ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub375 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studenternas ekonomiska villkor. Studier och utbildning är ett effektivt medel för att utjämna klasskillnaderna i samhället. Att få förmånen att studera var tidigare ett privilegium som bara avsåg de bäst bemedlade. Det är glädjande att utbyggnaden av högskolor öppnat nya möjligheter för nya grupper i samhället att få studera på akademisk nivå. är dock ekonomin ett problem för många studenter. har regering och riksdag steg för steg förbättrat de ekonomiska villkoren för studenterna. Trots dessa insatser har dagens studenter vid universitet och högskolor ofta svårt att klara sig ekonomiskt. Pengarna ska räcka till hyra, mat och resor liksom till studielitteratur och övriga nödvändiga utgifter. Det är viktigt att studenterna kan ägna sig åt studierna och inte åt att oroa sig för att de inte har pengar i . Det är inte bara ungdomar som studerar utan även äldre personer, och många har ansvar för barn. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskat är det fortfarande mer vanligt att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Därför är det angeläget att vi fortsätter att sträva efter att studenternas ekonomiska villkor förbättras så att förutsättningar för akademiska studier inte minskar.
mot · GV02Ub376 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konflikthantering och om att skapa god umgängeskultur i skolan genom elevmedling. Det viktigaste en skola kan göra för att motverka mobbning och aggressioner är att arbeta förebyggande innan djupa konflikter uppstår. Ett av sätten för att träna konflikthantering och odla god umgängeskultur på skolan har uppmärksammats förvånansvärt lite nämligen skolmedling eller elevmedling. Det bygger på antagandet att elever är kapabla att hantera konflikter mellan andra elever. Elevmedling bygger också på antagandet att kommunikation och särskilt samtal ansikte mot ansikte i en strukturerad miljö är ett viktigt verktyg för att förhindra ett dåligt socialt skolklimat. Modellen innebär att två elever från varje klass får genomgå en särskild utbildning till medlare. Utbildningen leds av en person med specialkunskaper om konflikthantering och innehåller exempelvis följande teman: Kommunikation, verbal och icke-verbal. Självkänsla och självförtroende. Att sätta ord på känslor. Problemlösning och konflikthantering. Utbildningen genomförs , , och eleverna ska därefter med stöd av särskilda lärare kunna fungera som medlare bland hela skolans elever. Erfarenheterna från länder som använder sig av skolmedling är positiva, och det är närmast märkligt att idén inte har kommit till användning i . Resultaten från utvärderingar som genomförts av nationella projekt i exempelvis , och visar bl.a. att engagemanget för en bättre social miljö på skolan ökar markant och att eleverna tar till sig ett förhållningssätt som de har nytta av hela livet. Generellt sjunker konfliktnivån, och lärarnas tid till skolarbete ökar. Att lära sig konflikthantering är också ett sätt att praktisera grunden för det demokratiska samhället, nämligen respekt. Respekt för andras perspektiv och argument skapas genom samtal och dialog. Och på det sättet bygger vi demokrati.
mot · GV02Ub380 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av kårobligatoriet. I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, kap. 2, står följande: Var och en har rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet på alla nivåer, särskilt på det politiska, fackliga och medborgerliga området, vilket innebär rätten för var och en att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen. Rättigheten att få organisera sig är en självklarhet. Rättigheten att slippa vara medlem i en organisation ska vara lika självklar. I demokratiska länder är denna grundläggande rättighet normalt helt okontroversiell. Trots det tvingas drygt 300 000 studenter att lösa medlemskap i studentkårerna. Det handlar om tvångsrekryteringen till studentkårerna det så kallade kårobligatoriet. Samtliga studerande vid och högskolor omfattas av skyldigheten att tillhöra en studentkår, som bestäms i förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar för fakultet. Kårobligatoriet är principiellt felaktigt och bör därför avskaffas . Obligatoriets existens är ett bevis för hur liten tilltro den svenska staten har till studenternas förmåga att skapa frivilliga sammanslutningar för att tillvarata sina intressen. Kårobligatoriets avskaffande har diskuterats i och ett stort antal motioner har väckts i ärendet, men har samtliga avslagits. Det förefaller finnas en rädsla för att kåren utan obligatoriet inte kommer att bedriva någon verksamhet och att det skulle innebära en risk för att studenterna inte skulle kunna tillsätta representanter i de högskoleorgan där sådana representanter finns. Jag är övertygad om att förhållandet är det motsatta. Om studenterna ges möjlighet att själva välja att bli medlemmar i studentkåren bygger det på engagemang och inte som på tvång. Engagemang för ett mer aktivt deltagande i verksamheten. Det ger också studentkåren en ökad legitimitet. Vid det universitet där jag själv studerat, , liksom på de flesta andra högskolor och universitet är deltagandet i valen till kårfullmäktige mycket lågt. Det ger studentkårerna en låg legitimitet. Ett frivilligt kårmedlemskap skulle uppmuntra till och även ställa krav på kårerna att på ett bättre sätt nå ut och marknadsföra kårens arbete och visa på studentens mervärde av ett medlemskap. Ett frivilligt kårmedlemskap skulle, till skillnad från , göra studentkåren till en representant för studenterna.
mot · GV02Ub381 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . Kritiken mot CSN har varit omfattande och bidragit till att myndigheten fått ett skamfilat rykte. För det mesta har kritiken handlat om dålig service och låg tillgänglighet. Trots otaliga omorganisationer och andra åtgärder har resultaten beträffande service och tillgänglighet inte nått en acceptabel nivå. En hög andel av de samtal som inkommer till myndigheten besvaras inte alls och andra besvaras efter lång väntetid. Att besöka myndigheten är för många inte ett aktuellt alternativ eftersom CSN har endast 14 kontor runtom i landet kontor som dessutom har mycket begränsade öppettider. Utöver det finns sex kundmötesplatser bestående av en dator och en webbkamera. Enligt fungerar dessa enligt följande: Du väljer först vilken myndighet du vill komma i kontakt med och kopplar därefter upp dig med ljud, bild, scanner och skrivare. På så sätt kan du träffa en handläggare, lämna ett dokument eller få ett beslut. För många studenter innebär detta mycket starkt begränsade möjligheter att komma i kontakt med CSN för att ställa frågor, få besked eller be om annan information. Det innebär en stor osäkerhet för studenterna eftersom huvuddelen av dem är beroende av studiemedel för att klara sin vardag som studenter. Ett litet fel vid ifyllandet av ett ansökningsformulär kan resultera i uteblivna pengar och behov av ytterligare kontakter med handläggare på CSN. Utöver det är också väntan på nya besked oftast mycket lång. Det finns inga hållbara argument för att studielånen ska administreras av en statlig myndighet utan servicekänsla. CSN är en myndighet som har överlevt sig själv och bör därför läggas ned. Banker och andra finansiella företag skulle i stället kunna ansvara för administrationen av studiestödet. Statens roll skulle därmed begränsas till att bevilja lånen och garantera återbetalningen. Vårt grannland har redan en liknande lösning på administrationen av studiemedel. Förenklat går detta ut på att staten för studielånen genom vad de kallar statsborgen. När studenten blivit beviljad statsborgen/studiemedel söker studenten med den beviljade statsborgen som grund lån på den bank han eller hon själv vill. Ett sådant system ger studenterna en ökad service och tillgänglighet både vad gäller öppettider, antalet kontor och möjligheten att nå fram via telefon. För bankernas del öppnas möjligheten att på ett tidigt stadium komma i kontakt med och knyta till sig framtida kunder. i (m)
mot · GV02Ub382 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet. Tanken på en fribeloppsgräns är felaktig. Systemet får som konsekvens att om en student jobbar för mycket och därmed betalar skatt som bidrar till statens inkomster sänks studiemedlen för resten av terminen. Den nuvarande politiken genomsyras av ett gammalt socialdemokratiskt synsätt, nämligen att dela in folk i grupper och kategorier. En student är en student. En arbetare är en arbetare. Men alla vet ju att det inte är så, speciellt inte på en modern arbetsmarknad. Hela tjänar på ett modernt synsätt på arbetsmarknaden. Fribeloppet tillhör inte en modern utbildningspolitik på en modern arbetsmarknad. Ett stort antal som jobbar vidareutbildar sig. Fler och fler är mångsysslare och trivs med det. Många går in och ut på arbetsmarknaden eftersom de studerar med flera avbrott. Många studenter skulle säkerligen vilja jobba som de studerar för att slippa ta lån. Utan fribeloppsgräns kan fler betala mer av sin utbildning själva genom att minska lånedelen. Det nuvarande systemet med fribelopp försvårar studenters möjligheter att förbättra sin ekonomiska situation. Flera studenter görs beroende av studiemedelssystemet, trots att de kan och vill arbeta mer. Alla tjänar på ett avskaffande av fribeloppsgränsen. Fler studenter kan hel- eller delfinansiera sina studier, vilket är bra ur flera aspekter. Fler kan avsluta sina studier utan att vara maximalt belånade. Arbetslivserfarenhet från studietiden gör det lättare att få jobb. Svartjobben minskar eftersom studenter inte behöver dölja sin inkomst. Ökat samarbete mellan olika företag och institutioner när studenter skriver uppsats eller genomför projekt skulle komma till stånd. Staten kan spara pengar eftersom fler ges möjlighet att låna mindre. Det kan ligga en viss logik i att begränsa studiestödet till den som ändå klarar att försörja sig. Men studielånen ska ändå betalas tillbaka, varför de inte alls borde påverkas av inkomst om studenten inte så önskar. Vad gäller bidragsdelen kan det vara motiverat att den som inte har behov inte heller erhåller bidraget, varför fribeloppet även fortsättningsvis kan gälla i fråga om bidragsdelen av studiemedlet. Staten ska uppmuntra flit inte motarbeta det. behöver fler flitiga och arbetsamma människor, och fribeloppet motverkar det. Det är kontraproduktivt, och incitamentsstrukturen är negativ. Arbete ska löna sig också för studenter. Därför måste fribeloppet avskaffas omgående! i (m)
mot · GV02Ub384 · 2007-09-28 00:00:00 — En förskola och fritidshem som omfattas av arbetsmiljölagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsmiljölagen ska omfatta även förskola och fritidshem. Skolan är en av största arbetsplatser med ca 235000 anställda och 1,4 miljoner elever. Såväl lärare som elever har rätt till en arbetsmiljö som främjar lärande, utveckling och hälsa. Arbetsmiljölagen gäller alla som genomgår utbildning, men barn i förskoleverksamhet och fritidshem är undantagna. Trots upprepade rapporter om brister i inom- och utomhusmiljö, höga ljudnivåer och andra problem som kan orsaka hälsorisker som infektioner, livslånga allergier och överkänsligheter hos våra yngsta barn har detta inte resulterat i samma slutsatser som när arbetsmiljölagen utvidgades till att omfatta . Förskolebarn och fritidsbarn borde rimligen ha samma rätt till en trygg och säker arbetsmiljö som en elev i årskurs 1, en lärare eller alla andra arbetstagare i har.
mot · GV02Ub544 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och fortbildning av läkare och tandläkare. Att använda amalgam som fyllning är mycket ovanligt. Enligt bestod av alla fyllningar som gjordes på den vuxna befolkningen 2003 av amalgam och mindre än på barn och unga. halverades dessutom antalet fyllningar med amalgam. De få fyllningar som fortfarande görs med amalgam beror på individuella faktorer och tyvärr ibland på ekonomiska skäl. Den kraftiga nedgången i användandet av amalgam är naturligtvis mycket positiv och strävan måste vara att bli helt kvitt amalgam som fyllning. Även om amalgam används väldigt sällan kvarstår ändå faktum att väldigt många svenskar går omkring med amalgam i munnen. Enligt som publicerade sitt slutbetänkande (SOU 2003:53) framgår att fortfarande har amalgam i munnen och att tagit bort sitt amalgam. Många personer vittnar om fysiska och i förlängningen också psykiska problem som de kan hänföra till sitt amalgam. För många är det helt nödvändigt att bli av med sitt amalgam för att bli återställda. Av utredningen framgår dock att patienter som hänför sina besvär till amalgam och andra dentala material fortfarande anser sig dåligt behandlade, ej trodda och anser sig få fel behandling. Drygt hälften av primärvårdsläkarna anser att problem med dentala material och hälsa inte berör dem och är följaktligen inte heller beredda att fördjupa sina kunskaper inom detta område. Det finns alltså anledning att se över läkarutbildningen och garantera att fortbildning om dentala material och hälsa kommer läkarna tillgodo. Fortbildning är också ett sätt att öka möjligheterna för dessa patienter att bli korrekt behandlade. Staten bör i sina överläggningar med landstingen ställa krav på att landstingen erbjuder sina anställda läkare och tandläkare utbildning om hur kvicksilver och andra ämnen från dentala material påverkar kroppen. Även läkar- och tandläkarutbildningarna måste ge undervisning inom detta område.
mot · GV02Ub550 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunskapen om HBT-personers situation måste öka. Vi socialdemokrater bygger vår politik på övertygelsen om alla människors lika rätt och värde. Alla människor ska få välja samlevnadsform utan att riskera diskriminering och utanförskap. Vi står för en politik där varje människa ses som en individ med rätt att utvecklas på egna villkor och ingå i en arbets- och samhällsgemenskap på lika villkor tillsammans med andra. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats. Därför fortsätter vi att arbeta för sexuellt likaberättigande. Fysiska och psykiska hälsoproblem är fortfarande mer förekommande bland HBT-personer än hos befolkningen i stort. Unga homosexuella, bisexuella och transpersoner har en förhöjd självmordsbenägenhet i jämförelse med andra ungdomar. Marginalisering, osynliggörande, stigmatisering och internaliserade fördomar kan slå hårt mot den enskilda människans välbefinnande. Ett exempel är när HBT-personer möter sjukvården. Hälsa tolkas normalt ur ett heteronormativt perspektiv. Bekräftelsen av den egna personen, också när det rör kön och sexualitet, är för de allra flesta en förutsättning för ett fullvärdigt liv. Kunskapen om HBT-personers situation måste alltså öka. Ett förtydligande av examensförordningen i högskoleförordningen bör därför göras för följande yrkesexamina: barnmorskeexamen, barn- och ungdomspedagogisk examen, läkar-, psykolog-, psykoterapeut-, sjuksköterskeexamen, examen i social omsorg och socionomexamen. Dessutom bör grundskol- och gymnasielärar-, juris kandidat-, polis- samt teologie kandidatexamen utökas med HBT-kompetens. i (s) i (s)
mot · GV02Ub553 · 2007-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av breddad kunskapsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklandet av ett valideringsinstrument för att studenter och redan yrkesverksamma ska kunna kvalificera sig till akademisk forskning. Vikten av svensk forskning inom högteknologi, biomedicin och IT- och telekom är självklar för att ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen. På samma gång måste vi uppmärksamma vilka områden inom samhälls- och humanvetenskaperna som skulle behöva beforskas för att vi ska nå ytterligare kunskap och för att dessa områden ska kunna utvecklas. Ett tydligt exempel på detta är de så kallade smalt yrkesinriktade utbildningar som ges vid , eller Försvarshögskolan och som inte ger behörighet till forskningsutbildning, eftersom dessa inte ger akademiska poäng. Konsekvensen av utebliven forskning är att samhället inte vinner ny kunskap och att kunskapsutvecklingen avtar, istället för att utökas, få finslipade metoder och ökade insikter. För den enskilda studenten innebär det också en återvändsgränd att inte kunna fortsätta att studera på högre nivå inom ramen för en forskarutbildning, detta trots att man satsat av sina begränsade studiemedel på sin utbildning. Att kunna beforska sitt eget verksamhetsområde är en väldigt viktig del av forskningen och forskningsutbildningen har allt att vinna på en breddad rekrytering. Vi får fler forskare inom värdefulla områden, som gapar tomma, där kvalitativ och aktuell forskning helt enkelt saknas. Det finns flera sätt att lösa detta på. Man kan till exempel tänka sig att utbildningarna får behörighet att ge akademiska poäng och därmed likställs med de utbildningar som kvalificerar för att söka in på forskningsutbildningar. Man kan också tänka sig tillskapandet av ett valideringsinstrument som i likhet med högskoleprovet kan visa om en student är kvalificerad för att gå vidare till högre studier. Det senare har den fördelen att man kan utforma provet ämnesspecifikt och att det säger mer än bara en poängsammanställning. behöver ligga i takt med omvärlden i övriga är det redan i många fall självklart att en utbildning som den till polis ger akademiska poäng och i slutändan akademisk examen. Detta borde vara lätt att ordna med tanke på att många av de kurser som ges är förlagda på universitet och högskolor och utgår från väl beprövad vetenskap. Frågan om en breddad bas till den akademiska forskningen rör den enskildas karriärmöjligheter, men också samhället i stort. För att ligga i framkant inom viktiga yrken som polis, militär eller naprapat, behövs fördjupad kunskap och metodutveckling. Den oerhörda begränsning det innebär att studenter eller människor verksamma inom dessa yrken saknar möjlighet till akademisk vidareutveckling, liksom behovet av ett system för att validera människors kunskap, bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02Xfp1461 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Allt fler tackar nej till telefonförsäljning. Ett register NIX, finns för dem som vill spärra sin telefon mot säljsamtal. Närmare 1,5 miljoner är nixade. Företag som ringer måste först kolla en eventuell spärr i registret, innan samtalet sker. Det finns dock problem med säljsamtal, trots registret. Det finns mindre seriösa företag som ringer utan att kolla mot registret. Undantagsregler i registret medger att företag som man har en affärsförbindelse med kan sälja sina uppgifter vidare till företag med snarlika produkter och därmed kringgå det nya företagets behov av att kolla mot registret. Mobiltelefoner är fortfarande inte med i och det utnyttjas allt oftare av försäljare. Det borde införas större möjlighet till sanktioner mot de företag som missbrukar telefonförsäljning och struntar i registerkontroll före säljsamtal genomförs. Mobiltelefoner skall naturligtvis med i registret och kunna spärras. Att kunna nixa sig mot alla sorts samtal, borde också vara en självklarhet.
mot · GV02Xfp1462 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en handlingsplan mot diskriminering i arbetslivet. Mobbning, trakasserier och utfrysning - det är vardagen på många arbetsplatser . Arbetsmiljöproblem, stressupplevelser av olika slag och trakasserier som till slut leder till sjukskrivning, ofta mycket långa. För den enskilde är mobbningen alltid en tragedi. Kännetecken på mobbning eller psykiskt våld på arbetsplatsen är övergrepp som är systematiska, när det föreligger ett övertag i makt mellan utövare och offer, när de pågår och när händelserna upplevs negativt av offret. I en stor del av mobbningsfallen är det arbetskamrater på samma nivå som mobbar någon annan anställd. Men det är också mycket vanligt med chefer som mobbar någon eller några av sina anställda. Den offentliga sektorn har en överrepresentation av vuxenmobbning och där är också arbetsledare den vanligaste utövaren. I har man kunnat konstatera ungefär 300 självmord där offret har en mobbningsbakgrund. Problemet är att få vågar ta tag i problemen. Arbetsgivaren har ett långt gående ansvar för trygghet på arbetsplatsen och för att förhindra och reda ut problem som dessa. Arbetsgivaren har dessutom ett rehabiliteringsansvar för att få tillbaka sjukskrivna i tjänst. Varken arbetsgivare, eller sjukvård har en gemensam syn på hur dessa människor skall mötas, vilket gör att de mycket ofta hamnar mellan olika ansvarsområden vilket innebär ett dåligt och oprofessionellt omhändertagande. Mobbning är en kränkande handling. Mobbning och åtgärder mot det ökande våldet måste vara en angelägenhet för hela samhället. En handlingsplan med en nollvision måste tas fram för att stödja arbetet mot vuxenmobbing.
mot · GV02Xkd524 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om blyammunition. råder förbud mot att använda hagelammunition som innehåller bly vid jakt i våtmarker och vid lerduveskytte. Anledningen till detta förbud är att vissa fågelarter sväljer haglen, vilket leder till blyförgiftning. råder det en bred enighet bland experter på geovetenskap att bly i fast form på fastmark inte innebär något miljöproblem. Blyammunition är populär bland jägare eftersom metallen både är mjuk och har hög densitet. Det innebär att djur som fälls med blykulor dödas med minsta möjliga lidande. Bly är en stabil metall, vilket innebär att metallen snabbt överdras med en skyddande hinna av oxid. Denna hinna förhindrar fortsatt oxidation eller andra reaktioner med omgivningen. Med tanke på att blyammunitionen minimerar bytesdjurens lidande anser jag att miljövinsten med att förbjuda blyammunition på fastmark är för liten. Det önskar jag att ger regeringen till känna.