mot · GV02N379 · 2007-10-05 00:00:00 — Enligt PBL 5 kap. 7 § 11 kan man i detaljplan meddela bestämmelser om skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat liknande som omfattas av 9 kap. . Dessa särskilda skäl måste preciseras så att myndigheterna får en enhetlig bedömning och samsyn råder kring hur planer för nyproduktion ska behandlas. regler måste förändras så att möjliga förutsättningar för förtätning i storstadsmiljöer inte förhindras av orimliga krav. Detta berör förutom bullerproblematiken även andra områden såsom partikelhalter m.m. Att bygga i storstäder måste vara möjligt med en byggteknik utvecklad utifrån rådande förutsättningar. Regelverket måste vara flexibelt och ta hänsyn till att förutsättningarna ser olika ut för att bostadsbyggandet i inte ska stoppas. 12 Skapa trygghet mot brott Brottsligheten i och andra storstadslän har ändrat karaktär, framför allt genom att storstaden genererar brutalare och mer internationell brottslighet. Detta måste få följder för polisens sätt att arbeta och vilka resurser som tilldelas . Brottssituationen är fortsatt mycket allvarlig i , inte minst med hänsyn till att en allt större andel av brottsligheten har internationella förgreningar. utsätts för nästan 350000 anmälda brott. Det verkliga antalet brott är troligen högre. De flesta brotten drabbar vanliga människor. Det är inbrott i bostäder och fritidshus, stölder av bilar och båtar, vandalisering och klotter, misshandel och våldtäkter. Den drabbade blir alltid kränkt i något avseende, oftast till följd av den handlingsförlamning i kombination med ilska som inträder. Polisen ligger efter och hinner ofta inte ens utreda och än mindre få fast gärningsmannen. Det lönar sig därför alltför bra att begå brott då av alla anmälda brott upp. Att öka uppklaringsprocenten är en viktig liberal målsättning i strävan att skapa ett tryggare samhälle för envar. Människor som blir utsatta för vardagsbrotten ser med egna ögon att alltför lite händer. De känner sig rättslösa och tappar tron på samhället. Unga människor som utför dessa brott ser också att inget händer, och risken ökar då att de fortsätter sin brottskarriär. Få börjar med att sticka kniven i någon annan eller råna en värdetransport. En brottskarriär börjar ofta med skolk, klotter, vandalisering, snatteri och att unga rånar andra unga. Polisen måste utgöra ett hot mot dem som begår brott. Det gör den genom att klara upp fler brott. Risken måste helt enkelt öka för att kunna åka fast. Då ökar tryggheten i vårt samhälle. Då kan vi få stopp på nyrekryteringen av nya kriminella. Då räddar vi många ungdomar från att ge invånarna ett elände och dem själva från ett eget helvete. Låt oss notera att organiserade stöldturnéer i skärgården och på landsbygden runt om i länet likaväl som i storstaden tillsammans med under 19962006 rader av nedlagda närpolisstationer och svårbemästrad gängkriminalitet skapat en otrygghet hos invånarna om vilket stöd man kan vänta sig av samhället. När människor inte känner tillit till samhällets brottsbekämpning väntar runt hörnet medborgargarden som tar saken i egna händer. Här finns en uppenbar risk att extrema rörelser ges möjlighet att fiska i grumliga vatten. Fler poliser till är därför en av de mest humana satsningar vi kan göra just nu tillsammans med andra tydliga insatser för att motverka nyrekryteringen av unga brottslingar. Polisens arbete är bara en del i detta arbete. Föräldrarna är nyckelpersoner i de ungas liv; socialtjänst, skola och frivilligverksamheter utgör andra viktiga delar. 13 Skatteutjämningen ett hinder för tillväxt Nuvarande konstruktion av det statligt beslutade inomkommunala skatteutjämningssystemet även efter ändringar 2006 och än mer med föreslagna ändringen är ett hinder för bättre utveckling och tillväxt i . De förändringar som genomförde löste inte de grundläggande problemen utan lappar och lagar vidare på dagens system. Att människor ska ha samma möjligheter till grundläggande kommunalt finansierad service oavsett var de bor i landet är en grundläggande socialliberal princip. Ett system för utjämning av de kommunalekonomiska förutsättningarna är därför både rimligt och nödvändigt. Men nuvarande system leder dock till orimliga följder både för kommunernas och landstingens ekonomi och för medborgarnas situation. Bostadsbristen i har delvis förvärrats av att vissa kommuner i länet förlorar på att det byggs nya bostäder och att människor flyttar till kommunen. Sådana effekter kan aldrig försvaras. vill se en översyn av de ekonomiska relationerna mellan staten och kommunerna och landstingen/regionerna. Även utjämningssystemet måste främja de välståndsbildande krafterna.