mot · GV02Ub498 · 2007-10-01 00:00:00 — 4Steget ut i vuxenlivet5 4.1Att jobba och försörja sig själv är nyckeln till vuxenlivets möjligheter5 4.2Färdigutbildning i arbetslivet introjobb med kvalificerad handledning7 4.5Studier eller arbete utomlands16 5Ung men inte alltid stark16 5.1Psykisk ohälsa, oro, ångest17 5.2Satsa på elevhälsan och ungdomshälsan17 5.8Ungdomar som utsätts för brott22 6Makten över sitt eget liv23 6.1Ungas möjligheter att påverka24 6.2Ungdomars kultur och fritid25 6.3Idrott och fysisk hälsa26 6.4Reklam och orimliga ideal26 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka ungdomars anställningstrygghet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersgränser och riktade jobbinsatser till ungdomar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om introjobb med kvalificerad handledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera en modell för introjobb med kvalificerad handledning i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om programråd på nationell och regional nivå för gymnasiala yrkesutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklad studie- och yrkesvägledning för elever som ska välja utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolors och universitets uppdrag att förbereda studenterna på arbetslivet och inlemma karriärplanering i utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att högskolor och universitet bör ges i uppdrag att följa upp studenter efter avslutad utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hyresmarknaden för andrahandskontrakt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell bostadsinformationsportal.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk bostadsförmedling.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ungas möjligheter att bospara.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans sexualundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om HBT-kompetens i sjukvården och på ungdomsmottagningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kartläggning av ungdomsmottagningarnas tillgänglighet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera särskilda satsningar på barn- och ungdomspsykiatrin.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser i psykiatrin för ungdomar i åldern 1825 år.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en polis som verkar på de tider och ställen där barn och ungdomar finns.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera grooming.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillståndsplikt för folkölsförsäljning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av forum för ungdomars inflytande.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna för sms-lån.2 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till AU. 2 Yrkandena 912 och 22 hänvisade till CU. 3 Yrkandena och 20 hänvisade till SoU. 4 Yrkandena 18 och 19 hänvisade till JuU. 5 Yrkande 21 hänvisat till KrU. Att vara ung är att ha ett helt liv framför sig. Det är att stå på tröskeln till vuxenlivet och kliva ut i det. Det är att vara i då man formar och befäster sin identitet och sin syn på sig själv. Det är då många möter kärleken, utforskar sexualiteten och funderar på familj. Många är starka och friska på ett sätt som de kanske kommer att sakna senare i livet. Men det är också då många unga tvivlar och sin egen förmåga. Oro och prestationskrav kan leda till depression eller ätstörningar. Det är då några får uppleva att en psykisk sjukdom kanske bryter ut eller att ett drogmissbruk etableras. Och det är som exploateras hårt av reklam och medier. Ungdomstiden är speciell och viktig, men ungdomar är inte en enhetlig grupp. Ungdomar är inte mer lika varandra än vad medelålders människor är. Ungdomar har olika förutsättningar, olika drömmar och olika liv att leva. Det är mycket stora skillnader mellan dem som har arbete eller studerar och dem som är arbetslösa, mellan unga med egen bostad och dem som bor kvar i föräldrahemmet. Unga kvinnor och unga män har väldigt olika villkor, liksom ungdomar med svensk respektive utländsk bakgrund. De allra flesta unga mår bra. Men det finns en liten grupp som tycks må allt sämre. Ungdomar vill, precis som alla andra, bli behandlade som individer och fullvärdiga medborgare. De vill bli tagna på allvar och ha möjlighet att fatta egna beslut. Om nu ungdomar är så olika, behövs det då en ungdomspolitik? Ja, säger vi socialdemokrater. Ju snabbare unga människor kan få fotfäste på arbetsmarknaden, desto bättre för individen och hela samhällsekonomin. Att alla unga får möjlighet till bra utbildning och att en stor andel kan avsluta högskolestudier är en viktig investering för framtiden. Bostadsmarknaden har höga trösklar för den som saknar förmögenhet och kontakter. Här behövs särskilda insatser för att unga skall kunna flytta hemifrån. Att hjälpa de ungdomar som har fastnat i drogmissbruk och kriminalitet sparar mänskligt lidande men också stora summor pengar. Varje ung människa som kan komma tillbaka till ett drogfritt liv är en stor investering för samhället. Ungdomar har kunskaper, erfarenheter och synpunkter som behövs för att utveckla ett bra samhälle men deras röster hörs alltför sällan. Ungdomars framtidstro och trygghet är hela samhällets framtidshopp. När unga människor svälter sig själva, skär sig eller är deprimerade är det en allvarlig varningssignal för hela samhället. Ungdomstiden har stor betydelse för hur människor utvecklas och vilken framtid de får. Ungdomstiden är inte ett problem som skall åtgärdas utan en spännande tid att leva. Ingen väljer sina föräldrar. Det betyder att barn och ungdomar växer upp under skilda förhållanden och med helt olika förutsättningar. Vi socialdemokrater vill att vi gemensamt, genom politiska beslut och omfördelning, skall skapa så likvärdiga chanser och förutsättningar som möjligt för barn och ungdomar. Först då har varje ung människa möjlighet att göra sina egna livsval och prioriteringar. I den här motionen presenterar vi socialdemokrater en rad förslag om hur vi med politiska beslut vill förbättra ungdomars situation och förutsättningar. 4Steget ut i vuxenlivet Det är en fantastisk möjlighet att vara ung och på väg att kliva ut i vuxenlivet med allt vad det har att erbjuda av egen försörjning, egna beslut, eget boende, kanske egen familj. Men steget tycks bli allt längre. Det tar allt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. Visst är det bra att dagens unga har möjlighet att resa, utbilda sig och prova olika jobb. Men att tvingas bo hemma tills man närmar sig trettio eller att flytta mellan olika tredjehandskontrakt är inte lika kul. Inte heller att år ta sig fram på osäkra timvikariat eller att gå ut och in ur arbetslöshet och olika tillfälliga arbeten. Den så kallade etableringsåldern då tre fjärdedelar av en årskull har arbete, fortsätter att stiga och är (för män och för kvinnor). Det betyder att etableringsåldern är på samma nivå som när arbetslösheten var som värst , trots att vi nu upplever en unikt stark högkonjunktur med högtryck på arbetsmarknaden. Unga flyttar även hemifrån allt senare, och färre har förstahandskontrakt. Tidpunkten för att bilda familj och bli förälder har, bland annat som en följd av detta, kraftigt förskjutits. är den genomsnittliga åldern för förstagångsföräldrar för kvinnor och för män. 4.1Att jobba och försörja sig själv är nyckeln till vuxenlivets möjligheter Arbetslösheten sjunker i högkonjunkturen, och sysselsättningsläget har förbättrats . Men situationen ser fortfarande väldigt olika ut för olika grupper. Regeringen har genomfört en politik som drabbar ungdomar hårt. Skattesänkningarna och ett borttagande av förmögenhetsskatten och omläggning av fastighetsskatten gynnar främst medelålders män, den grupp som redan har höga inkomster och stora förmögenheter, medan de unga alltmer framstår som den stora förlorargruppen. Arbetslösheten i ungdomsgruppen är dubbelt så hög som hos resten av befolkningen. Långtidsarbetslösheten bland de unga har fyrdubblats som en direkt konsekvens av att regeringen kraftigt skurit ned de arbetsmarknadspolitiska insatserna som snabbare leder till jobb. Situationen är värst för dem som varken börjat eller avslutat gymnasiet. Deras möjligheter att senare rätta till eller komplettera sin utbildning har kraftigt försämrats i takt med att komvux, praktikplatser och utbildningsvikariat rustats ned eller helt avskaffats. Erfarenheter från tidigare perioder med hög ungdomsarbetslöshet visar att en förbättrad konjunktur inte automatiskt leder till att arbetslösheten minskar för de unga, utan den har för varje lågkonjunktur fastnat på en högre nivå . Antalet långtidsarbetslösa ungdomar har enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar till och med ökat mellan och . var 1692 ungdomar långtidsarbetslösa (enligt AMS statistik). , med den moderatstyrda alliansregeringen och i blomstrande högkonjunktur, var antalet långtidsarbetslösa ungdomar mer än fyra gånger så högt, 7111 stycken. var regeringens besked att arbetslösa ungdomar skulle sitta instängda på arbetsförmedlingen för att inte förlora sin rätt till ersättning. Förslaget är nu borttaget efter en massiv kritik. Istället införs en obligatorisk så kallad jobbgaranti för ungdomar från . Emellertid rymmer jobbgarantin ytterst få insatser för att fler ungdomar ska få jobb. Jobbgarantin är främst en garanti för att unga arbetslösa ska få en lägre ersättning än äldre arbetslösa. De försämringar som regeringen genomfört i a-kassan försvårar ytterligare ungdomars möjligheter att kvalificera sig för ersättning vid arbetslöshet. Att studerandevillkoret i a-kassan tagits bort innebär att många ungdomar nu ställs utan en omställningsförsäkring mellan studier och arbete, trots att vi vet att det tar tid att etablera sig på arbetsmarknaden. Därmed riskeras såväl den enskildes som samhällets satsningar på dyrbar och välbehövlig utbildning att kastas i sjön. När nyutexaminerade ungdomar tvingas ta första bästa jobb istället för första rätta jobb riskerar vi att få en utveckling i arbetslivet där människor inte får utdelning på sin utbildning. En mer generös arbetslöshetsförsäkring ger den arbetslöse bättre ekonomiska förutsättningar att söka efter ett lämpligt arbete som motsvarar utbildningsnivå och kompetens. Detta är en ofta förbisedd effekt av en bra arbetslöshetsersättning som uppmärksammats av experter i en nyligen publicerad genomgång av forskningsläget om sambanden mellan generositeten i arbetslöshetsförsäkringen och produktiviteten i ekonomin. Ungdomar har ofta korta och otrygga visstidsanställningar. Särskilt unga kvinnor i LO-yrken tvingas hålla till godo med korta anställningar och vikariat. Ungdomar jobbar generellt mer ofrivillig deltid än äldre. Ungdomar har ofta enkla och ensidiga jobb med dålig arbetsmiljö. De jobbar också mer ensamma. Ungdomar med funktionshinder behövs på arbetsmarknaden, och de har precis som andra ungdomar en längtan att försörja sig med eget arbete och få styra sitt eget liv. Arbetsmarknadspolitiken måste anpassas för att på ett bättre sätt kunna hjälpa dessa ungdomar ut på arbetsmarknaden. Högkonjunkturen har bara marginellt förbättrat situationen för denna grupp. Utredningen för ungas etablering på arbetsmarknaden (2006:102) har visat en bild av ungas arbetslöshet som sällan syns i den officiella statistiken. Många unga går under en stor del av sin ungdomstid in och ut i arbetslöshet. De varvar arbetslöshet med temporära arbeten, studier och arbetsmarknadspolitiska program för att efter närmare få fast förankring på arbetsmarknaden. För arbetslösa 2529-åringar var den sammanlagda genomsnittliga inskrivningstiden vid arbetsförmedlingen . Det är uppseendeväckande siffror. Ofta är det först när man har en trygg anställning och en fast inkomst som det går att få ett hyreskontrakt eller ett bostadslån, det är först då man kan teckna ett fast mobilabonnemang eller ha råd att gå till tandläkaren. Istället för att underlätta ungdomars möjlighet till en fast anställning och en fast inkomst gör regeringen nu tvärtom och vill se fler tillfälliga och otrygga jobb för ungdomar bland annat genom utökade möjligheter till visstidsanställningar. Vi socialdemokrater föreslår istället: Vi vill att heltid skall vara en rättighet och deltid en möjlighet. Vi vill stärka tryggheten på arbetsmarknaden så att fler kan få fasta jobb. Rikta jobbinsatser speciellt till ungdomar. Ungdomar bör fångas in tidigt på arbetsförmedlingen och få individuellt utformat stöd. Arbetsförmedlare som arbetar med unga bör vara utbildade för att möta ungas behov. Problemet är inte som regeringen tycks tro, att ungdomar inte söker jobb, utan att de saknar utbildning och arbetslivserfarenhet för att få jobb. Nuvarande åldersgränser för unga bör ses över. Arbetsmarknadsutbildning bör vara tillgänglig också för i de fall det kan leda till en anställning. Slopa regeringens sänkta socialavgifter för ungdomar. Regeringen har sänkt socialavgifterna för ungdomar . Men det hjälper inte de ungdomar som står långt från arbetsmarknaden. Istället behövs riktade utbildningsinsatser till den här gruppen. 4.2Färdigutbildning i arbetslivet introjobb med kvalificerad handledning Lyckas vi inte nu under högkonjunkturen, med hög tillväxt och goda finanser, sänka trösklarna in i arbete för våra välutbildade unga som saknar arbetslivserfarenhet är risken uppenbar att vi lämnar denna stora ungdomsgeneration i sticket. Unga har inte sämre förutsättningar att klara ett arbete än övriga. Det som skiljer är erfarenheten och den specifika yrkeskunskapen, och den följer ingen ålder utan har med möjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden att göra. Ett stort hinder är att många unga saknar nätverk och kontakter med arbetslivet. Den första anställningen är oftast den svåraste att få. Arbetsgivare prioriterar erfarenhet och referenser, och kontakter spelar stor roll för möjligheten att få den första anställningen. Inom flera branscher finns det en tradition av färdigutbildning i arbetslivet. Det gäller yrken som byggnadsarbetare, målare, elektriker, hårfrisörer, sjuksköterskor, läkare, poliser, domare med flera. Inom framför allt stora företag och offentliga organisationer har nyare former av lärlingsutbildning etablerats, så kallade trainees. Arbetsgivare tar ansvar för att den anställde får gå igenom alla arbetsmoment som krävs för att bli fullärd inom sitt yrke. Praktiken kan vara antingen lagstadgad eller överenskommen mellan arbetsmarknadens parter. Inom de yrkesförberedande programmen Bygg och El på gymnasiet finns efter utbildningen lärlingsplatser på mellan två och som den unge får genomgå med särskilt fastställd lärlingslön för att kunna erhålla ett yrkesbevis. Inom högskoleutbildningarna finns de reglerade yrkena som till exempel läkare där man får genomgå AT-tjänstgöring mellan med särskilt reglerad lön innan man kan söka läkartjänst. Inom ett antal andra högskoleutbildningar finns efter utbildningen praktik- och traineeplatser, framför allt i stora företag och offentliga organisationer, där de unga får praktik mellan ett och innan de kan få en anställning och förhandla lön. , och har slutit avtal om praktikplatser med en lägre lön. Exemplen är många men täcker ändå endast en liten del av arbetsmarknaden. Det beror delvis på att de nuvarande avtalen avseende praktik och liknande bygger på yrkesspecifika utbildningar och har en lång tradition av sådan arbetsplatsförlagd utbildning. De stora grupperna gymnasieutbildade från till exempel samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga programmet som vill börja arbeta efter skolan har väldigt små möjligheter att på det här sättet få en introduktion på en arbetsplats. Det gäller inte minst unga kvinnor som inte alls i samma utsträckning som män väljer de yrkesförberedande programmen med färdigutbildningsavtal. Även om inte dessa program ger någon garanti för lärlingsplatser är möjligheterna betydligt större där att få ett jobb än inom de traditionellt kvinnodominerade programmen. står vi inför en femårsperiod med stora kullar av unga som kommer ut på arbetsmarknaden. Varje årskull kommer att öka från cirka 100000 till över 130000. Vi vet också att inom en inte alltför avlägsen framtid kommer avgångarna från arbetsmarknaden att överstiga de nytillträdande och efterfrågan på arbetskraft kommer inom flera områden att överstiga tillgången. Det kan dröja innan vi är där, och riskerar vi att tappa bort den generation som kommer ut från gymnasiet och högskolan. Dagens högkonjunktur med många nya jobb underlättar situationen, men att enbart förlita sig till konjunkturen räcker inte. Det är uppenbart att det finns en tendens mot att alltfler jobb kräver längre utbildningar, även om många jobb fortfarande inte kräver det. Utvecklingen av färdighetskraven i olika jobb gör att man inte kan nöja sig med att diskutera hur mycket färdigheter som behövs i jobben i termer av skolår. Det som karakteriserar yrkesspecifika färdigheter och kunskaper är att dessa är lika användbara hos flera olika arbetsgivare. Att inneha dessa är av avgörande vikt för att arbetet ska kunna utföras. De som har utbildningen klarar jobbet, medan de som inte har den inte gör det. För att få ett givet jobb utfört måste arbetsgivaren vända sig till en viss kategori av yrkesutbildade. Exempel på sådana arbetsuppgifter är jobbet som bussförare, vvs-montör och licenssvetsare. För att kunna köra buss krävs busskörkort, för att jobba som vvs-are och licenssvetsare krävs en yrkesutbildning. Yrkesspecifika färdigheter är inte något som bara finns i LO-yrken. De finns i minst lika hög grad i olika tjänstemannayrken som tillexempel bland piloter, läkare och sjuksköterskor. De mest tydliga exemplen på yrkesarbeten inbegriper ofta någon form av legitimation, certifikat eller yrkesbevis. Om vi bara förlitar oss på enskilda arbetsgivares insatser för att unga människor ska få möjlighet att utveckla yrkesspecifika färdigheter är risken stor att det sammantaget kommer att göras för lite sådana insatser. Om många arbetsgivare konkurrerar om arbetskraften är det rationellt för arbetsgivaren att i möjligaste mån försöka undvika att stå för utbildningskostnaden. Eftersom arbetstagaren utan problem kan byta mellan olika arbetsgivare, eller bli egen företagare, är man som arbetsgivare inte alls säker på att få tillbaka en eventuell investering i den anställdes utbildning. Det är då fullt rationellt för den enskilda arbetsgivaren om än inte för samhället som helhet att inte anställa oerfaren arbetskraft utan hellre konkurrera om de äldre och erfarna. Därför behövs gemensamma insatser på detta område. Andelen jobb som inte kräver någon yrkesutbildning blir färre, och de där arbetsgivaren står för hela yrkesutbildningen är på väg bort. sker förändringar inom ramen för detta. Nya typer av jobb och nya branscher karakteriseras ofta av att man inte har standardiserade lösningar och att kraven på färdigheter hos arbetskraften är höga. som en del pekar mot att arbetena är på väg att kräva mer yrkesspecifika färdigheter har utbildningssystemets utveckling gått i motsatt riktning. Specifik färdighetsträning har tonats ned i relation till generella kunskaper och kompetenser. Det är en naturlig utveckling mot bakgrund av de ökade kompetenskraven i arbetslivet. innebär det att mer färdigutbildning måste ske i arbetslivet. Denna utveckling har hanterats på olika sätt. Byggbranschen har avtal om färdigutbildning efter det att man gått ut byggprogrammet lärlingsavtal. Dessa avtal innebär en kraftig reducering av lönekostnaden under lärlingsåren. Trots denna lönereduktion föredrar de flesta arbetsgivare att anställa färdigutbildade, och det kan vara svårt att få fram lärlingsplatser i tillräcklig omfattning trots att det är brist på utbildade arbetstagare. att introjobb med kvalificerad handledning i form av lärlingsplatser, traineeplatser eller liknande utvecklas branschvis i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. att introjobben bör regleras i kollektivavtal. Staten bör medverka till att säkerställa att denna typ av färdigutbildning på arbetsplatserna finns i tillräcklig omfattning och håller god kvalitet. Inom branscher som inte har någon form av introjobb med kvalificerad handledning bör sådana initieras där det är motiverat. Det handlar om att göra övergången från färdig utbildning till arbete kortare men också om att ett introjobb med ett tydligt innehåll och en duktig handledare ger en väsentligt bättre introduktion till yrket än det hoppande mellan tillfälliga vikariat som ofta är den unges alltför långa väg från utbildning till fast tjänst. Ett introjobb innebär att den unge ges möjlighet att lära sig ett yrke under handledning. kommer den unge inte att producera lika mycket som de mer erfarna. Därför kan lönen vara lägre för introjobb än för ordinarie arbeten. Formerna för detta slags anställning är en fråga för förhandling mellan arbetsmarknadens parter och bör regleras i kollektivavtal. Introjobben kan kallas lärlingsplats, traineeplats eller något annat. De bör vara utformade utifrån behoven i respektive bransch men alltid innehålla rätt till kvalificerad handledning och säkerställa genomgång av de utbildningsmoment som är nödvändiga för att fullt ut var anställningsbar på ett ordinarie arbete. Stora delar av arbetsmarknaden står inför en generationsväxling, och genom att satsa på introjobb kan fyrtiotalisterna jobba kvar som handledare och introducera de unga. På så vis kan kunskap systematiskt föras över till den yngre generationen. Introjobben riktar sig till unga som är klara med sin utbildning i gymnasiet eller i högskolan men behöver en färdigutbildning direkt i arbetslivet. Introjobben är inte istället för en utbildning eller ett sätt att introducera outbildad personal. Lärlingsplats eller traineeplats är för dem som har adekvat utbildning från gymnasiet eller högskolan men saknar nödvändig arbetslivserfarenhet. Det kan handla om att den som gått hotell- och restaurangprogrammet i gymnasiet får en lärlingsplats med kvalificerad handledning på ett hotell. Men det kan också handla om att en nyutbildad lärare får en första anställning utan fullt ansvar och med tillgång till handledning och stöd på arbetsplatsen. Äldreomsorgen är ett annat bra exempel på ett område där en stor generationsväxling är att vänta och där den demografiska utvecklingen gör att det kommer att behöva anställas åtskilligt fler. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att den personal som arbetar med vården och omsorgen om våra äldre har relevant yrkesutbildning. Vi vill därför att det skall finnas nationella krav på den kompetensnivå som skall krävas för att arbeta inom äldreomsorgen. Det är därför viktigt att omvårdnadsprogrammet inom både gymnasieskolan och komvux utvecklas och att ett närmare samarbete etableras mellan utbildningsanordnaren och omsorgen. Trots att det ofta är kommunen som är ansvarig både för utbildningen och för omsorgen finns på många håll brister i utbildningens koppling till det kommande arbetslivet som gör att det inte är självklart att den nyutbildade kan räkna med en fast tjänst efter avslutad utbildning, även om behoven är stora. Äldreomsorgen är därför ett angeläget område för att utveckla nya modeller för introjobb med kvalificerad handledning. Vi socialdemokrater vill prioritera