ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ233 · 2007-10-01 00:00:00 — Allemansrätten och fritt handredskapsfiske tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ändring av fiskelagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av allemansrätten. ändrades fiskelagen och det blev då bland annat möjligt med fritt handredskapsfiske. Denna ändring har medfört att skärgårdsbor får bevittna hur fiskeguider kommer ut med stora grupper och fiskar. Enligt behöver fiskeguiden inte ens informera ägaren till fiskevattnet om detta. Denna kommersiella fisketurism sker på skärgårdsbornas vatten ett vatten som de vårdar för att få fiskebeståndet att öka. Fisketurister, fiskeguider och andra enskilda fritidsfiskare tar inget ansvar för att till exempel freda fiskarnas lekområden som ligger i innerskärgården. Det är dessutom inte ovanligt att sportfiskare säljer sin fiskefångst av gädda, abborre, gös och sik. Allt detta tillsammans kan sammanfattas med att vi i har en kommersiell allemansrätt som i många fall kränker och inskränker äganderätten. En levande skärgård behöver en bofast befolkning. Skärgårdsbor har ofta flera arbeten för att kunna försörja sig, bland annat fiske. Ett sätt att komma till rätta med problemet, och göra det möjligt för skärgårdsbor att kunna vårda fiskebeståendet och själva till viss del kunna leva på sitt fiske, vore att sätta en gräns för var fritt handredskapsfiske får förekomma. En sådan gräns skulle kunna vara att fritt handredskapsfiske skulle vara tillåtet utanför skogsklädda och öar. Om ägaren till fiskevatten innanför denna gräns vill låta andra fiska så skulle detta kunna ske genom att vatten/markägaren säljer fiskekort och därmed gör upp om vilka villkor som gäller, till exempel att fiske inte får ske under fiskarnas lektid. Här följer några citat från ett långt brev jag fått från , i . Jag tillhör den alltmer krympande skaran av skärgårdsbor som upplevt tiden före allemansrätten och det fria handredskapsfisket ... Jag hävdar vår rätt att bo kvar i skärgården och att kunna försörja oss här. Vi har rätt att äga våra marker och våra fiskevatten. Jag vädjar till våra förtroendevalda i riksdag, i landsting, kommunfullmäktige m.fl. att börja handla så fort som möjligt. Begär till att börja med att frågorna runt allemansrätten och det fria handredskapsfisket utreds på ett sakkunnigt sätt ... Det fria handredskapsfisket är en ren stöld av enskild egendom och måste få en ändring. Det är dags att se över och ändra fiskelag och allemansrätten. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02MJ237 · 2007-10-01 00:00:00 — Utbetalning av gårdsstöd från EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gårdsstödet från EU ska betalas ut senast . Det är glädjande att den nuvarande regeringen har flyttat utbetalningarna av Europeiska unionens arealersättningar till rätt sida om . Men fortfarande tillhör ett av de länder i som betalar ut sina gårdsstöd sist. Det vore bättre att våra lantbrukare fick sina pengar tidigare, liksom i övriga , det vill säga .
mot · GV02MJ239 · 2007-10-01 00:00:00 — Livsmedelshygienen i mobila livsmedelsanläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förändra 25 § livsmedelsförordningen för att uppnå den ökade säkerhet som önskas. Mobila livsmedelsanläggningar har ofta svårigheter med att leva upp till de krav som ställs för att tillfredsställande livsmedelshygien skall . Särskilt när matgästernas antal kan vara mycket stort, värmen hög och både besökare och väder är nyckfulla parametrar. På stadsfestivaler av olika slag pressas personal och material ibland till det yttersta. Som jag tolkat dagens regelverk utövas den offentliga kontrollen av mobila livsmedelsanläggningar enligt 25 § livsmedelsförordningen (2006:813) av den myndighet som är behörig att göra det. När anläggningen väl är godkänd och registrerad är den det i hela landet. Detta innebär att en anläggning som godkänts i en kommun inte får kontrolleras i en annan även om den huvudsakliga verksamheten bedrivs i en annan kommun. Den tidigare lagstiftningen innebar att livsmedelsanläggningar i fordon godkändes enbart i den kommun där fordonet var registrerat och att tält och andra försäljningsstånd därmed endast blev godkända för livsmedelshantering i den kommun där hanteringen skedde. Samtliga livsmedelsanläggningar vid tillfälliga arrangemang kunde då kontrolleras i varje kommun som anläggningen etablerades i. Antalet tillfälliga arrangemang ökar och med dem också antalet kringresande livsmedelsanläggningar. Enligt 8 § andra stycket föreskrifter (LIVSFS 2005:20) om livsmedelshygien skall en mobil anläggning godkännas eller registreras i den kommun där den huvudsakliga verksamheten förekommer. I praktiken är det ofta svårt att konstatera var detta är varför många ärenden handläggs i sökandens hemkommun. Konsekvensen av detta blir att många anläggningar aldrig kan kontrolleras eftersom de i hemkommunen inte har någon verksamhet och eftersom det endast är den behöriga myndigheten i kommunen som registrerat eller godkänt anläggningen som får utföra inspektioner av verksamheten. Ett tillfälligt arrangemang och en mobil anläggning innebär alltid provisoriska förhållanden. Det är under sådana omständigheter svårare att hålla en god livsmedelshygien och därmed säkra livsmedel jämfört med anläggningar som är permanent placerade i en byggnad. Dessutom är det ofta många människor på samma plats varför belastningen på anläggningarna är stor; många portioner som ska tillagas under tidspress. Det är därför djupt otillfredsställande att dessa anläggningar numera inte kan kontrolleras när verksamheten pågår. Ett samarbete för utbyte av synpunkter och erfarenheter har utvecklats mellan de behöriga myndigheterna i de kommuner i som har de största arrangemangen i form av olika festivaler. Paragrafen är olyckligt formulerad och lydelsen innebär en klar försämring av villkoren för att upprätthålla en acceptabel livsmedelshygien. bör föreslå regeringen ändringar i 25 § livsmedelsförordningen (2006:813) så att det blir möjligt för myndigheten i den kommun där verksamheten bedrivs att genomföra kontroller för att säkra livsmedelshygienen.
mot · GV02MJ240 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en analys av EU:s jordbrukspolitiks negativa inverkan på folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU:s subventioner till vin- och tobaksodling bör avvecklas. EU:s jordbrukspolitik är en gigantisk koloss som tar oerhörda ekonomiska resurser i anspråk. Nära halva EU:s budget går till jordbrukspolitiken, dvs. Den är också nästan så långt ifrån miljömässigt och djuretiskt hållbar som man kan tänka sig. Helst av allt skulle jag vilja att hela jordbrukspolitiken på EU-nivå avskaffas och alltså åternationaliseras. Dock lär det ta ett tag att få igenom denna åsikt i EU. En reformering av EU:s jordbrukspolitik så att endast ekologiskt hållbara och djurvänliga jordbruk är berättigade till stöd kan vara ett steg i rätt riktning. Men det handlar inte bara om på vilket sätt jordbruket sköts. Det handlar också om vilken jordbrukspolitik EU driver när det gäller att subventionera vad som ska produceras samt på vilket sätt detta hänger samman med andra politiska målsättningar. Ökad och förbättrad folkhälsa är en sådan målsättning, fastslagen i liksom också EU. I såväl svenska mål som EU-mål för folkhälsan lyfts bl.a. frågan om sunda och säkra miljöer och produkter, minskat bruk av alkohol och tobak samt säkra livsmedel fram. Det betonas också särskilt att hälsan måste beaktas inom alla politikområden. Frågan är dock om så görs. EU subventionerar produktionen av tobak med . EU har regler för s.k. säljfrämjande åtgärder med stöd till feta mjölkprodukter, bl.a. riktat till skolbarn. EU ger stöd till produktion och konsumtion av smör och grädde på närmare 3 miljarder . EU ger stöd till vinodling och också ett stöd till s.k. överskottsvin som leder till att priserna dumpas. Det finns säkert många fler exempel. Poängen här är att det inte tycks finnas någon samordning av politiken. Å ena sidan har man fina folkhälsomål för att bl.a. förhindra fetma och en restriktiv alkoholpolitik för att skydda hälsan, men å andra sidan bedriver man en aktiv jordbrukspolitik för att stödja just denna produktion. Det är orimligt. Slutsatsen blir att det måste göras en analys av EU:s jordbrukspolitiks negativa inverkan på folkhälsan. Det är rimligt att tro att denna analys visar på vilken negativ effekt EU:s jordbrukspolitik har på folkhälsan. Jag förutsätter då att regeringen vidtar åtgärder för att ändra EU:s politik inom detta område. En av de saker man dock genast borde kunna ändra på är det stöd som EU ger till produktion av tobak och vin. Regeringen bör genast verka för att detta stöd upphör i EU.
mot · GV02MJ241 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uttryckligt skydd i lagen för djur mot att utnyttjas sexuellt. Det är väl känt att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning och veterinärernas samarbetsorganisation har reagerat. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt min mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud mot sexuellt utnyttjande av djur, det vill säga ett förbud mot tidelag. Djurskyddslagen saknar ett sådant direkt förbud, vilket är olyckligt. Enligt min mening bör ett förbud mot sådant utnyttjande införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Jag anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett PM för dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang, bland annat i betänkande 17 från /03, har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett alltför stort ingrepp i yttrandefriheten. Mot bakgrund av de välmotiverade förbuden mot barnpornografi, djurs utsatta ställning och dagens förekomst av djurpornografiskt material har jag svårt att se det påstådda. Eftersom ännu ej behandlat min hemställanspunkt 2 från motionen från förra riksdagsåret, 2006/07:MJ202, så upprepar jag inte detta krav . I flera andra europeiska länder finns lagar mot sexuellt utnyttjande av djur och mot djurpornografi. Också i våra nordiska grannländer förs en debatt om att förbjuda sexuellt utnyttjande av djur eller så existerar redan lagstiftning. I kan spridning av djurporr ge upp till fängelse och i kan samma brott enligt den norska strafflagen ge fängelse.
mot · GV02MJ242 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fiskar och deras förmåga att lida och känna smärta. har flera studier presenterats som visar att fiskar har en väl utvecklad förmåga att känna smärta och lidande1. Kunskapen om detta är förhållandevis ny, men många forskare sluter upp bakom den. Den nya vetskapen om att fiskar lider när de kvävs till döds2 efter att de har tvingats upp ur vattnet eller att de utsätts för smärta när de fångas med krokar3 måste beaktas i vårt sätt att se på fiskar. drog, mot bakgrund av den nya forskningen, den enda rimliga slutsatsen att det var oförenligt med svensk lagstiftning att använda sig av levande beten. Enligt min mening är det angeläget att hela vårt sätt att se på fiskar omprövas. Vi måste börja se fiskar som enskilda individer, med utvecklad förmåga att känna smärta och lidande. Det är av den anledningen angeläget att dagens hantering av fiskar, både den som sker av fiskar som hålls i fångenskap och den som sker av fiskar som lever i det vilda, genomgår en genomlysning i syfte att klarlägga vilket lidande och smärta de egentligen utsätts för. Handlingsalternativ bör dessutom presenteras för hur de nya forskningsrönen ska kunna omsättas i praktiken, i syfte att skydda fiskar mot att behöva utsättas för lidande och smärta. Enligt min mening är det dessutom angeläget att och andra frångår det avindividiserade sättet att mäta fiskar i kilo och ton och börjar se dem som individer i stället. En röd tråd i vår lagstiftning är att djur skall ses som just individer. Det måste även börja gälla för fiskar. Chandroo KP et al. (2004) Can fish suffer? : perspectives on sentience, pain, fear and stress. Applied Animal Behaviour Science 86 (2004) 225250. (2003) The evidence for pain in fish: the use of morphine as an analgesic. Applied Animal Behaviour Science 83 (2003) 153162. Scientific Panel for Animal Health and Welfare (2004), Welfare Aspects of Animal Stunning and Killing methods. Report of Food Safety Authority. Børresen B (2001) Menneskets medfødte forutsetninger som vertsskap for produksjonsdyr. In Dyreetikk ed.
mot · GV02MJ244 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat lokalt inflytande över strandskyddsbestämmelserna. kommuner måste få ett större inflytande över strandskyddet. Det är kommunerna själva som har den största kunskapen om de lokala förutsättningarna och bäst kan avgöra var dispenser kan ges. I län finns många kommuner som själva vill ha ett större inflytande över vilka stränder som kan och ska bebyggas och vilka stränder som ska skyddas. I kommun har frågan aktualiserats . Kommunen äger en halvö som heter Edö där man vill bygga ett sjönära bostadsområde. Planläggningen av det nya bostadsområdet startade och syftet har varit att göra kommunen ännu mer attraktiv som bostadsort, både för nya och gamla kommuninvånare. kommun har skött förberedelserna för detta noggrant och beviljades kommunens ansökan om dispens från strandskyddsbestämmelserna. Det står 70 familjer i bostadskö för att få bygga i Edö och majoriteten av dessa bor utanför kommungränserna. Det sjönära bostadsområdet skulle alltså innebära en möjlighet för att öka sitt befolkningsantal. Emellertid har överklagat beslut trots att de själva inte besökt den plats där det planerade bostadsområdet skall uppföras, och beslutet ligger nu hos regeringen. Det måste bli möjligt för kommunerna att själva ha ett större inflytande över strandskyddet. Kompetensen när det gäller miljöfrågor i kommuner är hög, varför det borde göras möjligt för kommunerna i såväl län som i andra kommuner runt om i landet att ta ett större ansvar över strandskyddsbestämmelserna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02MJ248 · 2007-10-01 00:00:00 — Ekonomiskt saneringsansvar vid miljöföroreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättande av en utredning i syfte att skydda nuvarande verksamhetsutövare från ekonomiskt saneringsansvar vid miljöföroreningar orsakade av tidigare ägare. Med all rätt har vi en kraftfull miljölagstiftning när det gäller förorening av naturen. Det innebär bland annat att föroreningar orsakade av tidigare ägare till en industritomt åligger nuvarande verksamhetsutövare eller fastighetsägare att sanera. Om verksamhetsutövaren inte kan betala, eller enbart kan betala en liten del, kan via söka statliga medel till saneringen. Konsekvensen av detta är att man som verksamhetsutövare måste bevisa att medel saknas. Resultatet har i ett känt fall inneburit att verksamhetsutövaren var tvungen att försättas i konkurs för att bevisa sin omöjlighet att betala. Som fastighetsägare fanns ett kapital i fastigheten. Ingen köpare fanns då saneringsåläggande förelåg. Det kan inte vara meningen att företag ska försättas i konkurs när de själva inte har förorsakat miljöförstöringen. Lagstiftningen bör ses över i detta hänseende och en utredning bör tillsättas i syfte att skydda oskyldiga företagare. Det handlar om arbetstillfällen när företag lägger ner.
mot · GV02MJ250 · 2007-10-01 00:00:00 — Skarv och EU:s skyddslista tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU-förhandlingar ska verka för att skarven stryks från listan med skyddade fågelarter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa allmän jakttid på skarv. Det svenska beståndet av skarv uppgår nu till många tiotusentals häckande par. Arten kan alltså inte längre ses som utrotningshotad. Tvärtom har populationen växt så mycket att den blivit ett miljöproblem. Utbredningen i , i såväl skärgården som insjöarna, har varit extremt snabb . ser vi ofta öde öar med kala träd och naken mark där växtligheten har tynat bort p.g.a. den frätande effekt skarvens avföring ger som omöjliggör all vegetation. Den biologiska mångfalden på det området har spolierats. Skarven finns med på EU:s lista över hotade fågelarter. Att skydda hotade arter är ett viktigt och prioriterat arbete men det är inte rimligt att skarven, som inte på något sätt hotas av utrotning, finns med på denna lista. Det är inte heller rimligt att en icke hotad art omfattas av ett så starkt skydd att annan natur och djurliv helt försvinner från de platser där skarv häckar. Det svenska beståndet av skarv är det största i , men problemen är omfattande även i andra delar av EU som , och . Ökningen av arten har lett till omfattande klagomål då de även påverkar fiskbestånden och förstör fiskarnas redskap som turistnäringen undermineras på många håll. Även har konstaterat att beståndet av skarv är tillräckligt för att garantera fortlevnad. Därför är det rimligt att jakt kan bedrivas på arten. För boende i områden med skarv är det omöjligt att förstå att jakt inte får bedrivas under vissa tider på skarv. Förhållandet riskerar att urholka respekten för lagstiftningen på det jaktliga området. sker en översyn av EU:s s.k. art- och habitatdirektiv, vilket reglerar skydd för hotade arter inom EU-området. På samma sätt som vi reglerar älgstammen för att minska dess skador på skog och natur bör man få möjlighet att reglera beståndet av skarv för att minska deras påverkan på kust- och insjömiljön. bör därför aktivt driva frågan i kommande överläggningar inom EU att skarven stryks från listan med skyddade fågelarter inom EU och att en allmän jakttid på skarv införs. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02MJ254 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skogsskydd och äganderätt. Projektet påbörjades med syfte att skydda skog och skogsmark samt möjliggöra att den biologiska mångfalden bevaras. Att skydda svensk skog som mark avsätts för naturreservat och nationalparker är i grunden positivt. förvaltar emellertid statliga skogsföretag skogsmark, vilket motsvarar av den svenska skogen. Att i detta läge gå vidare med tvångsinlösen av privat skogsmark under förevändningen att stärka miljöskyddet är därför inte nödvändigt. När den socialdemokratiska regeringen, bakbundna av , rusade iväg med bland annat tvångsinlösen av privat skogsmark gentemot enskilda skogsägare till förmån för naturreservat och nationalparker tog man inte hänsyn till de naturliga förändringar som sker i skogsmarker. Istället fick en klåfingrig byråkrati råda. Skogsmark är dock inte statiskt utan i förändring, vilket gör det omöjligt att besluta om ett särskilt miljöskydd . Skogsmark som redan ägs av staten kan avsättas i lämplig omfattning och på lämpliga platser, för att därefter tillåtas utvecklas till områden, motsvarande de som enskilda medborgare fått fram med gott resultat. Som en följd av detta skulle privatägd skogsmark inte behöva tas i anspråk i lika stor omfattning som och mark, som staten lagt under sig med hänvisning till politiska mål, skulle kunna återföras till den tidigare ägaren. definition av skog skiljer sig också från EU:s. av varje hektar skall bestå av träd högre än enligt EU:s definitioner, vilket medför att om EU:s definition också rådde i skulle det finnas tre miljon hektar mer skogsmark. Grunden för att skogsmark övergår i statlig ägo måste även föregås av en grundlig inspektion av marken. bör det kontinuerligt ske en översyn av skogsmarken för att kontrollera om det skett några förändringar som föranleder att det statliga ägandet och miljöskyddet gradvis eller helt kan minskas. Vid förändringar i miljön måste marken således kunna återgå till den enskilde skogsägaren, då det ej längre föreligger grund för fortsatt miljöskydd. Äganderätten för enskilda skogsägare bör därför stärkas. Vi föreslår att regeringen gör det möjligt för skogsägare att få marknadsmässig kompensation för mark som övergår i statlig ägo samt att skogsmark som överlåtits i statlig ägo också kan återföras till den ursprunglige markägaren.
mot · GV02MJ255 · 2007-10-01 00:00:00 — Översyn av art- och habitatdirektivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av EU:s naturdirektiv. När senast var ordförandeland i EU inleddes initiativet Countdown 2010 Halt the loss of biodiversity. I samband med ordförandeskapet 2009 har chansen att följa upp initiativet och ta täten i debatten om biologisk mångfald. Den biologiska mångfalden engagerar många medborgare och är ett ofta debatterat ämne. EU har främst två direktiv för naturskyddet: fågeldirektivet samt art- och habitatdirektivet. Men dessa direktiv är väldigt gamla. Fågeldirektivet är och art- och habitatdirektivet . har EU utökats med flera nya medlemsländer utan att några ändringar har gjorts i direktiven. Det har heller inte gjorts någon större utvärdering av hur effektiva direktiven är. Det är en ypperlig chans för att under ordförandeskapet 2009 samla EU:s medlemsstater för att utvärdera naturdirektiven och bedöma de ändringsbehov som finns för att bättre kunna främja den biologiska mångfalden genom gemenskapslagstiftningen. Mot denna bakgrund föreslås att det under det svenska EU-ordförandeskapet ordnas en konferens med syfte att utvärdera Countdown 2010-projektet samt effekterna av fågel- och art- och habitatdirektivet samt ge en klar politisk signal till kommissionen om behovet av en översyn av dessa direktiv.
mot · GV02MJ261 · 2007-10-01 00:00:00 — Lagändring för aktiv viltförvaltning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring för att möjliggöra en aktiv viltförvaltning. beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik. som gått efter beslutet har vi i haft en kraftfull utveckling bland tre av de fyra stora rovdjuren. När det gäller vargen visar viltforskningen en årlig ökning på 19922006, trots avgångar i vargstammen. Detta läge innebär att det behövs en vidareutveckling av lagstiftningen på området. Gällande lag är helt enkelt föråldrad! Den är utformad för att passa det läge som rådde 2001 men saknar erforderliga verktyg för en relevant rovdjursförvaltning. Om vi tror på vår egen politik måste vi också förbereda oss för nästa steg, förvaltningen. Ingen viltstam kan förvaltas utifrån ett rent skyddsjaktstänkande. Därför krävs lagändring som möjliggör licensjakt på varg i likhet med vad som gäller för exempelvis björn. Att tillåta okontrollerad tillväxt bland de stora rovdjuren är att göra dem alla en björntjänst ! Lokalbefolkningens acceptans för de stora rovdjuren är nödvändig och acceptansen hänger ofta på om de politiska besluten runt dem upplevs som rimliga. Det är vår sak att se till att de enskilda och allmänna intressena ges rimliga proportioner i förhållande till varandra. De stora rovdjuren är en resurs och resurser skall förvaltas. Från såväl myndigheter och intresseorganisationer som enskilda medborgare har länge efterlysts en lagstiftning, anpassad till dagens, men också till morgondagens förhållanden. Det är viktigt att vi politiker lyssnar, tar till oss synpunkter och agerar. Det är våra beslut som formar både de stora rovdjurens och den lokala befolkningens villkor. Därför måste vi ge den sammanhållna rovdjurspolitiken möjlighet att utvecklas vidare och få tillgång till de verktyg och den lagstiftning som krävs för en modern viltförvaltning. Mot denna bakgrund bör denna lagändring göras utan dröjsmål.