuset. Det är en förutsättning för att behandlingsinsatser som kräver assistans från sjukhuset ska kunna genomföras.
mot · GV02T306 · 2007-10-03 00:00:00 — Ombyggnad av /47 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ombyggnad av /47 (47/48). /47 (47/48) har varit i behov av ombyggnad. I nationella plan fanns också tidigare med en byggnation av 17kilometer väg mellan och . Men projektet lyftes ur den nationella planen i samband med att den förra regeringens s.k. Trollhättepaket sjösattes. Viktiga skäl för en ombyggnad är ökad trafiksäkerhet, förbättrad framkomlighet och minskad restid. Tänkta åtgärder är att befintlig väg byggs om till två-plus-ett- respektive två-plus-två-väg med mitträcke och planskilda korsningar. En ombyggnad av /47 (47/48) är viktig för en god regional utveckling inte bara i utan också och . Det är ett vägprojekt som har mycket hög politisk prioritet i regionen.
mot · GV02T307 · 2007-10-03 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , bör byggas om till motorväg, exempelvis genom att alternativa finansieringslösningar som OPS (offentlig-privat samverkan) används. Frågan om en ombyggnad av , sträckan mellan och , har varit aktuell . Och skälen för att genomföra en ombyggnad är mycket starka. Sträckan mellan och är en av absolut farligaste vägar. I massmedierna kallas den inte sällan för dödens väg. Trafikanterna utsätter sig för livsfara. har vissa åtgärder för att höja trafiksäkerheten på vägen vidtagits. Det är självfallet bra. är det emellertid så att huvuddelen av sträckan inte har byggts om till motorväg. Det är den enda delen av hela sträckan mellan och , via , som inte är motorväg. Trafiksäkerhetsperspektivet är naturligtvis centralt. Men en ombyggnad av vägen till motorväg är också viktigt för att tillgodose näringslivets behov av säkra och effektiva transporter. Framkomligheten för gods och varor minskar och tillväxten i området hämmas av den undermåliga vägstandarden, detta som trafikintensiteten ökar, inte minst med tung trafik. Det är av väsentlig betydelse både av trafiksäkerhetsskäl och för att inte hämma tillväxten i området att byggs ut till motorväg utan fördröjning. Detta kan ske genom att alternativ finansieringslösning, t.ex. OPS offentlig-privat samverkan används. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02T308 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i regler och lagar som gör det möjligt för färjetrafiken mellan och att klassas som allmän färjeförbindelse och därmed att kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap inom ramen för ett system med bokningsrätt. har arbetat för att färjeförbindelsen mellan och ska bli en allmän färjeförbindelse och därmed också kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. har ärendet aktualiserats i genom såväl skriftliga frågor som motioner. skrev och ett brev till med en vädjan om en skyndsam beredning i , så att ett beslut i huvudmannaskapsfrågan skulle kunna komma till stånd möjligt. Färjetrafiken mellan och är av stor betydelse för de boende och näringslivet på ön liksom för turismen. Den förra socialdemokratiska regeringen förklarade att den var villig att verka för en positiv lösning för Visingsöfärjan. I praktiken hände emellertid väldigt lite. Att handläggnings- och beredningstiderna har varit så långa framstår som svårbegripligt. Inte minst de boende på har väntat alltför länge på att de utfästelser som har gjorts ska infrias. Relativt har lämnat ett förslag med innebörden att Visingsötrafiken ska bli statlig men att bokningsrätten ska försvinna (SR 31/7 2007). En utgångspunkt för strävanden som har funnits lokalt har varit att en förändring av huvudmannaskapet skulle ske inom ramen för en bevarad bokningsrätt. Bokningsrätten är viktig, inte minst för att de boende på ska kunna känna trygghet inför sina resor till och från ön. En förändring av huvudmannaskapet bör därför, enligt min mening, ske utan att bokningsrätten överges.
mot · GV02T309 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktur i . I är bilen ett oundgängligt inslag i tillvaron för att livet ska gå ihop. Bilen är ett viktigt redskap i arbetspendlingen. Bilen är en nödvändighet för att öka arbetskraftens rörlighet och underlätta för fler människor att komma i arbete. Många av vägarna i håller en oacceptabelt låg standard. Ett väl utbyggt och välunderhållet vägnät är av fundamental betydelse såväl för privatpersoner som för företag. Det enskilda vägnätet med statsbidrag är nästan lika stort som det statliga. En miljon människor använder det vägnätet och mer än hälften av det utnyttjas för näringslivets transporter. Bra och väl underhållna enskilda vägar är därför lika viktigt som tillgången till drivmedel i . Då kollektivtrafik inte finns i många delar av regionen är det från trafiksäkerhetssynpunkt viktigt att satsa på bra och säkra vägar, även på de enskilda vägarna. har en av äldsta bilparker. Det är beklagligt från såväl trafiksäkerhets- som miljösynpunkt. Utvecklingen av säkerheten i bilar går mycket snabbt. Det har medfört att det har blivit relativt betydande skillnader mellan äldre och nyare bilar. Det vore således en välgärning i fråga om trafiksäkerheten om en större förnyelse av den svenska bilparken kunde äga rum. Äldre bilar har inte sällan i förhållande till nyare bilar relativt stora miljöpåverkande utsläpp. Åtgärder för att få människor att byta äldre bilar mot nyare är därför angelägna. är beroende av en väl fungerande flygtrafik för att länet ska kunna locka till sig fler företagsetableringar, för att människor ska kunna bo där de vill och för att turistnäringen ska kunna fortsätta att växa och utvecklas. Det är angeläget att inte nya skatter och pålagor slår ut väl fungerande transportlösningar, exempelvis i de kommuner där det finns konkurrerande flyglinjer. Det är i sammanhanget väsentligt att poängtera att upphandlingen av Norrlandstrafiken måste fungera på ett nöjaktigt sätt. Den obeslutsamhet och oskicklighet i upphandling som har förekommit har drabbat näringsliv och boende i de delar av landet där väl fungerande flygkommunikationer är helt avgörande för ortens överlevnad.
mot · GV02T310 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastrukturen i . är femte folkrikaste län med ungefär 330 000 invånare. Invånarna bor relativt utspridda på ett stort antal mindre och medelstora tätorter. Länet är ett av de industritätaste i landet med många små och medelstora företag som arbetar på den globala marknaden; Gnosjöandan är ett begrepp såväl nationellt som internationellt. Om ska kunna fortsätta fungera som tillväxtmotor är det nödvändigt med ordentliga satsningar på infrastrukturen. I det utkast till regionalt utvecklingsprogram (RUP) som har skickat ut på remiss pekas på en rad centrala åtgärder (Ett snabbare, öppnare och smartare Regionalt utvecklingsprogram, RUP, med sikte på 2020). Flera vägar i länet håller inte tillräckligt hög kvalitet och framkomlighet i relation till trafikbelastningen. Framkomligheten för både persontrafik och tunga godstransporter måste förbättras. Riksvägarna 26/47, 31, 32 och 40 samt framstår som mycket angelägna att upprusta. Underhåll och förbättringar av det finmaskiga vägnätet är avgörande för jordbruks- och skogsnäringen i länet och för att det ska vara möjligt att driva företag och bo på landsbygden. När det gäller järnvägsnätet fordras ökad kapacitet på de enkelspåriga banorna och en uppgradering av hastigheterna om tågtrafiken ska bli ett bra alternativ för pendling. Viktiga sträckor är (/LinköpingTranås//), JönköpingVärnamo, Kust-till-kustbanan, NässjöHalmstad, NässjöVetlanda, NässjöHultsfred/Oskars-hamn, NässjöAlvesta och NässjöFalköping. Den planerade Götalandsbanan för tågtrafik mellan och via bland annat och är mycket viktig för regionen. Målet är att banan ska kunna vara färdigbyggd till 2020. är mycket betydelsefull från strategisk synpunkt för länets näringsliv. I utkastet till regionalt utvecklingsprogram poängteras att det är centralt att trafikeringen utökas med fler internationella flyglinjer, fler etableringar av passagerarflygbolag samt att fraktflyget utvecklas. Att det finns en väl fungerande flyginfrastruktur i olika delar av landet är, enligt min mening, en nationell uppgift; måste därför också vara ett statligt ansvar.
mot · GV02T311 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bidrag till det enskilda vägnätet. Statens ansvar för vägnätet syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trafikförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Detta är en mycket viktig uppgift utifrån att hela landet ska ges möjligheter att utvecklas. I är det enskilda vägnätet, som har statsbidrag, drygt hälften så långt som det allmänna vägnätet och är en viktig del av uppsamlingsnätet för skogsindustrin. Skogsindustrins viktiga roll för vårt län och utveckling är självklar, därför är det angeläget att vägnätet har en standard som möjliggör skogsindustrins transporter av råvaror till industrin. För finansiering av vägunderhållet svarar staten för av underhållskostnaderna. Övrig del bekostas av privata fastighetsägare boende efter vägarna. Detta har inneburit en mycket hög kostnad för den väg som används av de få personer som är direkt beroende av vägen. Inte sällan är dessa personer pensionärer som inte kan utföra något vägarbete själva utan måste köpa tjänsten. Det är viktigt att påpeka att förutom de personer som är direkt beroende av en väg, nyttjar även människor som allmänt rör sig ute i naturen vägen i hög utsträckning. Det är inte rimligt att en del av befolkningen skall betala nyttan av enskilda vägar, medan de allmänna vägarna finansieras av skattemedel.
mot · GV02T315 · 2007-10-03 00:00:00 — Satsning på Västra stambanan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av satsningar på Västra stambanan. Västra stambanan är hårt belastad av olika fordonstyper med varierande uppdrag. Godstransporterna ökar i betydelse och omfattning som kraven ökar på snabba godsförbindelser även . Här ska snabbtåg och regionaltåg med olika prestanda i fråga om hastighet och acceleration samsas med godståg. Därtill ökar persontrafiken påtagligt och nuvarande spårkapacitet räcker inte till för alla behov på framför allt sträckan KatrineholmStockholm. kan man se en renässans för godshantering på järnväg. Miljömässiga och tillväxtpolitiska skäl talar för att en sådan utveckling bör understödjas av samhället. Därför är det viktigt att har resurser för att möta de behov som uppkommer inom detta område. Med den starka tillväxten i Stockholms- och är det synnerligen angeläget med en väl utbyggd infrastruktur. De Sörmlandskommuner som är belägna utefter Västra stambanan har, tillsammans med Länstrafiken , sett behovet av timmestrafik på fasta klockslag till och från och med förstärkning till halvtimmestrafik i rusningstid. Trafiken, som benämns Sörmlandspilen, är igång genom samverkan med SJ, men bristen på spårkapacitet gör att den önskade standarden på trafikeringen inte kan uppnås. Det är därför viktigt att understryka behovet av kapacitetshöjande åtgärder såväl på stambanan som vid in- och utfarten till . Det är därför nödvändigt att byggs utan ytterligare dröjsmål. Ett led i utvecklingen av Sörmlandspilen är funktionella och säkra bytespunkter mellan cykel/buss/bil och tåg på de orter som trafikeras. Det är därför glädjande att stationsbygget i kunnat avslutas. Däremot är det fortfarande angeläget att den väntade ombyggnationen av bangården i kan genomföras. Nuvarande utformning av plattformar och passager för fotgängare uppfyller inte dagens krav på säkerhet och tillgänglighet. För Sörmlandskommunerna är det viktigt att satsningen på förbättrade tågförbindelser med huvudstaden omfattar hela resan, dvs. både biljettsystem, fordon och funktionella bytespunkter. Det är sammanfattningsvis viktigt att regeringen beaktar kraven om förbättringar av Västra stambanan i samband med infrastruktursatsningar.