ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Sk341 · 2007-10-03 00:00:00 — Företags tillgång till riskkapital tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företags behov av riskkapital. behöver fler som startar företag för att förverkliga sina egna drömmar och som därmed också bidrar till ekonomisk tillväxt. Tyvärr finns det många hinder som motverkar detta, till exempel företags tillgång till riskkapital. En väl fungerande kapitalförsörjning är en nödvändighet för att fler företag ska kunna starta men också för att fler ska expandera. En väl fungerande kapitalmarknad utgör grunden för företagares kapitalförsörjning och där har staten en viktig roll. Staten skulle kunna skapa en mer gynnsam investeringsmiljö genom att bland annat uppmuntra investeringar genom olika former av skatteincitament. Det finns en hel del sådana incitament som vore önskvärda, till exempel att ge riskkapitalbolag som bedrivs som handelsbolag samma skattefrihet för kapitalvinster som aktiebolag. En sådan förändring och större översyn för bättre kapitalförsörjning anser vi vara viktiga steg för att ge landets entreprenörer ett bättre företagsklimat att verka i.
mot · GV02Sk342 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibel redovisningsperiod för arbetsgivaravgift och källskatt för små och medelstora företag. Regeringen har inlett ett mycket kraftfullt reformarbete för att ge fler möjlighet till eget arbete och egen försörjning. En förutsättning för att det reformarbetet ska bli framgångsikt är att vi får fler företag som startas och framför allt växer. Det finns en stark vilja hos många att starta företag men tyvärr så krockar ibland denna önskan med en påtaglig rädsla för alla de regler och byråkrati som företagande är förenat med. Regeringen har därför satt upp målsättningen att minska regelbördan för företag och det är ett löfte som förpliktigar. Regeringen har aviserat en förändring i redovisningsperioden för mervärdesskatt. Företag med en omsättning ska ges en möjlighet deklarera för mervärdesskatten istället för dagens månatliga deklaration. Det är ett både konkret och välkommet steg för att underlätta den administrativa bördan för våra små och medelstora företag. Med anledning av regeringens ambition för redovisning av mervärdesskatten borde även möjligheten till en motsvarande flexibilitet vad gäller deklaration av arbetsgivaravgifter och källskatt övervägas. Att erbjuda möjligheten att deklarera för arbetsgivaravgifter och källskatt kvartalsvis skulle ytterligare underlätta för företagen och därmed bidra till ett bättre företagsklimat i .
mot · GV02Sk343 · 2007-10-02 00:00:00 — Enhetlig nivå för mervärdesskatt inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enhetlig nivå för mervärdesskatt inom EU. Ett syfte med den inre europeiska marknaden är att det ska bli billigare att köpa varor och tjänster över gränserna och att underlätta för handeln. Tyvärr hämmas detta av att många länder har olika regler och skattesatser för olika varor och tjänster som många länder även har undantag i vissa specifika fall av varor eller tjänster. Något som är speciellt krångligt och dyrt för företag i är att varje medlemsland har olika nationella skattesatser för mervärdesskatt. Enligt får inte standardskattesatsen för mervärdesskatt vara lägre än 15procent men det finns undantagsregler för t.ex. i där en skattesats om gäller. Huvudregeln för tjänster inom EU är att mervärdesskatten ska betalas i det land där till exempel en tjänst faktiskt utförs. Men det är inte ovanligt att företag t.ex. väljer att sälja tjänster från till andra länder inom EU som inte har samma låga skattesats. För svenskt vidkommande är det viktigt att aktivt driva frågan om ett enhetligt system för mervärdesskatten i EU och gå bort från en utveckling med allt fler undantag. Det är ett agerande till försvar för en av EU:s grundpelare som annars riskerar att vittra sönder från grunden.
mot · GV02Sk344 · 2007-10-04 00:00:00 — Ett gemensamt nordiskt skattekontor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva möjligheten att skapa ett nordiskt skattekontor, bemannat med skattehandläggare från alla de nordiska länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidare utreda frågan om bättre samordning mellan de nordiska ländernas olika regelverk gällande gränsöverskridande arbetskraft.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UU. Drygt 30000 människor arbetspendlar mellan och , drygt 10000 människor mellan och och drygt 6000 mellan och . Människor som arbetar i ett annat nordiskt land kan falla mellan stolarna vad gäller regelverk för arbetslöshet och sjukförsäkringar. Exempel på detta har lett till mycket krångel och i vissa fall rena tragedier. Arbetare har gjort sin plikt men kan inte få ut sin rätt gentemot respektive lands regelverk och fackliga organ i fråga om deras framförhandlade försäkringar vid arbetsskada eller sjukdom. En bättre samordning över gränserna behövs på många plan, men en god början är ett nordiskt skattekontor bemannat med kunniga skattehandläggare som taxerar gränsöverskridande arbetskraft och småföretag. Mitt förslag är därför att ge regeringen till känna behovet av ett nordiskt skattekontor samt vidare utreda hur en bättre samordning kan göras för att undvika fallgroparna i de nordiska regelverken. Den nordiska arbetsmarknaden är viktig och måste då vara säker, enkel och rättvis.
mot · GV02Sk345 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att underlätta för människor med dubbelt boende. I vissa regioner i vårt land är arbetslösheten fortfarande hög medan i andra delar skriker företag och offentlig sektor efter arbetskraft. Vi som bor i har inte blivit rörliga nog för att möta tillväxten där den frodas. Att människor rör på sig för att skaffa sig jobb och en tillvaro de trivs med är en självklarhet. finns dock höga trösklar för att människor ska kunna bryta upp från nuvarande situation för att kunna matchas med ett tillgängligt arbete på annan ort. Partner och barn i familjen kanske inte kan flytta lika enkelt. Vissa avdragsmöjligheter finns men endast under en alltför kort tidsbegränsad period. Därutöver drabbas veckopendlande människor med dubbelt boende på olika sätt, exempelvis av posten som endast möjliggör postleverans till en postadress, även om extra betalning skulle läggas, eller av försenade eller inställda tåg- eller flygavgångar. Det ska dock poängteras att det inte endast är ekonomiska incitament som kan underlätta för en ökad rörlighet utav arbetskraften utan även infrastrukturella satsningar är viktiga för att korta avstånden. Att kuska fram och tillbaka på tåg, bil eller via buss kan vara nog så tärande men kanske är enda möjligheten för en familj att säkra två inkomstkällor och bidra till staten från dessa två. Detta måste underlättas. För att på bästa sätt förbättra situationen för alla de som tar klivet och tar en anställning på annan ort än hemorten, tillfällig eller för , bör utökade avdragsmöjligheter och andra förbättringar för människor med dubbelt boende utredas.
mot · GV02Sk346 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fåmansbolagsreglerna. Fåmansbolagsreglerna (de s.k. 3:12-reglerna) innebär en extra hög beskattning av ägare till snabbväxande och vinstrika mindre företag. För att stimulera livskraftiga och expansiva småföretag måste denna diskriminerande beskattning avskaffas. Beskattning av aktieutdelningar och avyttring av aktier bör vara enhetliga med noterade aktier. Även om regeringen arbetat för att reformera och förenkla 3:12-reglerna så innebär de fortfarande en tung belastning för många småföretag. Enligt en beräkning från kostar 3:12-reglerna företagarna . Utslaget per företag innebär det en årlig kostnad på . Den största utgiftsposten är tiden det tar att tränga in i regelverket följt av revisorkostnader. Menar regeringen allvar i sin ambition att förenkla regelverket för småföretagare bör 3:12-regeln vara en av de första att avveckla. Reglerna för fåmansbolag (3:12-reglerna) syftar till att hindra ägare av fåmansbolag att omvandla tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. Ofta överbeskattas fåmansbolag som säljer andelar eller får inkomster via aktieutdelning eftersom de beskattas för inkomst av förvärvsarbete istället för inkomst av kapital, en skillnad som kan innebära 57 istället för 30procent. har en som är delägare av ett fåmansbolag ett mycket mer begränsat skyddsnät än den som är anställd och tar betydligt större privatekonomiska risker. Därför bör det finnas ett mindre omfattande regelverk för småföretagare så att de kan bygga upp ett eget personligt ekonomiskt skydd för att möta riskerna. Konsekvenserna av avskaffandet av fåmansbolagsreglerna blir att all aktieutdelning beskattas som inkomst av kapital samt att försäljning av andelar i fåmansbolag beskattas i sin helhet som inkomst av kapital.
mot · GV02Sk347 · 2007-10-04 00:00:00 — Förändrad mervärdesskatt för cateringverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mervärdesskattereglerna för cateringverksamhet. I arbetet med att minska antalet svarta jobb i restaurangbranschen har arbetet med personalliggare och liknande åtgärder visat goda resultat. Dock kvarstår det betydande problem i cateringbranschen. En cateringfirma som levererar mat eller livsmedel belastas med 12 procents mervärdesskatt. Vill den som anlitar firman också beställa serveringspersonal debiteras det för denna del av tjänsten 25 procents mervärdesskatt. Denna situation har lett till att många cateringfirmor vittnar om att kunderna endast beställer mat för att sedan anlita svart arbetskraft när det rör serveringspersonalen, eftersom det är betydligt billigare. Införande av 12 procents mervärdesskatt även för uthyrning av serveringspersonal bör leda till att fler arbeten som finns i den svarta sektorn blir vita, med alla fördelar det innebär för de anställda.
mot · GV02Sk348 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av reseavdragen för boende på landsbygden. är många som bor på landsbygden helt beroende av sin bil för att ta sig till och från arbete, mataffär, aktiviteter, föreningsliv m.m. Det innebär också att man ofta måste ha två bilar i familjen, medan stadsborna har valmöjligheten att åka med den skattesubventionerade kollektivtrafiken, genom bussar, tunnelbanor och spårvägar m.m. Alternativen på landbygden är mycket begränsade och är oftast i bästa fall endast någon enstaka busstur per dag. De högre skatterna på drivmedel gör att landsbygdsborna drabbas extra hårt som man saknar alternativ. Det är bra att reseavdragen till och från arbete har höjts men är det många nödvändiga bilresor som måste göras: Barnen ska till förskola, fritidsaktiviteter, kompisar och läkare m.m. Och familjen ska handla mat, gå på kurser, åka till badhus och vara med i föreningar m.m. Allt detta gör att landsbygdsfamiljen får betala stora summor i ökade drivmedelsskatter och dyra bilkostnader, som man saknar de skattefinansierade resealternativen. En översyn av avdragsmöjligheterna skulle kunna ge landsbygdsborna en större avdragsmöjlighet för alla sina nödvändiga resor.
mot · GV02Sk349 · 2007-10-05 00:00:00 — Skatteregler vid markavsättning för naturvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattereglerna vid markavsättning för naturvård. har i en skrivelse till regeringen sammanställt en del intressanta uppgifter om statens ersättningar till markägare som tvingats avstå mark till naturreservat och biotopskyddsområden. En av dessa punkter förtjänar ytterligare uppmärksamhet. Statens ersättning för ovanstående situationer uppgick till , enskilda markägare fick ungefär hälften av detta och andra hälften gick till skogsbolag. För de som råkar ut för dessa exproprieringar uppstår en märklig situation i fråga om beskattning. Ersättningen som betalas ut av staten belastas med kapitalvinstskatt på den del som överstiger anskaffningsvärdet. Så länge försäljningen sker privat är det inget märkligt med det, men när staten köper mark för avsättning till naturreservat eller biotopskyddsområde är det problematiskt att den tar tillbaka en stor del i skatt. Situationen att staten ger med en hand och tar tillbaka med den andra framstår som stötande och orimlig för markägarna. För markägarna skulle rimligare och rättvisare skatteregler öka viljan och förståelsen för avsättningar till naturreservat och biotopskyddsområden, och därmed öka förutsättningarna att uppnå målen på detta område. Regeringen bör därför se över hur kapitalvinstreglerna tillämpas i fråga om ersättningar för avsättningar till naturreservat och biotopskyddsområden.
mot · GV02Sk350 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likformig beskattning. Regeringens förvärvsavdrag som ger ett skatteavdrag enbart för dem som arbetar. Detta missgynnar arbetslösa, sjuka och pensionärer i förhållande till andra skattebetalare. Avdraget är störst för dem som har högst lön. De som har a-kassa, sjukersättning eller annan ersättning från socialförsäkringssystemet får inte del av detta avdrag. En pensionär som har en pension på får en skattesänkning på . En som arbetar och tjänar lika mycket får en skattesänkning på (minus höjd a-kasseavgift, slopat avdrag för fack- och a-kasseavgift, trafikförsäkringsskatt m m). Den borgerliga regeringens olika nya skatteavdrag underminerar både skattesystemets huvudfunktioner (välfärdsfinansiering, utjämning) och bärande principer (skatt efter bärkraft, likformighet, enkelhet och minimering av skattefusk m m). Principer som det ändå rått en viss politisk enighet kring ända sedan den stora skattereformen 1990/91. Detta är både politiskt beklämmande och djupt orättvist mot många människor. måste skattesystemets likformighet återställas, vilket innebär att löneinkomster, pensioner, a-kassa och andra ersättningar skall beskattas lika.
mot · GV02Sk352 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över de sociala konsekvenserna i glesbygden av höjda drivmedelsskatter. Medborgare måste kunna få välja var i landet de vill bo och ges förutsättningar för detta. Detta är nödvändigt för ett levande . Faktorer som höga försäkringskostnader för bilar och höjda bensin- och dieselkostnader påverkar situationen för glesbygdshushåll. Kollektivtrafiken är obefintlig eller väldigt begränsad i glesbygden, och avstånden gör det väldigt svårt för människor att sparsamt använda sig av bil. Ofta är personer boende i glesbygden beroende av två bilar på grund av arbete och fritidsaktiviteter. En höjd skatt på drivmedel får konsekvenser för boende i glesbygden, och blir det ytterligare höjningar finns det risk för allvarliga sociala och ekonomiska konsekvenser. De miljöproblem som vi står inför är mycket allvarliga, men att sätta möjligheten till ett fungerande liv på landsbygden mot miljön är inte görbart. Förutsättningarna i är olika, tillgången till kollektivtrafik är ett exempel. Ökade bilkostnader för hushållen i glesbygden får inte hindra målsättningen att hela skall leva. Vi anser därför att den sammanlagda effekten av skatter, bränslepriser och andra omkostnader för boende i glesbygden bör analyseras, så att glesbygdspolitiken kan vara stark och tydlig.
mot · GV02Sk353 · 2007-10-03 00:00:00 — Bättre ekonomi för pensionärer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pensionärernas ekonomiska villkor. Att efter ett långt arbetsliv få njuta av en pensionärstillvaro är något som allt flera av oss får uppleva. För att verkligen kunna njuta av den krävs att man kan göra det under ekonomiskt rimliga former. Det finns en myt som nästan har blivit en sanning, att pensionärerna skulle vara en särskilt gynnad grupp i vårt samhälle. finns det siffror på att den myten inte är sann. Löneutvecklingen för de förvärvsaktiva har varit god. De löneavtal som slutits på arbetsmarknaden gör också att lönerna kommer att utvecklas starkt . Detta är naturligtvis positivt och glädjande. Det ökar konsumtionen och sparandet, vilket är bra för ekonomin och sysselsättningen. Pensionerna har däremot utvecklats betydligt sämre. Skillnaden mellan de förvärvsaktiva och pensionärerna ökar och fortsätter att göra så också . Det minskar pensionärernas andel av konsumtionsutrymmet som det skapar en känsla av att de som grupp som inte blir sedda och står utanför. Införandet av det borgerliga förvärvsavdraget har ytterligare fördjupat inkomstklyftorna. Första steget som genomfördes innebar en skatteminskning för de förvärvsaktiva med . Förslag finns nu om ett utökat andra steg på . Genomförs detta förslag närmar sig sänkningen av inkomstskatten 50miljarder kronor, som enbart kommer de förvärvsaktiva till del. Det är orimligt att pensionärer och löntagare ska betala olika skattesatser på samma inkomster. Att förtidspensionärernas framtida ålderspensioner också sänktes gör inte saken bättre. De ökande ekonomiska klyftorna mellan förvärvsaktiva och pensionärer väcker en stigande frustration och ilska som verkligen är berättigad. De som varit med och byggt upp landet måste naturligtvis få vara med och ta del av den goda ekonomiska utvecklingen. Den orättvisa fördelningen mellan förvärvsaktiva och pensionärer måste rättas till så att pensionärerna får en ökad och rimlig andel av den ekonomiska tillväxten.
mot · GV02Sk354 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av den s.k. slottsregeln för byggnader med särskilda kulturhistoriska värden. Runt om i vårt land finns kulturskatter av olika slag. En mycket värdefull del i landskapsbilden är många äldre byggnader med särskilda kulturhistoriska värden. Dessa byggnader kan vara av skilda konstruktioner, utseenden och byggnadssätt. Utformningen varierar över landet och de olika landskapen har på sina håll gett namn åt de karaktäristiska byggnaderna. Så är fallet med t ex Hälsingegårdarna varav de mest speciella nu är på väg att utnämnas av till ett av våra världsarv. Men speciella, kulturhistoriskt värdefulla träbyggnader som visar prov på hantverkskunnande, formkänsla och gediget utförande, och saknar motsvarighet , finns i stora delar av landet. Det är enligt vår mening ett samhällsintresse att dessa byggnader vårdas och bevaras för framtiden. Ofta är dessa träbyggnader stora och byggda i speciella konstruktioner och material. Detta bidrar till att nödvändigt underhåll blir mycket kostsamt. Den nuvarande s.k. slottsregeln, som innebär att endast hus som överstiger kan särbehandlas ur skattesynpunkt, är dock inte ändamålsenlig. Självfallet är en byggnad kulturhistoriskt intressant även om den är mindre än . Vi föreslår därför att den s.k. slottsregeln ändras i så måtto att storlekskravet slopas, men att en begränsning görs till byggnader som är av särskilt kulturhistoriskt värde. En sådan bedömning och godkännande kunde med fördel utföras av i respektive län. För en sådan byggnad som uppfyller kraven på kulturhistoriskt värde skall kvittningsrätt kunna medges mot inkomst av näringsverksamhet på gården. En sådan förändring av nuvarande s.k. slottsregel skulle enligt vår mening ge större rättvisa mellan små och stora fastigheter, bidra till ett mera spritt bevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt dessutom skapa en positiv sysselsättningseffekt i hela landet. Per Åsling (c)
mot · GV02Sk356 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven av förbättrade möjligheter för det svenska näringslivet att ge pengar till forskning och utveckling. Trots talet om enprocentsmålet, har den svenska statens satsningar på forskning och utveckling (FoU) som andel av BNP sjunkit under denna nivå . Även om de statliga forskningsanslagen skulle höjas, så hjälper det lite då näringslivet i själva verket står för den största delen av svensk forskning. Så mycket som av FoU-utgifter finansieras av företagen. Problemet är dock att svenska företag har avsevärt sämre villkor än sina europeiska grannar där företag kan göra skatteavdrag för sina forskningsinvesteringar. Svenska företags bidrag till forskningen är därför hotat om de inte får bättre och mer konkurrenskraftiga spelregler. För storbolag som , , , och ABB skulle ett skatteincitament vara av stor betydelse för framtida satsningar. Risken är annars stor att svensk forskning inte stannar i landet. Att svensk forskning måste få bättre möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensen är viktigt för jobben i landet och den framtida välfärden. En kraftfull satsning på forskning behövs både från staten och näringslivet. Behoven av förbättrade villkor för det svenska näringslivets forskningssatsningar bör ges regeringen tillkänna, t ex genom att införa en möjlighet till skatteavdrag för forskning.
mot · GV02Sk362 · 2007-10-04 00:00:00 — Momssänkning på rättvisemärkta varor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredning av momssänkning på etiskt och socialt licensierade livsmedel. Rättvis handel är ett samarbete mellan producenter, importörer, butiker och konsumenter som syftar till att förbättra situationen för producenterna, öka deras tillgång till marknader och arbeta för en hållbar utveckling. de gröna ser väldigt positivt på de framsteg rättvis handel-rörelsen gjort , med instiftande av Fair Trade City-licensieringen och den nu ökade konsumtionen av rättvisemärkta produkter. EU har bestämmelser för inom vilka intervall som momsen kan vara. Vi har valt standardnivå på och sedan möjligheter att reducera momsen på utvalda sektorer till . ligger livsmedel på en 12-procentig momssats. strävar efter att det som är långsiktigt hållbart också blir kortsiktigt lönsamt för konsumenterna. Detta innebär att vi vill gynna de produkter som producerats med hänsyn till miljö, fackliga rättigheter och arbetsmiljö. Ett sätt att nå detta mål är att reducera momsen på varor som är märkta med licenser för miljö- och sociala krav. Därmed skulle den enskilde konsumenten direkt med plånboken känna av att de licensierade produkterna är ett reellt alternativ även privatekonomiskt. Alla konsumenter även de ekonomiskt svaga får då rätten att välja. Rättvisemärkt är en etisk och social märkning med fokus på mänskliga rättigheter. Märkningen grundar sig på ett handelssamarbete som gynnar social, ekonomisk och demokratisk utveckling i områden där varorna framställs. Sida och regeringen stöder ekonomiskt. Att momsdifferentiera socialt och etiskt märkta produkter är svårare än att momsdifferentiera ekologiska produkter, som vi föreslår i vår budgetmotion. Delvis beror detta på att det finns flertalet miljömärkningar av livsmedel, men inom etiska märkningar är Rättvisemärkt den enda stora aktören. Regeringen bör därför låta utreda möjligheterna för att genomföra en momsdifferentiering av etiskt och socialt licensierade produkter och i den undersökningen ta fram vilka märkningar som skulle innefattas av systemet.