mot · GV02Fö261 · 2007-10-05 00:00:00 — Vi socialdemokrater menar att det varken stärker vår eller andra länders säkerhet om vi väljer att bli medlem av försvarsalliansen. Nato är en viktig säkerhetspolitisk aktör, men är i grunden en militär organisation som arbetar för att utveckla sin politiska legitimitet. Vi anser att den politiska legitimiteten för frågor rörande fred och säkerhet finns hos organisationerna FN, EU och . Det är viktigt att Nato och andra regionala aktörer kan ta ansvar för att utföra insatser som beslutats om av exempelvis FN eller EU. I det arbetet är en aktiv aktör; det är också därför vi arbetat för att göra våra förband interoperabla till Natostandard. Det är viktigt för svenska soldaters säkerhet i t.ex. , där Nato har fått uppdraget att leda den internationella insatsen efter beslut och mandat av FN. En viktig förutsättning för kommande Natoledda insatser är att på lika villkor som Natos medlemmar får tillgång till den information som krävs för att insatsen ska kunna verkställas både utifrån soldatens säkerhet och uppdragets resultat. Det är av stor vikt att har en väl fungerande underrättelseverksamhet för att upprätthålla vår alliansfrihet och säkerställa säkerhet. handlar säkerhetspolitik om att ha förmåga att möta ett brett spektrum av tänkbara hot, risker och påfrestningar mot samhället. Vi behöver säkerställa landets säkerhet men också säkerheten för de svenska män och kvinnor som deltar i internationella uppdrag för att trygga fred och säkerhet. Det är av största vikt att underrättelseverksamheten anpassas så att den kan möta dagens och framtidens hotbild. Men det får inte ske på ett sådant sätt att den sammanblandas med civila myndigheters ansvar och verksamhet på ett negativt sätt. Det sätt som försvarsunderrättelseverksamheten bedrivs på rymmer en möjlighet till starkt integritetskränkande åtgärder riktade mot enskilda, vilket kräver kraftfulla rättssäkerhetsgarantier och ett långtgående integritetsskydd. Det är av stor vikt att medborgarna har förtroende för försvarsunderrättelseverksamheten då den ytterst finns till för att skydda desamma. Beredningen av regeringens proposition i frågan var inte så grundlig som en fråga av denna karaktär kräver. Bristerna i regeringens proposition föranledde att vilandeförklarade propositionen . När det gäller försvarets materielförsörjning är vår principiella utgångspunkt att , både ur ett långsiktigt strategiskt säkerhetspolitiskt perspektiv och ur ett industripolitiskt perspektiv tjänar på att ha en internationellt konkurrenskraftig försvarsindustri. I ljuset av alliansfriheten är det viktigt att värna en försvarsindustri av hög teknologisk standard. Försvarsindustrin ger också spin-off-effekter till den svenska industrin. Vi menar att försvaret inte kan ses som vilken budgetpost som helst. Strategin för den framtida materielförsörjningen måste baseras på en säkerhetspolitisk analys. Regeringen föreslår en besparing på ett antal utpekade materielprojekt 2008, 2009 och 2010 utan att invänta en säkerhetspolitisk analys. Det finns kompetenser inom den svenska försvarsindustrin som har vidare funktioner för som nation. besitter unika kompetensområden där vi inte kan köpa motsvarande produkter från t.ex. eller . Varje kompetens som tas bort måste baseras på en politisk analys, inte utifrån ett budgetperspektiv. Regeringens analysarbete påbörjas först efter att neddragningarna har genomförts. Den neddragning på som regeringen vill se bottnar inte heller den i någon grundlig analys, utan är en summa som regeringen greppat ur luften för att täcka skattesänkningarna för dem som tjänar mest. Detta är inte ett ansvarsfullt agerande. Vi avvisar därför regeringens neddragningar. Vi vill invänta den säkerhetspolitiska rapporten från Försvarsberedningen, Försvarsmaktens perspektivplanering samt den nationella strategin för försvarsindustrin innan vi tar ställning till det framtida behovet av försvarsmateriel. Men förutsättningarna för att åstadkomma en mer kostnadseffektiv materielförsörjning finns. När det gäller anslaget för försvarsmateriel påverkas den i övrigt av att kostnaderna för inköp av JAS 39 faller kraftigt när de sista JAS-flygplanen levereras. Vi vill också ha en översyn över och uppdrag och organisation där strukturen och myndigheten prövas i ljuset av framtidens behov. På samma sätt behövs en översyn över och uppgift där andra samarbeten med universitet och näringsliv bör undersökas. måste som nation säkerställa att vi har vissa grundläggande kompetenser för att minska vår sårbarhet och öka tryggheten. har unika geografiska och samhälleliga förutsättningar som behöver tillgodoses, bl.a. de speciella villkor som de grunda vattnen i ger, där vi behöver kunna upptäcka, hindra och stoppa hot under vattnet. Vid en dragning av en gasledning genom är det viktigt att har möjlighet att upptäcka hot under vatten. Landet har också en hög teknologisk utveckling, vilket är ett tecken på goda ekonomiska utveckling men också ökar vår sårbarhet om vi inte kan skydda oss och minska systemens sårbarhet. Med hjälp av den världsledande kunskapen som vårt land besitter måste vi bygga system som klarar hot mot t.ex. Internet. Vi socialdemokrater vill se en utvärdering av resultatet av Försvarsmaktens arbete med offentlig och privat samverkan. har vid upprepade tillfällen (bl.a. försvarsutskottets yttrande 2006/07:FöU2y) påtalat behov av en transparent materielplanering och redovisning, dvs. ett tydligare beslutsunderlag för att kunna ta ställning till förslagen till beställningsbemyndiganden. Det är en förutsättning för att ska kunna utöva finansmakten. Det är mycket allvarligt att redovisningen försämrats under den borgerliga regeringen. I årets budgetproposition avstår regeringen från att redovisa av materielanslaget. Detaljeringsgraden över ingångna och nya åtaganden (se tabell 3.11 Budgetpropositionen 2006/07:1 utgiftsområde 6) har också försämrats . Det bristande underlaget utesluter en självständig och korrekt bedömning av . Att regeringen muntligen kompletterar informationen förändrar inte detta. Vi socialdemokrater motsätter oss ett godkännande av materielplanen utifrån det bristfälliga underlaget. behöver en nationell strategi och styrmodell som gör det möjligt att koordinera och inrikta säkerhetssektorns satsning på forskning och utveckling. Ett samlat agerande mellan staten och industrin stärker förmåga som industri- och innovationsland. Försvarsforskningen har alltid varit en stark teknikgenerator för andra branscher. Försvarsmaktens strategiarbete vad gäller materiel fokuserar på behovsbedömning, vilket är en alltför snäv fokusering i ett nationellt perspektiv. Utveckling av produkter som kan användas inom säkerhetsområdet för både civila och militära syften bygger på samma forsknings- och utvecklingsbas. Därför skulle det behövas en bättre koordination mellan civil och militär säkerhetsforskning på såväl myndighets- som departementsnivå. Vi socialdemokrater ser att regeringen skyndsamt tar fram en nationell strategi och styrmodell för att koordinera och inrikta industrins satsning på forskning och utveckling på försvarsområdet. Frågan är alltför viktig för att reduceras till en budgetfråga. Hemvärnets viktigaste uppgifter är att bevaka, skydda, ytövervaka samt stödja det civila samhället. Organisationen har en territoriell uppgift men ska också stödja samhället i krissituationer. Hemvärnet finns i stora delar av landet, engagerat och fyllt med kunskap. Många enskilda lägger ned mycket av sin fritid på att utbilda sig och delta i övningar för att skapa väl fungerande och utbildade förband. Vi måste ta till vara på den kompetens som hemvärnet besitter samt träna och använda hemvärnssoldaterna inför de moderna hoten, både i och på den internationella arenan. Försvarsmakten måste säkerställa att hemvärnet kan fullgöra sin uppgift. En översyn måste göras över vilken ersättning som utgår vid förlorad arbetsinkomst. Det är inte rimligt att hemvärnssoldater ska behöva betala för sin insats för samhället. De frivilliga försvarsorganisationerna har uppgifter såväl till stöd för Försvarsmakten som till stöd för samhället i övrigt vid olika former av krishantering. Försvarsmakten har behov inom specifika specialistområden, t.ex. logistik, teknikkompetens, språk och annan service som Försvarsmakten lämpligen inte bör upphandla. De organisationer som varaktigt och med kvalitet kan bidra till Försvarsmaktens verksamhet eller till samhällets krishanteringsförmåga bör kunna få samhällsstöd för detta. De av organisationerna som inte förmår något av detta, kommer inte att bli efterfrågade och därmed inte heller få del av det ekonomiska stödet. Försvarsinformation och ungdomsverksamhet är områden där de frivilliga försvarsorganisationerna kan fylla en viktig funktion. Att medborgare är utbildade och organiserade för att minska samhällets sårbarhet och stärka vår försvarsförmåga är viktigt. Omfattande kriser som alltid sker lokalt i någon kommun kommer inte att kunna hanteras enbart av anställd personal, och därför är det viktigt att kommunerna inser sin krisledande uppgift och ger stöd till invånare som organiserar sig ideellt för att stödja de offentliga insatserna, i frivilliga försvarsorganisationer, frivilliga resursgrupper (FRG), eller i annan form. Den borgerliga regeringen har på försvarsområdet sänkt kraven på miljöområdet dramatiskt. Under miljöpolitik går det bara att läsa om och . Inte med ett ord redogör regeringen för det miljöarbete som borde pågå inom ramen för försvarssektorsansvaret. Även i regleringsbrevet till myndigheterna har ambitionerna på miljöarbetsområdet slaktats av den borgerliga regeringen. I regleringsbrevet till har allt om miljö konsekvent strukits bort. Kraven som regeringen ställer på Försvarsmakten har minskat från 15 till 2. Antalet miljömål som satts upp har minskat från 16 till 3. Slutsatsen är att mindre kommer att göras på miljöområdet under den borgerliga regeringen och det gagnar inte miljön och kommer slutligen att drabba oss och framtida generationer. Vi socialdemokrater vill se de tidigare miljökvalitetsmålen föras in igen. En snäv syn på miljöarbete inom försvarssektorn ökar inte möjligheten till samarbeten med andra myndigheter och cementerar stuprörstänkandet. Vi socialdemokrater vill i stället se ett ökat övergripande arbete på miljöområdet samt en årlig uppföljning av hur miljöarbetet fortskrider inom försvarssektorsområdet. Vi vill även se en förnyad nordisk på försvarsområdet. Svenska företag inom explosivbranschen ligger i framkant på världsmarknaden när det gäller destruering av sprängämnen. Det gäller destruering av såväl militära kasserade sprängämnen som civila sprängmedel. Det är viktigt för att vi har kompetens på det aktuella området och att det ställs mycket höga krav på säkerhet och miljö i samband med upphandling av dessa tjänster, som också handlar om många viktiga arbetstillfällen. I takt med Försvarsmaktens omställning uppstår ett stort behov av att ta hand om den uttjänta ammunitionen på ett sätt som visar största miljöhänsyn. Det inkluderar såväl själva avvecklingen som transporter. Vi socialdemokrater vill se tydliga miljökrav för destruktion av ammunition i upphandlingsvillkoren, där även transporter ska inkluderas. Vi vill även se riktade upphandlingar till de företag som på bästa miljömässiga villkor kan destruera uttjänt materiel. Ansvar för ny myndighet behöver öka förmågan att hantera kriser gemensamt och forma ett samhälle som är tillräckligt robust för att klara påfrestningar när de uppstår. Det är därför viktigt att beslutar om en sammanhållen säkerhetsstrategi i syfte att stärka helhetsperspektiv och begränsa den sektorisering som bland många andra också identifierat som ett problem. De områden som ska hållas samman bör vara följande: en samlad bild av hot, risker och sårbarheter, mål och krav för säkerhet, handlingsplaner för säkerhet, samordning av statliga myndigheters förberedelser och hantering av komplexa krissituationer samt samordning av operativa resurser för krishantering och samordning vid investeringar i sektorsövergripande system inom säkerhetsområdet. För att åstadkomma denna viktiga förstärkning av landets krishanteringsförmåga föreslog den socialdemokratiska regeringen en ny myndighet med uppgift att verka för att genomföra säkerhetsstrategin, vilket också beslutade. Efter genomförd utredning rörande den nya myndigheten är det nu viktigt att beslutar att den nya myndigheten ges ansvaret att verka för samordning av samhällets verksamhet före, under och efter olyckor, händelser som medför störningar i viktiga samhällsfunktioner, kriser och vid höjd beredskap. Ett stort antal utredningar och plågsamma erfarenheter har visat att det inte räcker med att varje aktör gör sitt bästa utifrån sina mandat och resurser, för att samhället effektivt ska kunna hantera stora kriser. Det krävs ett sektorsövergripande perspektiv på samordning, inriktning och prioritering. Ett mervärde blir att vi på så sätt även får bättre förutsättningar att hantera vardagens störningar och händelser. Det är vidare viktigt att uttalar att detta sektorsövergripande ansvar inte endast gäller myndigheters verksamhet, utan även finanssektorn eller vid företag som äger eller ansvarar för delar av den kritiska infrastrukturen, och att den nya myndigheten får rätt att genom föreskrifter bestämma vilka verksamheter som ska vara skyldiga att göra risk- och sårbarhetsanalyser. Vidare ska den nya myndigheten ges ansvaret för det svenska säkerhetsforskningsprogrammet samt ha tillgång till en anslagskredit för att underlätta snabba insatser vid allvarliga kriser. presenterade ett förslag till direktiv om kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och bedömningen av behoven att stärka skyddet av denna. Vi socialdemokrater menar att det borde vara den nya myndighetens uppgift att upprätta en sådan kartläggning av kritisk infrastruktur i . Samordnad ledning för ökad säkerhet ska ha en nationell krisledningsfunktion med mandat att leda krishantering tvärsektoriellt. För detta krävs ett ledningssystem med en klar ansvars- och uppgiftsfördelning, en väl fungerande organisation samt tydliga regler och mandat. Krisledning är en profession likt andra och det måste ställas lika höga krav där som för andra befattningshavare, t.ex. räddningsledare. Vid en större kris ska kompetent, utbildad, samövad och på förhand utpekad personal ha ett övergripande ledningsansvar. Det är vår uppfattning att verksamhetsansvaret ska ligga kvar hos den sektorsansvariga aktören även vid allvarliga kriser, då det är där som kompetensen och sakkunskapen finns. Effektiv ledning vid kriser förutsätter dock att olika aktörers ledningsresurser samordnas. På socialdemokratiskt initiativ etablerades en försöksverksamhet för detta på Gotsam som är landets enda permanenta samgruppering för olika myndigheters ledningsresurser. Erfarenheterna av verksamhet har visat att Gotsam är bästa myndighetssamverkan för krishantering. Det är en modell som behövs på nationell nivå. Vi socialdemokrater vill att verksamheten permanentas och att regeringen återkommer till med åtgärder för att få den omsättningsbar i övriga landet. Risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildning har ett unikt och världsledande system för risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildning. Det finns dock stora risker att tillgängligheten till dessa utbildningar kommer att få försämrad kvalitet och tillgänglighet. Utredningen beskriver inte kostnaderna för det föreslagna utbildningssystemet och därmed går det inte att se om det ger minskade eller ökade kostnader för staten. Det saknas en analys över den troliga ökningen av kostnader för t.ex. vidareutbildning av brandmän vilket troligen drabbar kommuner. Enligt förslaget ska andra än de som bedriver utbildning inom området göra det . Här saknas det dock en genomgång av aktörer på marknaden, möjligheten att skapa kapaciteten som behövs och aktörers bristande tillgång på t.ex. tillgänglighet till de övningsområden som utbildningen kräver. I förlängningen riskerar kommunerna att stå utan utbildad räddningstjänstpersonal. Vi socialdemokrater anser att utredningen måste kompletteras med den information som saknas alternativt att lösningarna som föreslås modifieras så att inte riskerar att få kompetensbrist på området. Vi socialdemokrater motsätter oss därför en nedläggning av räddningsskolorna i , och på de grunder som den borgerliga regeringen redovisat. Vi socialdemokrater vänder oss emot att ledningen för den nya myndigheten placeras i . Om en mycket allvarlig kris inträffar måste det finnas en förmåga att förhindra att den leder till en fullständig kollaps av viktiga samhällsfunktioner. Detta ställer höga krav på krishanteringsförmågan hos samhällsorgan på nationell, regional och lokal nivå. Samhällsviktiga aktörer måste ha en förmåga att leda, samordna och informera under allvarliga kriser. Detta kräver fortsatta satsningar på ledningsfunktioner, på övningar och utbildningar av beredskapsorganisationer, på samverkansövningar, på gemensamma kommunikations- och informationsdelningssystem m.m. Utveckling och effektivisering av maritima resurser Försvarsmakten, , och Polisen har alla maritima uppgifter med bäring på säkerhet, allt från att kunna utföra väpnad strid till att hävda vår territoriella integritet, upprätthålla lag och ordning, stävja hot om terrorism, smuggling och trafficking samt att bedriva sjö- och miljöräddningstjänst. Ett effektivt och flexibelt användande av samhällets resurser är ett nödvändigt krav i ett modernt samhälle. Det finns betydande synergier i att utgående från uppgifter, förmågor och resurser merutnyttja, samutnyttja respektive samordna berörda myndigheters kompetens, infrastruktur, ledningsresurser, materiel och personal samt verksamhetsplanering. Det behövs en genomgripande översyn av utformningen av den maritima verksamheten, inklusive myndighetsstrukturer och myndighetsansvar. En effektivisering av användningen av våra maritima resurser måste också beakta möjligheterna till internationell resurssamverkan. Vi anser att den borgerliga regeringen har reagerat saktfärdigt och otillräckligt på de brister i kärnkraftssäkerheten som blivit tydliga . lämnade en skrivelse till där man granskat beredskapen för kärnkraftsolyckor och kommit fram till följande: samlade bedömning är att ansvariga myndigheter inte i alla delar har säkerställt en god beredskap för att hantera konsekvenserna av en olycka i ett svenskt kärnkraftverk. saknas det konkreta förslag och åtgärder från regeringen för att komma till rätta med problemet. För att såväl omvärlden som våra egna medborgare ska kunna ges en möjlighet att återfå åtminstone en del av det sargade förtroendet för svensk kärnkraftsindustri har vi socialdemokrater tagit fram ett tiopunktsprogram för förbättrad kärnkraftssäkerhet. (För mer information läs: socialdemokraternas kommittémotion angående kärnkraftsberedskap, 2007/08:Fö2 av m.fl.) Sjöfartens betydelse för den ekonomiska integrationen kring och inom EU har ökat. är största exporthamn. En kris i någon av hamnar eller dess farleder skulle ge stora komplikationer för godstrafiken, vilket i förlängningen drabbar producenter och konsumenter. En ekonomisk kris skulle kunna bli effekten av en större kris i någon av större hamnar. Beredskapen för kriser och terroraktioner i hamnar bör därför samordnas på bästa sätt för att minska sårbarhet. delas ansvaret mellan flera myndigheter, där en civil räddningsledare alltid leder krisarbetet och kan inkalla militär hjälp vid behov. Vi socialdemokrater anser att det är av största vikt att berörda myndigheter och aktörer förbereder sig och övar på en större kris för att på så sätt minska sårbarhet. Säkrare elförsörjning och nationell reservkraftsstrategi I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med hög leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Samhällsviktiga verksamheter måste därför tillförsäkras tillgång till el för situationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar. Elförsörjningen är i hög utsträckning beroende av IT-system och telekommunikationer för drift och styrning. kom med en alarmerande rapport som visade att har stora svårigheter att hantera ett större elavbrott. har vi upplevt flera exempel på hur beroende vi är och vilka konsekvenser elavbrott kan få. kunde man i delar av inte få kontakt med SOS Alarm, vilket ledde till att minst tre personer avled. inträffade ytterligare en allvarlig incident där tv- och radiosändningarna släcktes ned för mer än 100000 hushåll utan att reservaggregatet gick i gång. Detta är särskilt allvarligt då samhällsviktig information, s.k. viktiga meddelanden (VMA) om giftiga läckor, bränder och annat, därmed inte kan nå fram. Mot bakgrund av denna kritiska sårbarhet är det viktigt att regeringen återkommer till med en redovisning av vidtagna åtgärder för att säkra elförsörjningen. Vidare anser vi socialdemokrater att en nationell reservkraftsstrategi ska utarbetas. Syftet med strategin är att säkerställa att de verksamheter som anses samhällsviktiga vid en svår påfrestning har ändamålsenliga regler och incitament för beslut om reservkraftslösningar, anskaffning och finansiering samt underhåll, service och drift. Strategin ska öka möjligheterna att optimalt använda nationellt och internationellt tillgängliga mobila reservkraftsaggregat i en akut situation. De tekniska lösningarna måste vara flexibla och hela beroendekedjan måste säkras. Utgångspunkten måste vara att samtliga samhällsviktiga elanvändare ska ha förmåga att själva hantera sex timmars elavbrott och att i samverkan klara upp till tre dygns elavbrott. Strategin bör utgå från elkundens eget ansvar, klara ut ansvarsförhållanden mellan myndigheter, ge förslag till hur hinder i dagens strukturer och regelverk ska kunna undanröjas, föreslå samordning av tillgängliga mobila aggregat samt ge förslag till hur denna verksamhet ska finansieras. IT hot och säkerhet av det svenska samhällets kritiska infrastruktur är beroende av Internet som den stora bäraren av information. En cyberattack mot vital infrastruktur skulle lamslå i stort sett hela landet . Fientliga krafter, med oklart eller dolt motiv, kan utnyttja nätet för att rikta en strategisk sabotageattack, vilket skulle kunna orsaka en nationell kris, av en omfattning vi aldrig sett i vårt land. Informationstekniken har brutit staters tidigare maktmonopol och underlättar för en resurssvag angripare. Redan nu sker dagliga cyberattacker mot svensk kritisk infrastruktur och i likhet med många andra länder har blivit utsatt för mycket omfattande datavirusspridning. Dessa angrepp har dock varit mer slumpartade än riktade. Vid angreppen har de uppkomna skadorna i form av avbrott och stillestånd blivit relativt begränsade vad gäller samhällsviktiga infrastrukturer, men har icke desto mindre medfört stora kostnader för de drabbade. Viktiga samhällsfunktioner inom vård och omsorg, handel och kreditväsende har ett starkt ökande beroende av informations- och telekommunikationstjänster. Intrång och manipulation av informationssystem är ett allvarligt hot. Utvecklingen av Internet har gjort dess standard för datakommunikation global. Det medför en ökad risk för att obehöriga kan ta sig in i dåligt skyddade IT-system. Det finns ett stort behov av att i större utsträckning än vad som är fallet skapa en samlad syn på såväl hotbilder som effekter och konsekvenser av illegitima cyberaktiviteter. Detta är en säkerhetsfråga som lämpar sig mycket väl för nordiskt samarbete, där våra länders högteknologiska kompetens, särskilt inom telekomområdet är en oerhörd resurs.