ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Kr287 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnandet om folkbildningen. Att växa och utvecklas i sitt arbete måste bli en möjlighet för alla. är en ledande kunskapsnation tack vare våra stora satsningar på utbildning. Både bredd och spets är mycket viktigt, från förskolan till forskarsamhället, men också för yrkesutbildningen, folkbildningen och personalutvecklingen. Inget kan vara viktigare än det livslånga lärandet i när mycket är beroende av vår förmåga att ständigt tillgodogöra oss nya kunskaper. I har människor samlats för att tillsammans studera på egna villkor, ta del av föreläsningar och delta i kulturprojekt. Då som var motiven att stärka sina möjligheter att påverka de egna livsvillkoren och ofta att påverka och förändra förhållanden i samhället. Det har i många människors liv betytt och betyder oerhört mycket. En demokratisk samtalskultur har utvecklats inom folkbildningen, grundad på tolerans mot oliktänkande och respekt för sakliga argument och fattade beslut. I det dagliga folkbildningsarbetet tar den sig uttryck i att deltagarna har ett stort inflytande och gemensamt är med och formar innehåll och uppläggning. har folkbildningen fått minskade och förändrade bidragsströmmar. Kommunala bidrag och landstingsbidrag till folkbildningen är olika beskaffade, och storleken skiftar beroende på var någonstans verksamheten bedrivs. Den individuella kompetensutvecklingen genom bland annat folkbildning ska utvecklas och allas inflytande över sin egen utveckling öka som kunskapsnivån i hela höjs. Ansvaret för detta vilar gemensamt på staten, arbetsgivarna, de fackliga organisationerna och individen. Det livslånga lärandet ska möta våra behov av alltifrån grundläggande till kompletterande utbildning. I detta finns folkbildningen som ger människor möjligheter de aldrig annars skulle ha haft. Folkbildningen måste förbli öppen för alla. Det samhällsstödda folkbildningsarbete som sker i studieförbunden, med främst studiecirklar och olika kulturverksamheter, och inom folkhögskolor måste vi värna!
mot · GV02Kr290 · 2007-10-03 00:00:00 — Studier vid folkhögskola för yngre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att börja läsa vid folkhögskola . är det alltför många som i inte når målen och blir behöriga till gymnasieskolans nationella program. Dessa elever är då hänvisade till gymnasiets individuella program. Gymnasieskolan och dess individuella program är bra för många men inte för alla. Folkbildningspedagogiken vid folkhögskolorna skulle passa vissa av dessa som inte finner sig tillrätta i gymnasiet. Problemet är att de är stängda för elever . Jag menar att detta bör ändras och att åldern för möjlig antagning till folkhögskolorna bör sänkas till . Detta skulle då göra att många av dem som känner sig vilsna skulle kunna få en annan chans till lärande i annan slags miljö och i folkhögskolan kunna läsa in en yrkesförberedande eller studieförberedande utbildning eller komma till gymnasiet efter att ha inhämtat nödvändiga kunskaper i en annan skolform.
mot · GV02Kr291 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se över villkoren i regleringsbrevet till . riksdag utsåg till mottagare av ett nationellt stöd för att arbeta med folkmusik. , , hade då grundats i i Norduppland, riksspelmannen och instrumentbyggaren födelsebygd. Institutets åtagande är att arbeta för folkmusiken, folksången och den folkliga dansen i och att ta ett speciellt ansvar för folkmusikinstrumentet nyckelharpan. och sedermera har under bedrivit verksamhet genom att erbjuda folkmusikutbildningar och genom att vara en samlande kraft för folkmusikgenren i syfte att såväl bevara som utveckla folkmusiken och förbättra dess villkor. Alla utbildningar som erbjuder har stöd från . Det genrebefrämjande arbetet, vilket bland annat består av seminarieverksamhet, nätverksarbete, öppna danskvällar, konsertverksamhet, undersökningar, och ungdomsprojekt, stöds av . Utbildningarna och det genrebefrämjande arbetet utgör tillsammans en enhet som bildar en kreativ miljö både för bevarandet och utvecklandet av dessa konstformer och kulturarv. Institutet har också stöd från och läns landsting. Institutets egna intäkter från verksamheten uppgår till av den totala omsättningen. Vissa år har man sökt och fått bidrag ur andra fonder och stiftelser. Dessa bidrag har ibland varit projektknutna och vissa har periodiserats från Stiftelsen in i verksamheten för att uppnå stabilitet. halverade sitt bidrag från till . Ett bortfall på innebär svårigheter för kontinuiteten i den genrebefrämjande verksamheten. I regleringsbrevet som styr bidrag till har angivit som villkor att det statliga bidraget till får uppgå till högst av institutets totalt erhållna bidragsbelopp. har tidigare betraktat ovan nämnda periodiseringar från Stiftelsen som bidrag och därmed sett dem som bidragsgrundande. räknas de inte med vid bidragsberäkningen. Vidare råder det oklarhet huruvida övriga inkomna bidrag kommer att räknas in under innevarande år, eller överhuvudtaget. Detta liksom att grundar sitt bidrag på en tänkt bidragsbudget inför kommande år gör att verksamhetsplaneringen och kontinuiteten i verksamheten vid blir osäker. Det är utomordentligt angeläget för verksamhet att ser över villkoren i regleringsbrevet och att det skapas en tydlighet i tolkningen av detsamma. Det är av största vikt att åstadkomma en lösning som ger ekonomisk stabilitet för och därmed också säkrar kunskapsförmedlingen och kontinuiteten för kulturarvet och konstformerna folkmusik, folklig sång, folklig dans och nyckelharpan.
mot · GV02Kr292 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om filmarkivet i . disponerar för verksamheten vid i . Arkivet är unikt i sitt slag och har till uppgift att samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra icke-fiktiv film som upptagits på filmbas men inte är avsedd för biografvisning. Genom etablerandet av arkivet finns nu en nationell kulturinstitution som tar hand om kulturhistoriskt värdefull film som finns hos privatpersoner, föreningar och företag och som i hög grad berättar om 1900-talets . Som framhålls i proposition 2005/06:3 Fokus på film en ny svensk filmpolitik befinner sig arkivet i i många avseenden ännu i en uppbyggnadsfas. Alltsedan starten samarbetar arkivet med länsmuseer över hela landet. Det skapar stora möjligheter att arkivet kan bli en positiv resurs för museerna i deras strävan att integrera den kulturhistoriskt värdefulla filmen i den regionala utställningsverksamheten. Samarbete har också etablerats med föreningar och företag samt med högskola och universitet, det senare i syfte att etablera rutiner och bedriva forskning på arkivets material. På har i blivit känt över hela landet. Antalet filmer som lämnats in till arkivet är mångdubbelt större än vad arkivet med nuvarande kapacitet löpande kan ta hand om. Det är därför angeläget att satsningen på arkivet fortsätter i syfte att rädda den kulturhistoriskt värdefulla filmen undan förstörelse och att göra den tillgänglig för forskning och för allmänhet. Det utvecklingsarbete som omnämns i filmpropositionen, där filmer lagras digitalt i en databas för att bli tillgängliga online för forskning, bör ges hög prioritet. Detta utvecklingsarbete bör också ta sikte på att film skall kunna bli tillgängligt för allmänheten online. I propositionen som behandlar förra filmavtalet (2001/02:1 s. 67) anges att etableringen i har mycket stor betydelse ur såväl kulturpolitiskt som regionalpolitiskt perspektiv bl.a. genom att ett 20-tal nya arbetstillfällen kan skapas i regionen. Mot den bakgrunden är det djupt olyckligt att regeringen nu minskar anslaget till verksamheten, vilket innebär att de återstående tjänsterna försvinner från . Det är inte minst anmärkningsvärt med tanke på regeringens politik som ska gå ut på att få fler personer i arbete, inte i arbetslöshet. Det finns viktiga arbetsuppgifter att göra och dessa arbetstillfällen har stor betydelse för . Därför är det viktigt att etableringen i får ett fortsatt stöd och att vårt kulturarv bevaras.
mot · GV02Kr294 · 2007-10-03 00:00:00 — Entréavgifterna på statliga museer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att återinföra den fria entrén på de nationella museerna. Reformen med fri entré på de nationella museerna var en stor succé. Flera museer har vittnat om hur helt nya grupper lockats att besöka deras verksamhet. Det som varit platser där välutbildad medelklass var i förkrossande majoritet hann bli platser där majoriteten kände sig välkommen. I faktiska siffror ökade antalet besök med 2,9 miljoner. En reform som byggde på att öka anslagen resulterade i en ökning av antalet besök . har alliansen satt stopp för denna framgångsrika reform som med så förhållandevis liten insats gav så stor utdelning. Besökssiffrorna på museerna har sjunkit kraftigt och museerna riskerar underskott i sin verksamhet som till och med överstiger den tioprocentiga besparing som indragandet av reformen utgjorde. Konsekvensen av förra årets beslut verkar alltså inte bara bli minskade besökssiffror och en tydligare klasspolitik. Som det ser ut nu verkar det dessutom som om besparingen i pengar uteblir. Det enda kloka vore att se över hur man ska återinföra den fria entrén på de nationella museerna.
mot · GV02Kr295 · 2007-10-03 00:00:00 — Statsbidraget till En bok för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla statsbidraget till En bok för alla. En bok för alla har under bedrivit läsfrämjande verksamhet på statens uppdrag. I praktiken har det inneburit en anpassad bokutgivning och ett aktivt deltagande i olika läsfrämjandeprojekt som till exempel Läs för mig, pappa. Många bibliotek har delat ut titlar från En bok för alla som bokpresent för att uppmuntra barn och föräldrar att läsa mera. Titlar från En bok för alla har också varit stommen i uppbyggnaden av många arbetsplatsbibliotek som annars inte hade varit möjliga att bygga upp. föreslår regeringen att En bok för alla inte längre ska få något ekonomiskt stöd. Inte ens stödet till barnboksutgivningen vill man behålla, trots att 19 av 25 remissinstanser är negativa till förslaget. Läsande är och har alltid varit en klassfråga. En bok för alla har varit ett sätt att försöka bryta klassmönstret. överges de läsovana till förmån för förlagens kommersiella verksamhet. Delaktighet och tillgänglighet är inte längre nyckelord i bildningsverksamheten. Regeringen bedriver en politik som ger ökade klyftor. Det handlar om , vilket är väldigt lite pengar i statsbudgetsammanhang. Men det kommer att påverka många läsovana barn och vuxna. En bok för allas utgivning är bärande i en lång rad läsprojekt.
mot · GV02Kr297 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det statliga spelmonopolet. Allting har sin tid, så även lagstiftningen på spelmarknaden. På en alltmer globaliserad marknad ter sig nuvarande lagstiftning inte enbart principiellt felaktig utan även omöjlig att upprätthålla. En allt större del av spelmarknaden sker på Internet på webbplatser som är registrerade i andra länder än . Resultatet av den svenska lagstiftningen förhindrar inte spel, den förhindrar däremot spelföretag att etablera sig på den svenska marknaden. Ett av de argument som varit viktigast i debatten för att spelverksamheten ska ombesörjas av ett statligt monopol är att man anser att det är viktigt att det finns ett socialt ansvar och att staten är en garant för detta. Det blir då en konstig dubbelmoral när de statliga bolagen och med sin massiva marknadsföring gör allt de kan för att locka till sig flera spelare. ska de se till att detta spelande inte leder till missbruk. Det är viktigt att inte negligera de problem som kan uppstå i spelandets kölvatten i form av spelmissbruk, men lösningen på detta är inte ett spelmonopol. Principiellt är monopoldrift felaktigt på alla områden, så också på spelmarknaden. Det är också viktigt att poängtera att socialt ansvar och statliga monopol inte är synonyma med varandra, liksom att privata spelbolag inte innebär att det sociala ansvaret undanröjs. Privata spelbolag samarbetar med idrotts- och föreningslivet och visar stor vilja att påta sig ett stort socialt ansvar. Inte sällan överstiger dessa ambitioner det statliga ansvarstagandet som lämnar mycket övrigt att önska.
mot · GV02Kr298 · 2007-10-04 00:00:00 — Rätten att fira namnsdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge SCB i uppdrag att hålla en hemsida där samtliga förnamn i fördelas över årets dagar så att alla svenskar får en officiell namnsdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge SCB i uppdrag att uppdatera namnsdagshemsidan minst . Traditionen att fira namnsdag har långa rötter i . firades namnsdagar i . Internationellt har dock namnsdagsfirandet en liten utbredning. Det är egentligen bara i och som en majoritet av befolkningen firar namnsdag, så i de flesta länder är namnsdagsfirande en främmande och exotisk tradition. Fram hade ensamrätt på att ge ut almanackor och upprätta namnlängd. Efter denna tidpunkt står det var och en fritt att ge ut en almanacka och att själv bestämma namnlängd. Detta skapade dock vissa problem med flera olika namnlängder och bildades en arbetsgrupp bestående av bland annat , , , folklivsforskare och almanacksutgivare. Man lyckades enas om ett förslag som ledde till namnlängd och de namnsdagar som firas. Ett stort problem med dagens namnsdagssystem är att de namnsdagar som finns i kalendern främst avgörs av tradition och inte av vilka namn som är vanliga i landet. Det finns exempelvis 10472 män i som har förnamnet och 11392 män som har förnamnet eller . Trots att dessa namn är mycket vanliga i dagens finns varken eller med bland namnsdagarna. har de 195 personer i som heter tilldelats en namnsdag . Fastän så få som 20 personer har tilltalsnamnet har detta ändå inte hindrat att dessa 20 har namnsdag . Att konsekvent utesluta utlandsklingande namn från namnlängden som gamla namn som mycket få har anledning att fira fortfarande finns med är ett uttryck för strukturell diskriminering. Uteslutningen från namnsdagstraditionen riskerar att skapa en ökad känsla av utanförskap och bygga på segregationen i eftersom denna tradition med dagens system är något förbehållet infödda svenskar. I många barnböcker och barnfilmer firas namnsdagar, men alla de barn som har utländskt klingande namn får aldrig själva möjligheten att fira sin egen namnsdag och utesluts därför helt i onödan från svensk kultur och traditioner. Vårt förslag är därför att SCB, som sammanställer listor över samtliga förnamn som finns i , får i uppdrag att upprätta en hemsida på Internet där alla förnamn fördelas över årets dagar så att samtliga svenskar kan fira sin namnsdag, om de så vill. Eftersom det finns ca 100 000 namn vardera för kvinnor och män i innebär detta att det blir ca 600 namn per dag. På så sätt kan alla som vill söka på sitt namn och se vilken av årets dagar man kan fira sin namnsdag. För att hemsidan ska vara aktuell bör SCB uppdatera namnlistan minst var femte år. Parallellt med detta system bör även fortsättningsvis och almanacksföretagen välja ut vissa av dessa namn som utgör den officiella namnlängden och trycks i våra almanackor.
mot · GV02Kr299 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet. På 350 kommunala och föreningsdrivna fritidsgårdar gör 52000 ungdomar ca 6,3miljoner besök . Demokrati, solidaritet och omsorg utvecklas i ömsesidiga relationer mellan människor. Därför gäller det att slå vakt om möjligheten att träffas och skapa möteslokaler och träffpunkter. Ett av fritidsgårdarnas är den öppna verksamheten, en verksamhet som syftar till att under fria former underlätta och ge utrymme åt människors möten. Verksamheten är frivillig och öppen för alla. Besökarna kommer när de själva vill. I eller i anslutning till öppen verksamhet skapas ofta tillfälliga eller mer varaktiga aktiviteter. har fritidsgårdarna blivit färre i , en anledning är de kraftiga nedskärningar som kommuner då gjorde. Det är besparingar som främst drabbade de icke lagstadgade verksamheterna som t.ex. fritidsgårdsverksamhet och den öppna verksamheten. För att ta som exempel på hur de ekonomiska satsningarna minskat så fördelades till den öppna verksamheten 65procent mindre pengar 2002 jämfört med . Om man räknar hur mycket pengar staden satsade per tonåring blir minskningen (Unga 2004). Några andra trender är att det i allt högre grad är föreningslivet och inte kommunerna som driver fritidsgårdsverksamhet. var cirka var femte fritidsgård i föreningsdriven, var motsvarande siffra mellan var tredje och var fjärde gård. Detta sker som verksamheten allt oftare sträckts ut för att möta alltfler åldersgrupper (2004). Till exempel startas verksamhet för gymnasieungdomar genom och andra föreningsdrivna verksamheter. För yngre barn har ett flertal verksamheter startats genom samordning med skola och skolbarnsomsorgsverksamhet. Det gör att samma summa pengar ska räcka till så många fler och att den traditionella fritidsgårdsverksamheten har fått stryka på foten. Därför behövs en medveten strategi och satsning på fritidsgårdsverksamhet så att den öppna verksamheten och gårdarnas verksamhet fortfarande har en viktig plats i kommunernas satsningar på ungdomars fritid. Det handlar om en viss förskjutning från ett socialt perspektiv, att möta och vägleda de ungdomar som särskilt behöver det, till ett medborgarperspektiv, att ungdomar ska ingå i samhällsgemenskapen och stärkas och tillåtas driva sina egna frågor. En fungerande gårdsverksamhet bör handla om bådeoch. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Kr300 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till museum för att kunna ta hand om , EWK, unika samling av politisk illustrationskonst. bildades för att förverkliga idén om ett EWK-museum. Sällskapet tog sedan initiativ till bildandet av 1995 med syftet att bygga och driva ett museum i för politisk konst där och hans gärning skulle stå i centrum. Verksamheten skulle rymma permanenta och tillfälliga utställningar och bli ett nationellt centrum för politisk illustrationskonst med föreläsningar, debatter och seminarier. Sällskapet, och , ser ingen som helst möjlighet att förverkliga tankarna om ett EWK-museum i . och tog kontakt med Arbetets museum och framförde önskemål om att samlingen, som förvaras i hem, flyttas till ett lämpligt arkiv på Arbetets museum och att samlingen blir tillgänglig för forskning, utställningar och publicering. Vidare önskade sällskapet en lämplig utställningslokal i anslutning till arkivet. Arbetets museum har sedan sin tillkomst kontinuerligt och konsekvent arbetat med den politiska illustrationskonsten, därför är museets styrelse positiv till sällskapets och framställan och önskar nu att i egen regi, tillsammans med och , driva en verksamhet som överensstämmer med tankarna om ett EWK-museum. Under har Arbetets museum med stöd av medel från inventerat och digitaliserat samlingen som förvaras hemma hos EWK:s änka . Samlingen omfattar drygt 2000 originalbilder. För att skydda den världsunika samlingen behövs ett engångsanslag för att bygga och inreda ett brand- och stöldsäkert bildarkiv med klimatanläggning. Ett personarkiv med korrespondens och räkenskaper kommer också att upprättas över EWK. Vidare behövs en relativt stor utställningslokal. Den planerade verksamheten kan rymmas i , vilket gör att ingen hyreskostnad behöver tas ut. Museet är öppet , vilket innebär att det inte uppstår några extra kostnader för receptionspersonal. Museet har också en väl fungerande ateljé. Med ett besökstal på 180000 till 200000 når man en lokal och nationell publik. I museets samlingslokaler finns möjlighet att genomföra en omfattande program- och seminarieverksamhet. För driften behövs ett årligt anslag (på ). Här ingår försäkringskostnader, underhåll, vård av samlingen, renovering av skadade bilder och en arkivtjänst för att göra samlingen tillgänglig för utställningar, forskning och publicering, en intendent för arbetet med nationella och internationella utställningar samt program- och seminarieverksamhet. Intendenten ska också arbeta aktivt för att söka samarbetspartner för medfinansiering av verksamheten. Totalt handlar det om en tjänst. Med detta stöd till Arbetetsmuseum finns möjlighet att rädda en världsunik samling från att skingras och att hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet.
mot · GV02Kr301 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en folkbildningssatsning. har hög IT-mognad. Bredbandsutbyggnaden, hem-pc-reformen och ITIS, det vill säga IT i skolan, har varit några av våra framgångsrecept. Med den nya tekniken underlättas och berikas enskildas liv. Vi kan beställa tid, handla, deklarera, umgås med vänner, betala räkningar, boka biljetter och söka kunskap i världens alla bibliotek blixtsnabbt i vårt eget hem. För många företag gör den nya tekniken att verksamheten kan anpassas efter människornas önskemål om arbetstider och bostadsort med mera och fler får tillgång till en bättre service. Den bästa läkaren kan analysera röntgenbilderna, oavsett var i världen patienten befinner sig. En hisnande utveckling är på gång. Men det finns fortfarande en stor del av befolkningen som står utanför. Nästan var tredje svensk kan inte chatta med vänner på webben, deklarera eller söka fakta på nätet. Uppemot en tredjedel står antingen frivilligt eller ofrivilligt utanför IT-samhället. För dem blir det ännu svårare att ta del av den service samhället ger. Telefonköer, kö på posten, kö hos tandläkaren och vårdcentralen är verkligheten för dem som inte tar del av tjänsterna via nätet. Tillgången till IT får naturligtvis inte vara ett villkor för att kunna påverka och ta del av samhällets service. Men problemet är att många utestängs av ekonomiska och andra skäl såsom tradition, kunskapsbrist med mera. Med 24-timmarsmyndigheten kommer fler att få kontakt med myndigheter, läkare, skolor, kommuner med mera. Alla borde få den möjligheten. Näringslivet och tillväxten behöver också medvetna aktiva IT-medborgare. De som ofrivilligt står utanför IT-samhället behöver stöd för fortsatt bredbandsutbyggnad i hela landet. För andra kan det behövas folkbildning och satsning på vissa grupper. Därför behöver studieförbunden, folkhögskolorna och utbildningsradion samarbeta för att på et pedagogiskt och lättarbetat sätt nå de grupper som fortfarande tycker att det är för svårt med IT och som inte tycker att det är ett hjälpmedel utan upplever det som en djungel. Det finns många TV-kockar och det finns bildoktorer men det behövs en i TV och en i radion som hjälper till och reder ut begreppen.
mot · GV02Kr302 · 2007-10-04 00:00:00 — Stöd till upprustning av kyrkor i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängning av stödet till upprustning av kyrkor i . Landets kyrkor har fortfarande en viktig roll för många människor trots att vi påstås leva i ett sekulariserat land. De används vid dop, bröllop och begravningar och de används flitigt för konserter. Kyrkorna är också en del av vårt historiska, arkitektoniska och kulturella arv. Det gäller inte minst många av kyrkorna i . Insikten om kyrkornas betydelse i många avseenden gjorde att ett stöd för upprustning av landets kyrkor infördes. Det gäller till och med . Vi vill i denna motion understryka vikten av att en översyn görs på vilket sätt kyrkorna kan få fortsatt stöd för upprustning.