mot · GV02A380 · 2007-10-04 00:00:00 — anser att regeringens inriktning av integrationspolitiken är mycket problematisk. Det saknas insatser för att stärka möjligheterna på arbetsmarknaden för nyanlända och personer med utländsk bakgrund, och det saknas insatser för att bekämpa diskriminering. Vi föreslår en särskild satsning på nyanlända flyktingar inom ramen våra satsningar på anställningsstöd . Den förstärkning som regeringen föreslår av medlen till kommunernas flyktingmottagande är fortsatt otillräcklig. menar att det krävs ett tydliggörande om att alla kommuner skall vara skyldiga att ta emot flyktingar. Dessutom skall ersättningen för flyktingmottagandet höjas för att ge kommunerna de ekonomiska förutsättningar som krävs. kräver att en amnesti skall införas i asylprocessen från och anvisar medel för detta inom utgiftsområdet. Vi anvisar dessutom en särskild satsning till . Vi ökar anslaget till JämO med 1,1 miljoner för förstärkning av verksamheten. Vi gör också en förstärkning av anslagen på övriga ombudsmän och myndigheter på utgiftsområdet för att kompensera för pris- och löneökningar. föreslår ett högre anslag till AMS förvaltningskostnader som kompensation för av regeringen tidigare genomförda nedskärningar. Vi anslår också extra medel som ska användas för att anställa personal med särskild uppgift att stödja långtidssjuka och funktionshindrade och särskilda medel för att täcka kostnaderna för omvandlingen av AMS till en enda myndighet. Vi avvisar regeringens försämringar för deltidsarbetslösa och införande av två ytterligare karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen. Vi avvisar också regeringens förslag om arbetslöshetsavgift för finansiering av försäkringen. Vi återställer egenavgiften till a-kassan. återställer vi regelsystemet i försäkringen och höjer ersättningar, tak, golv och ersättningar för dem som ej kvalificerat sig till arbetslöshetsersättning. Även i ett gott konjunkturläge finns behov av aktiva insatser för arbetslösa. För att öka de enskildas möjligheter att få varaktiga jobb och i syfte att undvika flaskhalsar på arbetsmarknaden satsar vi på 10000 ytterligare platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Vi gör också en kraftig förstärkning av insatserna för långtidsarbetslösa. Vi återinför plusjobben för långtidsarbetslösa , utökar anställningsstöden, och återinför utbildningsvikariaten och Gröna Jobb som skattekrediteringar på inkomstsidan. lanserar också en särskild satsning på unga långtidsarbetslösa som saknar gymnasieutbildning. Vi inför ett program som omfattar 2000 platser som ska erbjuda målgruppen möjlighet att skaffa en yrkesutbildning på gymnasienivå. Vi förstärker och förbättrar anställningsstöden för långtidssjuka och kortar kvalifikationstiden från två till . Det ger ett betydligt starkare stöd till långtidssjuka än regeringens så kallade nyfriskjobb. Vidare föreslår vi ett förstärkt högriskskydd, som undantar långtidssjukskrivna från sjuklöneperioden under första anställningsåret. Det innebär ökade chanser att få jobb för långtidssjukskrivna. Kostnaden belastar sjukpenningsanslaget. Vi ökar merkostnadsersättningen till för att fler ska kunna erbjudas sysselsättning, den geografiska spridningen ska öka och förbättra villkoren för de anställda. 4Integrationsåtgärder och urban utvecklingspolitik5 7Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd7 7.1Föreslagna försämringar i budgetpropositionen för 20088 7.2Höjt tak och golv i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet9 7.3Återställande av regeringens regelförsämringar11 7.4Jobbsatsning för ökad välfärd12 8Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader14 8.2Kunskapslyft för unga långtidsarbetslösa15 10Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning19 11Sänkt finansieringsavgift till arbetslöshetsförsäkringen20 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Rådet för Europeiska socialfonden i avslår regeringens förslag till mål för politikområdet utvecklingspolitik och nuvarande mål för politikområdet upphävs (avsnitt 5.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheterna för deltidsarbetslösa att få arbetslöshetsersättning inte bör försämras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte bör införas i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avgiftsfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen inte bör differentieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reseersättningen för resor till och från arbetsmarknadspolitiska program inte bör minska i enlighet med regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att bevilja lönebidrag till redan anställda. 4Integrationsåtgärder och urban utvecklingspolitik Inom detta anslag föreslår att medlen för får en permanent förstärkning med 15 miljoner. Det statsbidrag som går till riksorganisationer bildade på etnisk grund är inte anpassat till att organisationerna ökat stort vad gäller både antal organisationer och antal medlemmar. För att garantera riksförbundens fortlevnad och verksamhet och för att dessa ska fortsätta att utgöra en nödvändig part i det ömsesidigt utformande av integrationspolitiken behöver riksförbunden ges ökade resurser. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget 10:2 Integrationsåtgärder med 2008. Regeringen förslår i budgetpropositionen att de nuvarande målen för politikområdet urban utvecklingspolitik upphävs samt att nya mål inrättas för detta politikområden. avslår regeringens förslag eftersom den utvecklingspolitiken även fortsättningsvis spelar en viktig roll för att motverka segregation och förbättra boendemiljön i vissa utsatta bostadsområden. Mot bakgrund av det som anförs bör därför avslå regeringens förslag om att avskaffa de befintliga och inrätta nya mål för politikområdet urban utvecklingspolitik. drev och tillsammans med en bred och massiv utom- och inomparlamentarisk rörelse förslaget om att genomföra en nollställning av asylprocessen inför övergången till ny instans- och processordning för att ge upprättelse och uppehållstillstånd till alla dem som missbehandlats i den tidigare asylprocessen. Detta förslag gick inte igenom. Däremot genomfördes en tillfällig asyllag som gällde mellan och och gav möjlighet till ny prövning och för vissa grupper en mer generös prövning. Den tillfälliga lagen var ett viktigt erkännande av bristerna i den rättsosäkra och inhumana asylprocessen. välkomnar var och en av de drygt 17000 personer som härigenom alltså fått stanna. Men grundkravet om generell amnesti handlade om att ge upprättelse åt dem som felbehandlats i den tidigare processen. Detta har därmed fortsatt giltighet. Mot denna bakgrund föreslår att en amnesti genomförs i asylprocessen för dem som fått avslag på sina ansökningar på den tillfälliga asyllagen. Förslaget innebär en tvåårig kostnad på 2008 samt 1000 miljoner 2009 och 500 miljoner 2010. sker en besparing på utgiftsområde 8 Migration. Vidare föreslår att den statliga ersättning som utbetalas till kommunerna för flyktingmottagande skall öka. Denna ersättning är enligt finansieringsprincipen avsedd att täcka de kostnader som det kommunala flyktingmottagandet innebär. Därför skall schablonersättningen höjas för att bättre motsvara de reella kostnader som ett fullgott mottagande medför. Därmed avvisar vi den konstruktion som förslås om att kommunerna skall ges högre ersättning baserat på den mottagna flyktingens uppvisade resultat i introduktionsprocessen. En sådan modell riskerar att bidra till att det både sker en utsortering inom flyktingmottagandet och även till en försämring av kvaliteten på sfi-undervisning och övrig introduktionsverksamhet. Vi avvisar också regeringens förslag om att införa en så kallad stimulansersättning till individen och avvisar därmed också de medel som aviseras för detta. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande med 2008. Regeringen har verkställt nedskärningar på förvaltningskostnader och beslutat om en omorganisation till en samlad myndighet som ska kallas Arbetsförmedlingen. har tillstyrkt omorganisationen. Vi anslår utöver ordinarie ram för att möjliggöra omorganisationen. Det är den summa AMS själv anser nödvändig för att omorganisationen ska kunna genomföras utan personalminskningar. Däremot avvisar vi den privatisering av förmedlingsverksamheten som regeringen har inlett. Regeringen skriver i budgetpropositionen att privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretag kan komplettera den offentliga arbetsförmedlingen. Vi avvisar en sådan privatisering av arbetsförmedlingen eftersom det kommer att innebära minskad effektivitet och insyn samt leda till att den sammanhållna arbetsmarknadspolitiken splittras. är en myndighet med en mycket omfattande och viktig uppgift. Det finns alltid anledning att kontinuerligt se över myndighetens uppdrag, verksamhet och organisation, men en privatisering av arbetsförmedlingen vore ödesdiger. Trots sina brister har en i internationell jämförelse mycket framgångsrik arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknadspolitikens roll är att underlätta strukturutveckling i arbets- och näringsliv, förbättra matchningen på arbetsmarknaden och att minska avståndet till jobb för dem som står långt bort från arbetsmarknaden. AMS arbetar med alla dessa uppgifter. Det är uppgifter med stor samhällsekonomisk betydelse som inte kan privatiseras. En privatisering av arbetsförmedlingen skulle också minska rättssäkerheten. Arbetsförmedlingarna ägnar sig åt myndighetsutövning och meddelar uppgifter om de arbetssökande till a-kassan. Enligt ska inte ansvar för myndighetsutövning läggas på privata företag. Arbetsförmedlingen behöver i första hand mer resurser och antalet arbetsförmedlare behöver öka. hinner arbetsförmedlarna inte med sin uppgift, och känner stor frustration över att inte kunna ägna mer tid åt de arbetslösa och åt att besöka företag. Kvalificerad och målstyrd arbetsmarknadspolitik behövs oavsett konjunktursvängningar och sysselsättningsgrad i samhället. Vi anslår som kompensation för regeringens nedskärningar på AMS. Vidare anslår vi 2008 för att möjliggöra omställningen till en samlad myndighet och de kommande årens generationsväxling. Regeringens låga pris- och löneomräkning innebär att kan tvingas skära ned på sin personal. Myndigheten bör kompenseras med 2008, vilket motsvarar en pris- och löneomräkning på 3,4procent. Slutligen anslår vi som ska användas för att anställa personal med särskild uppgift att stödja långtidssjuka och funktionshindrade att komma ut i arbetslivet. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget 22:1 med 660miljoner kronor 2008. 7Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Den borgerliga regeringen har sedan sitt tillträde verkställt strategiska och förödande försämringar för löntagarna genom att göra arbetslöshetsförsäkringen sämre, dyrare och mer orättvis. Försämringarna har resulterat i att avgifterna för medlemskap i fackförening och a-kassa blivit avsevärt högre, att arbetslöshetsförsäkringens legitimitet har urholkats, att alltfler arbetslösa får leva under ovärdiga ekonomiska villkor samt att alltfler löntagare har fått sin inkomsttrygghet urholkad. innebär denna individuella otrygghet en kollektiv otrygghet eftersom de sänkta ersättningsnivåerna sätter en press nedåt på de lägsta lönerna och ökar behovet av privata tilläggsförsäkringar. Följden av regeringens nedskärningar och avgiftshöjningar är bland annat att 280000 personer hade lämnat sin a-kassa. Om regeringen driver igenom sitt förslag om obligatoriskt medlemskap i a-kassan fruktar vi att stora medlemstapp kan drabba fackförbunden. En sådan utveckling skulle vara förödande för den svenska kollektivavtalsmodellen vars grundförutsättning är den höga fackliga anslutningsgraden. Regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen måste ses i ett större sammanhang. Tillsammans med försämringarna av arbetsrätten, skattesubventionen för hushållstjänster, sänkningen av socialavgifter för utvalda grupper och branscher samt nedskärningarna på arbetsmarknadspolitiken och vuxenutbildningen är de ett led i en politik som syftar till att stimulera framväxten av en otrygg låglönearbetsmarknad dit framför allt kvinnor, invandrade och unga i arbetaryrken riskerar att hänvisas. Det är en politik för ökade klass- och könsklyftor som vi tar bestämt avstånd ifrån. har röstat emot samtliga försämringar som beslutats i och med antagandet av proposition 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete och proposition 2006/07:89 Ytterligare förändringar inom arbetsmarknadspolitiken m.m., proposition 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar samt budgetpropositionen . avser att återställa samtliga regelförändringar, avgiftshöjningar som genomförts av den borgerliga regeringen samt genomföra förbättringar för att återupprätta legitimiteten för arbetslöshetsförsäkringen. Den viktigaste åtgärden är därför att satsa på höjt tak och höjt grundbelopp i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet. Bara genom kvalitetsförbättringar kan vi försvara den solidariskt skattefinansierade arbetslöshetsförsäkringen som är på väg att urholkas. Vi redogör för vår syn på arbetslöshetsförsäkringen i motionen Arbetslöshetsförsäkringens roll och utveckling till 2007/08. 7.1Föreslagna försämringar i budgetpropositionen I regeringens budgetproposition föreslår regeringen ytterligare nedskärningar i arbetslöshetsförsäkringen genom att begränsa deltidsarbetslösa personers möjligheter att stämpla samt införa i försäkringen. Regeringen föreslår att möjligheten att stämpla vid deltidsarbetslöshet ska begränsas från dagens . Det är en åtgärd som framför allt drabbar kvinnor. fick 47700 personer ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på grund av deltidsarbetslöshet och 68000 personer fick ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på grund av tillfällig timanställning (så kallad behovsanställning). Bland de tillfälligt timanställda är det många som inte kommer upp i heltid och därmed stämplar de dagar de inte får jobb. De är således att betrakta som deltidsarbetslösa. Enligt AMS månadsstatistik för var 55353 personer inskrivna som deltidsarbetslösa och 78399 personer inskrivna med tillfällig timanställning. En majoritet av de deltidsarbetslösa och behovsanställda är kvinnor. Problemet har sin grund i att många arbetsgivare, främst inom vård och omsorg, handel och hotell- och restaurangbranschen, satt osäkra anställningar och deltidsarbete i system. Regeringens kraftiga försämring av rätten till deltidsstämpling i kombination med en kompakt ovilja att lagstifta om rätt till heltid innebär att det ekonomiska ansvaret för deltidsarbetslöshet nu förläggs till de deltidsarbetslösa själva. Det är en hänsynslös och oansvarig politik som kommer att leda till stora ekonomiska problem för deltidsarbetslösa och som kommer att öka redan existerande inkomstskillnader mellan kvinnor och män i samhället. Mot bakgrund av det som anförs bör möjligheterna för deltidsarbetslösa att få arbetslöshetsersättning enligt nuvarande regelverk kvarstå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen att införs i försäkringen. Det innebär att arbetslöshetsförsäkringen får totalt . Syftet är enligt regeringen att sysselsatta personer ska undvika arbetslöshetsperioder mellan jobbyte. De föreslagna försämringarna urholkar arbetslöshetsförsäkringens legitimitet. Förslaget bör därför avslås. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utöver dessa försämringar föreslår regeringen i budgetpropositionen förändrade finansieringsregler för arbetslöshetsförsäkringen. ska den förhöjda finansieringsavgiften för arbetslöshetskassorna ersättas med en arbetslöshetsavgift som motsvarar 33procent av arbetslöshetskassans utbetalningar av inkomstrelaterad ersättning. Syftet är enligt regeringen att stärka drivkrafterna för arbetstagarorganisationer att vara ansvarsfulla i löneförhandlingarna. Förändringen innebär att medlemmar i a-kassor inom områden med hög arbetslöshet och hög andel visstidsanställningar som medför arbetslöshet kommer att få betala en högre avgift än medlemmar i a-kassor inom områden med låg arbetslöshet. Regeringens tanke är alltså att de yrkesgrupper som är allra hårdast drabbade av arbetslöshet själva ska bära kostnaderna för sin egen belägenhet, och att de ska stimuleras att sänka sina löneanspråk för att skapa fler jobb i sin egen bransch. En mer osolidarisk och löntagarfientlig politik är svårt att föreställa sig. Mot bakgrund av det som anförs bör avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen inte differentieras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår även i budgetmotionen att reseersättning för resor till och från arbetsmarknadspolitiska program endast ska ersättas om kostnaden överstiger . Det är en försämring jämfört med dagens ersättning som täcker kostnader . avvisar förslaget eftersom det slår hårt mot arbetslösa vars ekonomi försämrats väsentligt i och med regeringens politik och för vilka dessa utgifter innebär en kraftig försämring. Vidare föreslår regeringen att milersättningen för resande med egen bil ska höjas vid resor till och från arbetsmarknadspolitiska program. tillstyrker förslaget men anser att milersättningen för resor till och från arbetsmarknadspolitiska program bör höjas även för resande med kollektivtrafik. Mot bakgrund av det som anförs bör reseersättningen för resor till och från arbetsmarknadspolitiska program inte försämras i enlighet med regeringens förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sammantaget syftar de föreslagna försämringarna i budgetpropositionen till att öka otryggheten i arbetslivet, pressa ned de lägsta lönerna och försämra framför allt kvinnors villkor på arbetsmarknaden. Vi avvisar med kraft samtliga av regeringens föreslagna försämringar i regelverket kring arbetslöshetsförsäkringen. 7.2Höjt tak och golv i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet Arbetslöshetsförsäkringen ska enligt vara en solidariskt skattefinansierad, generell och generös försäkring som ska ge flertalet löntagare 80procents ersättning vid arbetslöshet. Om allt färre får adekvat ersättning undergrävs försäkringens trovärdighet och de gemensamma systemen försvagas. Regeringens systemskifte inom arbetslöshetsförsäkringen innebär flera begränsningsregler som får en sådan effekt. Den maximala ersättningen som utbetalas från arbetslöshetsförsäkringen är per dag eller . Det motsvarar 80procent av en månadslön på . För högre löner än får man inte av lönen som ersättning vid arbetslöshet och är därmed att betrakta som underförsäkrad. får endast 46procent av de arbetslösa som är anslutna till en a-kassa av sin tidigare inkomst. Det betyder att 54procent av de arbetslösa är underförsäkrade. Orsaken till denna urholkning av arbetslöshetsförsäkringen är att ersättningen inte följt löneutvecklingen och att taket i försäkringen inte har höjts . Risken för att bli arbetslös är lägst för dem med de högsta inkomsterna. Man bör minnas att vinsten med försäkringen gäller alla medborgare, i så måtto att vinsten är den trygghet man åtnjuter, också då man inte är eller blir arbetslös. innebär detta förhållande att den faktiska kostnaden för att höja taket i praktiken blir liten och avtagande ju högre man sätter taket. Att många slår i taket hotar i förlängningen hela försäkringssystemet. Om allt fler är underförsäkrade, drivs dessa till att skaffa egna tilläggsförsäkringar, själva eller i någon kollektiv form. Därmed uppstår en erosionsrisk för det kollektiva systemet som är både rättvist och effektivt, och riskerna övervältras helt på dem med svagast position på arbetsmarknaden. I privata försäkringssystem bestäms premien av marknadsmässiga principer: den som har störst risk att bli arbetslös får den högsta premien, medan den med liten risk kommer billigare undan. För att de med högst risk och sämst ekonomiskt utgångsläge ska omfattas av den trygghet en kollektiv försäkring ger är det nödvändigt med satsningar som stärker arbetslöshetsförsäkringens legitimitet och motverkar privata försäkringslösningar. avser att återställa samtliga regelförändringar och nivåsänkningar i arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom anser vi att en höjning av taket och grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del i att slå vakt om de gemensamma systemen och löntagarnas intressen. För att så många löntagare som möjligt ska vara fullt försäkrade bör den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet höjas från till per dag , och därefter från till per dag. Enligt A-kassornas samorganisation skulle en höjning av den högsta dagpenningen till per dag göra att 87procent av löntagarna får 80procent av sin tidigare lön i arbetslösersättning. Vidare avser vi att höja grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet från dagens per dag till per dag. Finansiell effekt av att höja ersättningsgraden till för samtliga med a-kassa eller aktivitetsstöd som taket höjs till med ersättning och till för dagar därefter och grundbeloppet höjs till från , miljarder kronor Utöver höjt tak och golv i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet samt höjda ersättningsnivåer avser vi att höja lägsta nivån i aktivitetsstödet. Lägsta nivån i aktivitetsstödet utgår till arbetslösa som deltar i arbetsmarknadspolitiska program men som inte uppfyller arbetsvillkoret. ligger ersättningen på per dag, vilket under en månad med blir . Vi avser att höja lägsta nivån i aktivitetsstödet till per dag. Enligt uppgift från betalades lägsta nivån på per dag ut för knappt 2,6 miljoner dagar . och uppskattar att antalet dagar kommer att minska . En höjning med per dag till medför då en ökad utbetalning med ca . Beloppet är skattepliktigt varför kommunalskatten beräknas öka med ca . Staten betalar dessutom en ålderspensionsavgift till ålderspensionssektorn på av beloppet (Källa: Dnr 2007:1728). Vi avser att höja lägsta nivån i aktivitetsstödet från per dag till per dag i enlighet med förslaget ovan . 7.3Återställande av regeringens regelförsämringar Vi avser att återställa regeringens regelförsämringar av arbetslöshetsförsäkringen. De regelförsämringar vi vill återställa är följande: slopat studerandevillkor, skärpt arbetsvillkor, ändrad beräkning av normalarbetstiden och ersättningen grundad , begränsning av den överhoppningsbara tiden, slopad rätt till arbetslöshetsersättning under ferieuppehåll i studier. I rapporten av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har gjort på regeringens uppdrag beräknas effekterna av dessa förändringar, med undantag för de två sista, till i minskade utbetalningar av ersättning. Till detta kommer ålderspensionsavgift för staten och effekter på kommunalskatten. Slopad rätt till ersättning under ferieuppehåll beräknades i budgetpropositionen till ca . Begränsningen av den överhoppningsbara tiden uppskattades där till . Att återställa regelförändringarna som anges ovan uppskattas därmed leda till ökade kostnader för utbetalning av ersättning till 2008. Finansiella effekter av ett återställande av de fem ovanstående förändringarna, miljarder kronor från varav a-kassa och aktivitetsstöd 7.4Jobbsatsning för ökad välfärd Den offentliga välfärden, barnomsorgen, skolan, hälso- och sjukvården samt omsorgstjänster till äldre och funktionshindrade är centrala för människors utvecklingsmöjligheter, välfärd och värdighet genom livets alla skiften. värnar de solidariskt finansierade och fördelade välfärdsverksamheterna, och vi motsätter oss att de ska bedrivas i vinstsyfte av privata företag.