mot · GV02Sk5 · 2007-10-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen begär att regeringen återkommer med lagförslag om höjd koldioxidskatt med per kilo koldioxid. begär att regeringen återkommer med lagförslag om sänkt energiskatt på eldningsolja med per kubikmeter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att energiskattehöjningen på diesel även ska omfatta miljöklass 3. avslår regeringens förslag om höjt avdrag för resor till och från arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att reformera reseavdragen. avslår regeringens förslag om sänkta gränser för återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på bränslen respektive skatt på el. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över nedsättningarna av miljöskatter för jordbruket, skogsbruket och vattenbruket. avslår regeringens förslag om sänkt lotteriskatt. Koldioxidskatt och energiskatt på diesel menar att koldioxidutsläppen måste minska med till 2050. För att klara det målet behövs stora satsningar på investeringar för att underlätta att ny teknik kommer in på marknaden och stöd och information för att underlätta beteendeförändringar som gör det lättare för människor att leva klimatvänligt i vardagen. Det enskilt viktigaste styrmedlet på klimatområdet är dock koldioxidskatten. För att klara att minska utsläppen av växthusgaser behöver skatten höjas. föreslår att koldioxidskatten höjs med per kilo 2008 och ytterligare 2009. Höjningen av koldioxidskatten slår igenom bland annat på priset på bensin-, diesel och eldningsolja (tabell 1). För att minska genomslaget på priset på eldningsolja föreslår vi att energiskatten minskas med 2008 och helt fasas ut . Tabell 1: Effekter på hushållen till följd av höjd koldioxidskatt, indexering och sänkt energiskatt på eldningsolja förslag, påverkan på hushållen förslag till höjd koldioxidskatt Höjning av CO2-skatt (öre/kg koldioxid) Effekt på bensinpriset (höjning i öre) Effekter på dieselpriset (höjning i öre) Effekt på eldningsolja (kr/m3) Inklusive indexering och moms Effekt på bensinpriset (höjning i öre) Effekter på dieselpriset (höjning i öre) Effekt på eldningsolja av CO2-skatt, kr/m3 Minskad energiskatt på eldningsolja Även regeringen föreslår en mindre höjning av koldioxidskatten (se tabell 2 och 3). menar att detta är välkommet och ett stort steg för borgerligheten, som tidigare konsekvent sagt nej till koldioxidskattehöjningar under hela skatteväxlingen. Inför valet gick både och till val på sänkt bensinskatt och det var ovisst om de borgerliga partierna skulle riva upp hela skatteväxlingen. Den tillnyktring som skett är bra, om än otillräcklig. Utöver höjd koldioxidskatt aviserar också regeringen höjd dieselskatt med . Höjningen gäller diesel i miljöklass 1 och 2. Den höjda dieselskatten växlas mot sänkt fordonskatt på dieselpersonbilar. Höjningen av dieselskatten innebär för en person som kör 1 med normal förbrukning en höjd skatt med . Detta motsvaras av den sänkning som sker av fordonsskatten på dieselbilar. instämmer i bedömningen att energiskatten på diesel bör höjas och växlas mot sänkt fordonsskatt. Vi anser emellertid inte att diesel av miljöklass 3 bör undantas höjningen. är nästan all diesel som säljs i av miljöklass 1, men om inte även miljöklass 3 omfattas av skattehöjningen varnar branschen för att detta kan leda till att man slutar tillverka miljöklass 1-dieseln, något som skulle leda till ökade utsläpp. Tabell 2: Effekter av regeringens förslag till koldioxidskattehöjning Höjd koldioxidskatt med /kg koldioxid Höjd energiskatt på diesel med /liter Sänkt fordonsskatt diesel med för normal bilist, , per mil. Diverse mindre nedsättningar för jord-, skogs- och vattenbruket Höjt bensinpris till följd av höjning (öre/liter) Höjt bensinpris till följd av indexering (öre/liter) Höjt bensinpris till följd av momseffekt Höjd diesel till följd av höjd CO2-skatt (öre/liter) Höjd diesel till följd av energiskattehöjning (öre/liter) Totalt (öre/liter) Eldningsolja (kr/m3) inkl. moms och index Tabell 3: Effekter på industrin av regeringens förslag till höjd koldioxidskatt Effekt på industrin, värmeproduktion i kraftvärme, jordbruk, skogsbruk Nedsättningen till av hushållens nivå innebär: Koldioxidskatt (öre/kilo koldioxid) Eldningsolja (kr/m3) Källa: och egna beräkningar. De största klimatproblemen finns på trafikområdet. Utsläppen från privatbilism fortsätter att öka liksom lastbilstrafiken, sjötransporterna och flyget (diagram 1). Inom ramen för skatteväxlingen gjordes en omläggning av fordonsskatten där skatten koldioxidrelaterades. Dessutom höjdes skatten på bensin och diesel något. Utanför skatteväxlingen var med och drev igenom en stor satsning på miljöbilar. Bland annat sattes förmånsskatten ned för miljöbilar, miljöbilar undantogs från trängselskatten i och en pumplagstiftning som tvingade större mackar att erbjuda förnybara bränslen genomfördes. Diagram 1: Slutlig energianvändning i transportsektorn (inklusive utrikes sjöfart) Vi går vidare och föreslår en rad reformer för att öka miljöstyrningen och minska energianvändning inom framför allt transportsektorn. () har uppskattat att bensinpriset behöver öka till per liter bensin för att vi ska klara klimatmålet inom delsektorn trafik till 2010, det vill säga att minska utsläppen från trafiken till nivå. förslag till punktskattehöjningar ökar priset till per liter 2010. förslag att höja koldioxidskatten med per kilo koldioxid motsvarar en skattehöjning om per liter bensin (inklusive moms och indexering, se tabell 4) 2008 och 2009. Syftet är att skapa förutsättningar för att klara klimatmålen. Tabell 4: Beräkningar av bensinpris till följd av indexering och engångshöjningar av koldioxidskatten på bensin Bensinpris, effekter av förslag Engångshöjning (öre/liter) Moms (öre) Total höjning (öre/liter) Skatt (öre/liter bensin) Bensinpris prognos kronor/liter Källa: beräkningar. Totalt innebär förslag att bensinpriset ökar med 2008, 2009 och 2010. Regeringen föreslår att reseavdraget ska öka från per mil till 18,50. Att ytterligare subventionera människors resor till och från arbetet kan tyckas lite märkligt i ett läge där vi måste minska transporterna för att motverka klimatförändringarna. föreslår i stället för denna höjning att reseavdragen reformeras. Dagens system för avdrag för resor till och från arbetet är ett system som i första hand stödjer bilister. Visserligen krävs att man tjänar minst på att välja bilen framför andra transportmedel, men det är en regel som är svår att kontrollera. I en särskild granskning av reseavdragen visade det sig att nära hälften hade begärt för höga avdrag, framför allt eftersom tidsvinsten inte var tillräcklig för att berättiga till avdrag för bilresor. Dessa problem att systemet främst stödjer bilister och är relativt lätt att fuska med skulle dock gå att lösa genom ett rent avståndsbaserat system, där valet av färdmedel inte spelar någon roll. Det innebär att kollektivtrafikresenären får lika stort avdrag som bilisten, även om det är billigare att åka kollektivt, och kan därför väntas stimulera fler människor att välja att åka kollektivt. Det innebär också att inte behöver granska om tidsvinsten vid bilresor verkligen överstiger . begär att regeringen utreder och återkommer med förslag till ett färdmedelsneutralt reseavdrag som införs . Syftet med avdraget är att inte gynna biltransporter framför kollektiva färdmedel eller cykel, och att minska risken för fusk. Principen för avdraget bör vara att de som har relativt korta transporter som kan ersättas med kollektiva färdmedel bör uppmuntras att göra detta. Återbetalning av energi- och koldioxidskatt till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket Regeringen föreslår att gränserna för återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på bränslen respektive skatt på el ska sänkas från till , samt att återbetalning medges med hela beloppet. Därutöver föreslås att höjningen av energiskatten på diesel ska kompenseras genom en höjning av den nuvarande återbetalningen för diesel som används i jordbrukets arbetsmaskiner. Det första förslaget motiveras inte av någon motsvarande skattehöjning faktum är att det inte motiveras alls och bör därför avslås. Det andra förslaget motiveras av ökade kostnader för näringen. anser att med regeringens måttliga koldioxidskattehöjning klarar näringarna detta utan ytterligare nedsättning, särskilt med tanke på de stigande priserna på jord- och skogsbruksprodukter. Till följd av vårt eget förslag om en betydligt kraftfullare höjning av koldioxidskatten är dock kompensationen rimlig och bifaller därför regeringens förslag i denna del. ser vi att systemet med nedsättning av miljöstyrande skatter för jord-, skogs- och vattenbruk behöver ses över. Om miljöskatterna ska sättas ned bör miljöstyrningen försäkras på annat sätt. Som jämförelse ställs krav på företag inom den elintensiva industrin att delta i program för energieffektivisering för att befrias från energiskatt. anser att en liknande ordning skulle kunna vara möjlig för jord-, skogs- och vattenbruk och att detta bör utredas. ser ingen anledning till varför trav- och galoppsporten bör stödjas genom skattesänkningar och avvisar därför regeringens förslag till sänkt lotteriskatt.