ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N268 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stöd för att skapa sociala företag i vårt land. Fler nya livskraftiga företag behövs för att skapa ett dynamiskt näringsliv. Nya företag är viktiga bärare av förändring och innovation. Fler växande företag utgör den enskilt viktigaste tillväxtkällan i en ekonomi. Tillväxt handlar om att använda resurser på ett effektivt sätt för att skapa jobb för dem som står utanför arbetsmarknaden. Det finns mycket av kreativitet och innovationsförmåga i det sociala företagandet, vilket ytterligare förstärker växtkraften. Erfarenheterna från olika projekt som ingår i Samlade resurser för tillväxt visar att det behövs insatser på flera nivåer för att skapa stabilitet för befintliga och kommande sociala företag. Från samhällets sida behövs särskilda stödstrukturer i likhet med den branschorganisation som det övriga näringslivet har. Innehållet i stödstrukturen behöver utvecklas och anpassas till de specifika behov som de sociala företagen har. Det kan bland annat handla om att övriga näringslivet fungerar i ett mentorskap gentemot de sociala företagen. Stödstrukturen kan också vara samverkan mellan de sociala företagen i fråga om ekonomi, marknadsföring eller personalutveckling. En samordning mellan myndigheter som bygger på samsyn mellan politikområden och där människor står i centrum skulle lösa många problem. , lagen om offentlig upphandling, bör formas för att understödja uppväxten av sociala företag i vårt land. Men för att skapa tillväxt behövs ett långsiktigt agerande i form av handlingsplaner för socialt företagande på alla nivåer i vårt land.
mot · GV02N270 · 2007-10-03 00:00:00 — Utlandsföddas möjligheter att få lån och krediter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlandsfödda småföretagare inte får missgynnas i förhållande till svenskar när de ansöker om lån. Statistik visar att utlandsfödda brukar drabbas värst av arbetslöshet. För många utlandsfödda svenskar blir vägen ut ur arbetslösheten att starta eget företag och på så sätt skapa sig ett eget jobb. Tyvärr har det visat sig att utlandsfödda har svårare att få lån och krediter. Enligt en rapport från har andelen som sökt men inte fått lån ökat . En tredjedel av dem som är födda utomlands och söker lån får avslag som bara en åttondel av företagare födda i nekas lån. Ska vi kunna skapa jobb och stimulera småföretagandet i är det viktigt att detta sker på lika villkor, oavsett om man är född i eller utanför . Vi kan inte stänga invandrarföretagare ute, om vi eftersträvar att skapa fler jobb. Därför är det viktigt att småföretagarlån i större utsträckning även riktas till utlandsfödda företagare.
mot · GV02N271 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors företagande. I publikationen Kvinnors företagande format av samhället, 2003:7, kan man läsa att kvinnor som driver företag i mindre utsträckning än män söker lån. Enligt kan detta bero på att kvinnor har företag i branscher som är mindre kapitalkrävande eller att kvinnor inte går till banken eftersom de förväntar sig att få avslag på en låneansökan. De flesta kvinnor startar företag i branscher med litet kapitalbehov och kanske inga säkerheter, vilket påverkar möjligheterna att få lån. Kvinnor har också, i genomsnitt, lägre lön och disponerar mindre pengar än män, vilket kan påverka både deras benägenhet att söka lån och bankens vilja att låna ut pengar. Det är viktigt att regeringen säkerställer att den finansiering och rådgivning till småföretagare som sker via och inte innebär att kvinnor missgynnas.
mot · GV02N274 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd till kommuner som anställer kontaktpersoner eller företagslotsar som kan underlätta för invandrare att starta och driva företag. Regeringen har deklarerat att det är viktigt att minska utanförskapet i samhället. Många människor med invandrarbakgrund har i många sammanhang vittnat om hur svårt det är att låna pengar till att starta företag och att de möts av misstro från olika myndigheter. Det ligger i samhällets intresse att underlätta för ett aktivt småföretagande. Därför bör regeringen ge stöd till kommuner att inrätta kontaktpersoner eller företagslotsar som kan underlätta för invandrare att starta och driva företag. En företagslots ska ha kontakt med näringslivsföreträdare, facket, myndigheter och företagare.
mot · GV02N275 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler kvinnliga företagare. Kvinnor startar företag i mindre skala än män. De tar mindre lån än män medan deras företag har en högre överlevnadsgrad. De har dock svårare att få start- och riskkapital och ses ofta som mindre solida av banker och långivare eftersom deras inkomster är lägre och förmögenheter mindre än mäns. Var tredje företagare i är kvinna. Det är bättre än genomsnittet i landet, men det är fortfarande långt kvar till vad som kan anses vara rimligt ur jämlikhetssynpunkt. Man kan anta att orsakerna till detta är både historiska och kulturella. Kvinnan har skött hemmet och barnen medan mannen har stått för inkomsterna. I takt med ett alltmer jämställt bör naturligtvis också antalet kvinnliga företagare öka. Men det går sakta och det finns alltför få kvinnliga förebilder i bolagsstyrelser och som framgångsrika företagare. Ett viktigt steg skulle vara att åstadkomma en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. För att åstadkomma detta är det rimligt att som ett första steg kvinnor i börsnoterade företag uppbär av styrelseplatserna. Som steg två bör varannan plats i bolagsstyrelserna innehas av en kvinna. Samhället som helhet måste ta ett ansvar för att stimulera kvinnor att bli företagare. Vi måste skapa bättre förutsättningar för kvinnor att starta företag genom bättre ekonomiska villkor och genom att stimulera nätverksbyggande. Vi måste också stötta befintliga kvinnliga företagare på olika sätt. I det sammanhanget måste man ha speciellt fokus på kvinnor med utomnordisk bakgrund.
mot · GV02N277 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödområdesindelning. Stödområdesindelningen är en viktig näringspolitisk fråga för många av våra kommuner. I vilket stödområde kommunerna hamnar i beror på deras behov av stödinsatser. Detta kan ses som godtyckligt bedömt eftersom kommuner med liknande förutsättningar hamnar i olika stödområdeskategorier. När företag väljer etableringsort tittar man ofta på den ort som har bäst förutsättningar, och då har stödområdesindelningen en avgörande betydelse. Ett exempel är och kommuner som ligger intill varandra, den ena i huvudsak vid kusten och den andra i inlandet. är en kommun som drabbats hårt av regementsnedskärningar, befolkningsminskning, arbetslöshet osv. och är därmed helt rätt placerad i stödområde 2 A. , som har samma problem med befolkningsminskning, arbetslöshet osv., är placerad i stödområde 2 B. Problemen är lika stora i båda kommunerna eftersom det är samma arbetsmarknadsområde som gäller. blir ofta i olika sammanhang jämförd med och eftersom också är en kustkommun. Den stora skillnaden är dock att och har en befolkningstillväxt och ekonomisk tillväxt, vilket inte har. En uppgradering av indelningen i stödområden vore därför rimligt så att också placeras i stödområde 2 A. Regeringen bör därför se över möjligheterna att dela in kommuner med i stort sett liknande förutsättningar i samma stödområde.
mot · GV02N278 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att säkerställa tillgången på drivmedel på landsbygden. I hög takt läggs tankställen ned. De stora oljebolagen har i stort sett avvecklat sina små stationer. På landsbygden hör försäljning av drivmedel och tillgången på densamma mångt och mycket ihop med den lokala lanthandeln. Det är vanligt att lanthandeln utöver försäljning av livsmedel även bedriver försäljning av drivmedel. lägger ansvarat på verksamhetsutövaren/fastighets-ägaren, vilket drabbar privatpersoner som verkat för god service i sin bygd. I vissa fall, konkurser osv. kan kommunen drabbas av saneringskostnaderna. En aktuell fråga är saneringen av bensinstationstomter där försäljningen avvecklas eller kommer att avvecklas. Beroende på dålig lönsamhet används otidsenlig teknik, t.ex. slitna pumpar och dåliga betalningssystem, vilket ökar risken för nedläggningar. Servicen försämras på landsbygden om ingen vågar investera i drivmedelsförsäljning på grund av dålig lönsamhet och att ansvarsfrågan är otydlig. Den ekonomiska belastningen på en affärsfastighet på vilken det funnits en bensinstation gör att fastigheten blir svår att avyttra. Ur miljösynpunkt blir viktiga provborrningar ibland inte utförda när aktörer inte känner till skyldigheter utan säljer fastigheter i befintligt skick. Nya ägare upptäcker problemen först vid kontakter med kommunens miljöenhet. Lanthandlare som ställs inför höga kostnader för sanering efter bensinstationsverksamhet kan starkt bidra till serviceavvecklingen på landsbygden. På landsbygden i är 32 verksamhetsutövare/fastighetsägare ägare av utrustning under mark och därmed ansvariga för en kommande sanering. En lösning är att återinföra den sanerings- och miljöskadefond som tidigare fanns. Tillgången på drivmedel är extra viktig på landsbygden där avstånden är större. Där är bilen i praktiken ofta det enda färdmedel som finns att tillgå. Det är därför nödvändigt att regeringen ser över vilka möjligheter som finns att säkerställa tillgången på drivmedel på landsbygden.
mot · GV02N279 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förnyad folkomröstning om kärnkraften i . Folkomröstningen om kärnkraften i hölls , . Folkomröstningar ska tas på största allvar och inte missbrukas av politiker. Frågan är var gränsen ska gå för när ett beslut kan anses vara obsolet och rimligen bör tas upp för ny prövning. Flera opinionsundersökningar har visat att svenska folkets ställning i kärnkraftsfrågan radikalt förändrats sedan folkomröstningen . Folkomröstningen lyckades trots sina tre alternativa linjer inte visa en tydlig folkvilja. Linje 2 vann med knapp majoritet av rösterna. Linje 3 fick och Linje 1 . som förflutit sedan folkomröstningen har stora tekniska framsteg gjorts inom energiområdet. har växthuseffekten blivit ett hushållsord genom att man generellt har vunnit en ökad insikt om olika energikällors miljöeffekter, till exempel vad gäller utsläppen av koldioxid. Till detta kommer den demografiska förändringen. Under de som snart passerat har en stor del av befolkningen och väljarkåren bytts ut. Uppskattningsvis har drygt 2,5 miljoner nya väljare tillkommit. Det är väljare som inte fått göra sina röster hörda i kärnkraftsfrågan men som i allra högsta grad lever med konsekvenserna av den. Trots tekniska framsteg har inte realistiska, alternativa energikällor framkommit i den takt många av dem som röstade 1980 förväntade sig. Däremot har kärnkraften blivit både mer effektiv och säker. Med ett mycket kluvet politiskt ledarskap har både stängt båda reaktorer, som man byggt ut kapaciteten i andra verk, och planerat att köpa in el från nyuppförda kärnkraftverk. behöver en leveranssäker, god, relativt billig tillgång till el med så små negativa miljökonsekvenser som möjligt. Frågan är om det då ens är försvarbart att låta ett beslut, fattat en generation tillbaka, sätta stopp för en ny och modern energipolitik. Att som till stor del ersätta inhemsk producerad kärnkraft med förbränning av kol och olja ter sig inte som intentionen bakom någon av de tre linjerna som det folkomröstades om. Med bakgrund av ovan är det därför bara rimligt att frågan om en ny folkomröstning tas upp så snart det är praktiskt möjligt.
mot · GV02N280 · 2007-10-02 00:00:00 — Bättre miljö och minskat oljeberoende med konverteringsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsatt pröva omställningsbidrag för oljepannor i villor och hus. Arbetet med att minska användandet av fossila bränslen och utsläppet av koldioxid, som är en följd, pågår i hela samhället. Den fria kreativiteten och marknaden utvecklar var dag nya sätt att bättre ta till vara på vår gemensamma miljö. Företagen försöker hitta energieffektiva transporter och minska energiåtgången vid produktionen. Regeringen arbetar med att se över hur vi kan påverka internationellt för att minska miljö- och klimatpåverkan. Ett arbete som varit effektfullt på vardagsnivå har varit konverteringsbidraget för att byta oljepannor i villor och hus. Stödet för att konvertera oljepannor stimulerar användningen av fjärrvärme eller uppvärmning från biobränsle, värmepump eller solvärme. Målet med omställningen är att minska hushållens oljeberoende. Om staten skall ge någon form av stimulans är detta ett effektivt sätt. Stödet är ett enkelt och bra sätt att förbättra miljön som hushållens oljeberoende minskar. Med tanke på klimatpåverkan bör regeringen fortsatt pröva omställningsbidrag för oljepannor som en stimulansåtgärd.
mot · GV02N281 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditgarantier. De företag som är verksamma utanför tillväxtregioner upplever ett starkt växande problem med sin kapitalförsörjning. Det gäller främst möjligheten att låna till investeringar och till sitt rörelsekapital. Utanför större tätorter och städer värderas fasta investeringar mycket lågt eller ibland till helt försumbara värden. Bankernas utlåning till investering i maskiner och lösa inventarier samt till deras rörelsekapital är mycket restriktiv. Detta förhållande uppmärksammades i den senaste regionalpolitiska utredningen, där regeringen fick i uppdrag att utreda och lämna ett förslag till kreditgarantier. Förutsättningarna för företagen att få lån har ytterligare försämrats. Regeringen bör överväga förbättrade kreditmöjligheter för företag verksamma i tillväxtsvaga regioner.
mot · GV02N282 · 2007-10-04 00:00:00 — Sporten i en tillväxtstrategi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrotten och sporten som lokal och regional tillväxtkraft. Idrottsrörelsen i är inte bara en folkrörelse, den utgör också en växande samhälls- och tillväxtsektor. I landet finns det över 23000 idrottsföreningar. De flesta av landets 290 kommuner har idrotts-, sport- och fritidsanläggningar, och idrotten är en viktig beståndsdel inom skolor och universitet. Det finns utbildning och forskning inom området idrott på olika nivåer samt en mängd andra näringar och företag inom sport och fritid. Den dominerande andelen av all konsumtion och investeringar inom idrott och sport sker genom att medborgarna köper sportutrustning, betalar avgifter som medlem, deltagare eller publik och köper andra tjänster och medier inom sport. Utöver alla betalda jobb i sektorn deltar hundratusentals medborgare i frivilliga insatser som ledare, tränare och funktionärer. Det har konstaterats att hälften av allt frivilligt arbete i görs inom idrott, motion och friluftsliv. Arbetet är en viktig del av våra liv, men en stor del av vår tid kan faktiskt betecknas som fritid. De aktiviteter, utbildning, samvaro, vila, hushållsarbete, som vi utför under alla timmar utanför arbetet i våra liv är en viktig del när vi skapar de sociala nätverk som förklarar den kreativitet, kunskap, kulturskapande och hälsa som vi uppnår. Forskare konstaterar att där det finns ett starkt lokalt socialt liv och ansvarstagande, där uppstår både hälsa och ekonomisk tillväxt. Sportsektorn i svarar för cirka hälften av upplevelse- och besöksindustrins alla resor, evenemang och övernattningar, vilket visar att sport, idrott och friluftsliv har en viktig roll att spela i utvecklingen av upplevelse- och besöksindustrin. Regional och lokal utveckling är grunden för nationell ekonomisk tillväxt. Det behövs därför en nationell tillväxtstrategi för den starka svenska idrottsindustrin. En sådan strategi måste främja ett skapande samspel mellan idrottsrörelsen, forskningen och utvecklingen, massmedierna, teknik- och byggföretag, besöksnäringar, producenter av tjänster och produkter inom sport samt investerare. På samma sätt som andra stora svenska företag som expanderat internationellt finns nu möjlighet att hjälpa nya sportbaserade företag ut i den internationella konkurrensen. Sportbranschen är en stor och växande sektor med en enorm utvecklingspotential. Nya varumärken som profileras inom sport och marknadsförs globalt kan baseras på befintlig svensk internationell sportkompetens. Den har mycket stark lokal förankring. Några exempel är , , , och . För att främja en sådan utveckling behövs lokala och regionala tillväxtstrategier. Det är viktigt att vi på detta sätt tillvaratar den potential till nationell, regional och lokal tillväxt som sportindustrin har.
mot · GV02N283 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en energipolitik för jobb och tillväxt i energiintensiv industri. I området kring finns en skogsindustriell sektor av stor betydelse. Utanför finns modernaste tidningspappersbruk, , som ingår i Holmenkoncernen. I området finns också Billerud i och Graphic Packaging i Fiskeby. Dessa anläggningar har direkt 2000 anställda, men indirekt är betydligt fler jobb i området kopplade till skogsindustrin. Enligt en studie av Indeco 2005 finns vart nionde jobb i i skogsindustrin med närliggande konverterings- och serviceföretag. använder så kallad mekanisk pappersmassa. Fördelen är att man utnyttjar av massaveden. Det är en vedsnål process som kräver mycket elenergi. Alternativet är kemisk massa med lägre elanvändning men vedutbyte. Bakgrunden till Holmens, och , satsning på mekanisk massa är att man vill använda den svenska skogen så effektivt som möjligt för export av högvärdiga pappersprodukter. Av produktionen i går på export. För är det betydligt mer lönsamt att förädla skogen till papper än att elda upp skogen. Men det är viktigt att el finns tillgänglig till konkurrenskraftiga villkor, vilket kräver att utbudet av el ökar. Elanvändningen i är ca , ungefär lika mycket som i hela och tillsammans. Anläggningens elkostnader är större än lönekostnaderna. Energipolitiken måste ge utrymme för fortsatta investeringar i skogsindustrin i . Alla tillskott behövs i elförsörjningen. Ett område där kan öka sin elproduktion är kraftvärmesektorn. Om man tar hänsyn till befintligt värmeunderlag produceras relativt lite el från kraftvärme i jämfört med andra länder. Ett sätt att öka elutbytet i kraftvärmeverk är att använda naturgas, och biogas, som bränsle. Med naturgas blir elutbytet dubbelt så högt på samma värmeunderlag jämfört med exempelvis fasta biobränslen. I industrin kan naturgas användas för effektiv elproduktion i mottrycksanläggningar som även förser industrin med processånga. Det är därför viktigt att energipolitiken också underlättar för effektiva kraftvärme- och mottrycksanläggningar som kan använda naturgas och biogas som bränsle.
mot · GV02N284 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en differentierad avbrottsersättning. Ellagens skadeståndsregler för konsumenter ger ersättning även vid kortare avbrott för konsumentens verkliga förlust. Rätten till avbrottsersättning gäller de kunder som enligt ellagen är att betrakta som elanvändare samt är direkt anslutna till ett elnät. En kund har rätt till avbrottsersättning om överföringen avbrutits helt om minst . Ersättningsbeloppets storlek beror på avbrottsperiodens längd. Olika ersättningsbelopp gäller för avbrott längre än , , och . Ersättningsbeloppet beräknas som en procentsats av kundens beräknade årliga nätkostnad, dock lägst ett minibelopp som är en procentsats av prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, avrundat till närmast högre hundratal kronor. Maximal ersättning för en avbrottsperiod är dock av kundens beräknade årliga nätkostnad. Som huvudregel gäller att rätten till avbrott inte kräver någon särskild felanmälan från kunderna. krävs dock felanmälan för att elbolaget ska få kännedom om avbrottet. Om exempelvis en elanvändare i ett ensligt fritidshus först efter avbrottet underrättar nätföretaget om detta och nätföretaget godtar elanvändarens anspråk på ersättning ska denna betalas ut utan oskäligt dröjsmål. Hur avbrottsersättningen skall beräknas i dessa fall framgår inte av lagtexten. Men vid en storm måste det finnas proportion mellan generell avbrottsersättning och den skada som konsumenten upplever. I många områden i finns otaliga fritidshus som har en låg årlig elförbrukning och där till och med huvudströmbrytarna är avslagna . Hit bör också dansbanor och säsongsbetonade anläggningar räknas som används bara några få månader medan de helt stängs ned . Det är inte rimligt att hela kundkollektivet skall betala avbrottsersättning till dessa. Denna överkompensering är givetvis ett ännu större problem för ett mindre nätföretag med stor andel landsbygdskunder. De nuvarande bestämmelserna utgör därmed betydande hot mot elbolagen och konkurrensen mellan dessa på elmarknaden. Vid avregleringen av energimarknaden fanns det ca 200 nätföretag i . Kvar är bara ca 130 av dessa är två statligt ägda, 100 kommunägda, fem privatägda och resterande 25 ekonomiska föreningar. Största minskningen har skett bland privata nätföretag. (Om exempelvis 2000 landsbygdskunder skulle drabbas av avbrott skulle detta innebära en ersättningsutbetalning på ca . Detta kan jämföras med ett mindre elbolags intäkter på ca , t.ex. i ). Lösningen på detta är dock enkel: Gör lagstiftningen om avbrottsersättning så att inte effekter uppstår som slår orättvist och drabbar andra abonnenter hårt.
mot · GV02N289 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synen på upphovsrätten på Internet. Den kreativa sektorn inom tv, film, musik, förlag, dataspel och andra medier är en av de viktigaste framtidssektorerna inom ramen för som ledande kunskapsekonomi. Tack vare Internet och annan digital teknik är möjligheterna att producera, distribuera och konsumera musik, film, tv och annan kultur fantastiska. Alla förutsättningar finns för att och svensk upplevelseindustri kan bli en vinnare i den utvecklingen. Tyvärr hotar dock en bristande respekt för kreatörers äganderätt den tillväxt- och sysselsättningspotential som finns i den kreativa sektorn. som ligger i framkant när det gäller utnyttjandet och utvecklandet av den nya tekniken har vi halkat efter övriga , och är bland de sämsta i klassen, när det gäller att skydda svenska kreatörers verk när det blir digitalt. I många andra länder har man varit snabbare på att anpassa och modernisera sin lagstiftning vilket har mildrat piratproblemet och skapat bättre förutsättningar för till exempel legala musik- och filmaktörer på nätet. Nyckeln till framgång har inte varit en hårdare lagstiftning eller att kriminalisera en hel ungdomsgeneration utan att möjliggöra ett brottsförebyggande arbete. Flera länder har tydligare involverat Internetleverantörerna och möjliggjort för upphovsmännen att via domstol begära ut uppgifter om vem som har spritt en piratkopia av deras långfilm, låt eller ljudbok. I är den upphovsman som fått sin upphovsrätt kränkt på Internet helt hänvisad till polisanmälan, vilket delvis har bidragit till proportionalitetsdebatten mellan påföljd och gärning. finns det två liknande förslag även i : och införandet av Sanktionsdirektivet. Vi anser att det är dags att ställa den verkliga kärnfrågan om skådespelarens, artistens, producentens, författarens och andra kreatörers grundläggande rätt att få ersättning för sitt arbete i fokus. bör ta intryck och använda erfarenheterna från andra europeiska länder. Upphovsrätten ska gälla även på nätet. Endast då kan vi ta till vara den kultur-, tillväxt- och sysselsättningspotential som den nya tekniken och den kreativa sektorn har gemensamt.