mot · GV02MJ449 · 2007-10-02 00:00:00 — Regeringen bör därför i EU agera för att mervärdesdirektivet ändras så att det möjliggör nedsättning av moms i syfte att minska miljöbelastningen. Det skall finnas endast en enda statlig miljöbilsdefinition och denna bör gälla för alla statliga incitament som stimulerar till flera miljöbilar. råder det en viss begreppsförvirring för vad som kan räknas till en miljöbil. Egentligen finns inget som heter miljöbil eftersom alla bilar påverkar miljön negativt på något sätt. Därför borde egentligen definitionen vara miljöanpassad bil. Vad som är en miljöbil kan skilja sig åt beroende på om det handlar om förmånsbeskattning, trängselskatt eller statliga myndigheters uppköp av miljöbilar. Detta är en helt orimlig ordning, och regeringen bör därför lägga fram ett lagförslag som skapar en enhetlig definition av vad som är en miljöbil. 16.7Konsumentinformation om bilars bränsleförbrukning Vi anser att konsumentinformationen i samband med köp av ny bil måste stärkas. Information har bra effekt om den ges vid ett investeringstillfälle. Förutom bränsleförbrukning och utsläpp av koldioxid kan informationen innehålla uppgifter om nivån på ekonomiska styrmedel som påverkas av valet av bil samt hur bilägaren kan påverka utsläppen genom beteendeförändringar, t.ex. körsätt. bör verka internationellt för att det införs en internationell certifiering för hållbar odling av bioenergi. En stor avigsida med den brasilianska etanolen är de sociala villkor som råder på sockerplantagerna. Fruktansvärda arbetsvillkor, långa arbetsdagar och ibland slavliknande förhållanden har rapporterats. Liknande förhållanden finns för den importerade palmoljan, som till viss del kan användas som biodiesel. Detta är självklart helt oacceptabelt. Import av biodrivmedel till måste ske på sociala och ekologiska hållbarhetsvillkor. Det är emellertid inte rimligt att det skall ställas högre krav på biobränslen än på fossila bränslen. Därför anser vi att alla fordonsbränslen bör certifieras utifrån kriterier om att det som produceras också skall vara socialt och ekologiskt hållbart. Regeringen bör verka för att alla former av fordonsbränslen certifieras utifrån kriterier om en hållbar produktion. Det är även viktigt att genom t.ex. biståndsmedel kan bygga upp institutionell kapacitet i fattigare länder för att dessa ska kunna säkerställa efterlevnaden av certifieringssystemen. 17Klimatåtgärder för jordbruk och livsmedel Vad vi äter och hur maten produceras har också en inverkan på klimatet. Läs om detta även i motionen Politik för hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion (2007/08:MJ365). Enligt en rapport från bidrar boskapssektorn med av de globala utsläppen av växthusgaser, vilket är mer än transporterna globalt ger upphov till. Animaliska produkter kräver dessutom mycket mer energiåtgång än vegetabilier. Det går åt ca fyra och vegetabilier för att producera ett kilo fläskkött och vegetabilier för att producera ett kilo nötkött. I västvärlden konsumerar vi mer vegetabilier än vad man gör i de fattiga länderna, och den främsta orsaken till detta är att den största delen av våra vegetabilier används till foder för djuruppfödning. I går så mycket som två tredjedelar av spannmålsproduktionen till foder. Globalt är det cirka en tredjedel som används som djurfoder. lider miljoner människor av hunger. Vi ställer oss mot bakgrund av dessa uppgifter starkt kritiska till att fortsätta att låta stora delar av vår spannmål och vårt vatten nyttjas av boskap. Det är inte rimligt att den storskaliga boskapsuppfödningen bokstavligen tar livsnödvändiga resurser från människor och dessutom orsakar allvarliga miljöproblem. Det är uppenbarligen inte bara energimarknaden och trafiksektorn som måste energieffektiviseras utan även vår kosthållning. En ökad vegetarisk kost skulle innebära såväl ett mer effektivt resursutnyttjande som mindre miljöpåverkan. föreslår att det upprättas en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. Åtgärder i handlingsplanen kan vara en miljöavgift på de vegetabilier som används till att föda upp djur inom köttproduktionen samt ökad information om köttkonsumtionens miljöeffekter. Andelen ekologiskt producerade livsmedel behöver ökas. Detta minskar också klimatpåverkan. har ställt sig bakom att minst 20procent av produktionen skall vara ekologisk certifierad 2010 (jämfört 2005), och den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel skall öka till 2010. anser att det krävs att regeringen genomför fler åtgärder för att målen skall kunna nås. Vi vill att medel ur Landsbygdsprogrammet används till minskade utsläpp från uppvärmning, maskiner och i växthus. Vi stöder och förslag i den senaste utvärderingen av klimatstrategi om att bidrag ur Landsbygdsprogrammet skall ges till utveckling av biogasproduktion från stallgödsel och till samrötning i större anläggningar. stöder även myndigheternas förslag att införa en särskild tidsbegränsad kontraktspremie till Salixinköp för att öka omfattningen av odlingen av fleråriga energigrödor.