mot · GV02T547 · 2007-10-05 00:00:00 — Utfasning av subventioner som upprätthåller fossilbränsleanvändningen inom transportsektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning om att fasa ut alla subventioner som upprätthåller fossilbränsleanvändningen inom transportsektorn. I diskussionen om kostnaderna för omställningen till ett klimatvänligt samhälle anförs ibland att omställningen blir mycket dyr. Det är säkert sant. Summorna för bara det som föreslås i Klimat- och sårbarhetsutredningen belöper sig , men såsom bland annat visats i Sternrapporten skulle det bli dyrare att inte ställa om. Kostnaderna för förstörelse i klimatförändringarnas spår har uppskattats vara i storleksordningen av vad de två världskrigen kostade . Det som borde vara intressantast både utifrån en statsfinasiell och en klimatpolitisk synpunkt är att snabbt fasa ut alla de subventioner som upprätthåller fossilbränsleanvändningen. Detta bör utredas. Nedan redovisas fem olika subventioner eller liknande som upprätthåller användningen av fossila bränslen inom transportsektorn. Förutom dessa som redovisas kan man säga att det faktum att de samhällsekonomiska marginalkostnaderna för de externa effekterna inte är internaliserade i hela transportsektorn är ett slags subvention från statens sida. I många av beräkningarna nedan måste flera antaganden göras för att kunna beräkna utsläppen. En försiktighetsprincip har då använts så att den lägsta möjliga nivån på utsläppen beräknas, detta för att reducera ett element av osäkerhet. Rikstrafiken har två huvuduppgifter: dels att upphandla trafik, dels att utveckla och samordna kollektiv persontrafik. En del av Rikstrafikens upphandlingar utgörs av flygtrafik. För att Rikstrafiken ska kunna upphandla flygtrafik krävs att allmän trafikplikt gäller. Allmän trafikplikt innebär att medlemsstaterna i den europeiska gemenskapen under vissa förutsättningar har möjlighet att reglera marknadstillträdet för regelbunden flygtrafik på sträckor till på en flyglinje med låg trafikintensitet till en regional flygplats, om flyglinjen anses väsentlig för den ekonomiska utvecklingen i den region där flygplatsen är belägen. Rikstrafiken hade avtal om 10 flyglinjer, dessa redovisas i tabellen nedan. Flyglinjer där Rikstrafiken har avtal med operatör och utbetalda belopp 2006 Källa: Rikstrafiken. Enligt uppgifter från Rikstrafiken används flygbränsle i den upphandlade trafiken1. Det motsvarar flygbränsle. Enligt Luftfartsstyrelsen ska faktorn 3,16 användas för att beräkna koldioxidutsläppen per kilo flygbränsle2. Det gör att de totala utsläppen av koldioxid från Rikstrafikens upphandlade flygtrafik uppgår till . Enligt Luftfartsstyrelsens sektorsredovisning uppgick de totala utsläppen i inrikesflyget till , vilket gör att utsläppen från de av Rikstrafiken upphandlade flyglinjerna svarar för av koldioxidutsläppen från den inrikes flygtrafiken. Antalet förmånsbilar uppgick till cirka 1900003. Det sammanlagda förmånsbeloppet uppgår till , vilket ger ett genomsnittligt förmånsbelopp på . Skatten baseras på en privat körsträcka . Det finns inga uppgifter om hur stor den privata körsträckan är i genomsnitt för dem som har förmånsbilar, men en inte alltför djärv gissning är att de kör . Ett antagande om en årlig privat körsträcka för förmånsbilarna används i de fortsatta beräkningarna. För att kunna beräkna koldioxidutsläppen från förmånsbilarna behövs även ett antagande om genomsnittlig bränsleförbrukning. har beräknat att den genomsnittliga bränsleförbrukningen för nyregistrerade bilar var 7,6liter per 100 km4. De bensindrivna bilarna hade en genomsnittlig förbrukning på per och de dieseldrivna bilarnas förbrukning var per . Förmånsbilar är ofta stora bilar varför deras genomsnittliga förbrukning torde ligga över genomsnittet för alla nyregistrerade bilar. I de fortsatta beräkningarna används dock en genomsnittlig förbrukning på per . Koldioxidemissionerna bensin är och diesel MK 1 är de 2,54 kg5. I beräkningarna har dessa faktorer vägts ihop med samma vikter som den genomsnittliga förbrukningen, vilket ger att faktorn 2,37används. Sammanfattning av de värden som används i beräkningarna Med hjälp av de värden som redovisas i tabellen ovan görs följande beräkning: Total körsträcka för förmånsbilar: 190000 x 1600 = . Total bränsleförbrukning: 30400000 x 0,76 = . Totalt CO2-utsläpp: 231040000 x 2,37 = . Utsläppen av koldioxid från den privata körningen med förmånsbilar uppgår således till . Enligt svarade den lätta fordonstrafiken för cirka 75procent av koldioxidutsläppen från vägtrafiken6, vilket innebär att personbilstrafiken släppte ut koldioxid. Utsläppen från den privata körningen med förmånsbilar svarar således för av de samlade utsläppen från personbilstrafiken i . Avdrag för kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats får göras för den del som överstiger om arbetsplatsen är belägen från bostaden. Avdrag erhålls för resor med allmänt kommunikationsmedel. För att få avdrag för resor med bil krävs dels att avståndet är , dels att tidsvinsten uppgår till minst vid bilresa i stället för med allmänna kommunikationsmedel. Avdraget för bilkostnader är per mil. Den statistik som redovisas nedan avser och då var avdraget per mil. gjorde 986086 inkomsttagare reseavdrag, vilket motsvarar 20procent av inkomsttagarna7. Avdragets genomsnittliga storlek var 13263kronor och den totala summan uppgick till . har genomfört undersökningar för att se hur avdraget fördelar sig på trafikslag och det visade sig att 85procent var bilresor, kollektivresor och i av fallen framgick inte vilket trafikslag som avsågs8. Om man antar att av avdragsbeloppet var för biltrafik blir den totala summan för reseavdragen med bil 11,2 miljarder. Med ett avdrag på 17kronor per mil innebär det 656 miljoner mil, vilket motsvarar av den totala körsträckan med personbilar i Sverige9. av körsträckan innebär också av utsläppen från personbilstrafiken. Som framgår av avsnittet om förmånsbilar uppgår de totala koldioxidutsläppen från personbilarna till och av det följer att utsläppen från den privata körningen med förmånsbilar motsvarar koldioxid. Genom att multiplicera körsträckan 656 miljoner mil med den genomsnittliga drivmedelsförbrukning (0,/mil) och den emissionsfaktor (2,koldioxid/liter drivmedel) som antogs i redovisningen av förmånsbilarna kan man göra en kontroll om det ovan framräknade värdet är rimligt. Beräkningen ger ca koldioxid. Detta sätt att räkna ger således ett något lägre värde för reseavdragens utsläpp att jämföra med . Den genomsnittliga förbrukningen på /mil avser dock nya bilar, och den genomsnittliga förbrukningen i hela bilparken är troligen högre, varför skillnaden mellan de båda beräkningsmetoderna förmodligen är något mindre. Avsikten med transportbidraget är att ge viss kompensation för de kostnadsnackdelar som näringslivet i de fyra nordligaste länen har på grund av långa avstånd till marknaden samt att stimulera till höjd förädlingsgrad i området. Transportbidraget får lämnas som bidrag till transportkostnaden för godstransporter på järnväg, yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Bidrag kan lämnas för intransporter till bidragsområdet av råvaror och halvfabrikat som ska genomgå en betydande bearbetning inom vissa näringsgrenar i bidragsområdet. Bidrag kan lämnas för uttransporter från bidragsområdet av hel- eller halvfabrikat som genomgått en betydande bearbetning i bidragsområdet. utbetalades totalt i transportbidrag10. Utbetalt transportbidrag 2006 fördelat på trafikslag, Det stödberättigade området är indelat i fyra zoner och bidragssatsen varierar beroende på zon och transportens längd. Transportavstånd (km) Källa: Förordning 2001:281 Om regionalt transportbidrag. av bidraget utbetalas till transporter som är mellan 40 och och resterande till transporter längre än . Utbetalt transportbidrag efter avståndsklass Transportbidrag betalades ut till 386000 sändningar. 91procent av sändningarna var till vägtrafik som svarade för av den totala vikten. Utbetalt transportbidrag efter avståndsklass Om man antar att de 353000 lastbilssändningarna har samma avståndsfördelning som de totala sändningarna och använder det kortaste avståndet för de två avståndsklasserna kan den lägsta nivån på utsläppen skattas. Det ger en total körsträcka för lastbilarna på 23 miljoner mil. VTI uppskattade bränsleförbrukningen för tunga lastbilar till diesel per 100 km11. Givet den ovan antagna körsträckan innebär det en total förbrukning på . Emissionsfaktorn för koldioxid är för diesel MK1 2,54, vilket gör att de totala utsläppen av koldioxid uppgår till . Utsläppen av koldioxid från den tunga lastbilstrafiken uppgår till cirka 4miljoner ton12. Det innebär att de utsläpp som genereras av lastbilstransporter för vilket det utgår transportbidrag uppgår till av de samlade utsläppen från den tunga lastbilstrafiken. Muntliga uppgifter från , Rikstrafiken. Muntlig uppgift från , Luftfartsstyrelsen. SCB, Hushållens ekonomi. Uppgifterna om transportbidraget har lämnats av , .