ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Fö214 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvecklingen av TMS vid i ska fortsätta. I budgetpropositionen anslag 6:2 Materiel och anläggningar skriver regeringen att kostnaderna för utveckling av TMS är höga i förhållande till den förmåga som materielsystemet skulle tillföra. Regeringen anser därför att alternativa vägar att tillgodose det materiella behovet bör undersökas och projektet bör avbrytas. i har genomfört en omfattande omstrukturering och halverat sin personalstyrka, 170 personer, för att anpassa företaget till framtiden. Vid denna omstrukturering har värnat om att behålla den internationellt erkända tekniska kompetens som företaget har inom undervattensområdet. har en unik kompetens på system för grunda vatten. Det finns inga andra alternativ. Det går inte att köpa från hyllan eftersom det är som har utvecklat sjöstrids- och undervattenssytem för grunda vatten som vi har i och på många andra ställen där det kan bli aktuellt med internationella insatser. Det skulle inte heller vara billigare att köpa från hyllan, om alternativet funnits, eftersom det kommer tillbaka pengar till svenska staten genom skatteintäkter och sociala avgifter från de i verksamma företagen samt i form av royalty vid export eftersom utvecklingen sker i landet. TMS är en undervattensfarkost, , för det nya förändrade säkerhetsläget, ett flexibelt och multi-roll system för samhällssäkerhet, militära ändamål och miljöändamål. TMS är anpassat till internationella krav och utformat för internationella insatser inklusive förmågan att skydda egen personal och egna fartyg. Grundtanken med TMS är att kombinera flera uppgifter/roller som traditionellt utförts av olika system i ett system, jämför som kombinerar jakt, attack och spaningsrollerna. Detta är ett sätt som har visat sig vara ett framgångsrikt koncept för mindre nationer som . Det ger systemets totala livslängd en betydligt kostnadseffektivare lösning än att som större länder ha flera olika system för att lösa uppgifterna. Företaget innehar en världsunik kompetens inom området spaning under vatten samt navigering i och förståelse för grunda vatten. Företaget bedriver högteknologiska samarbeten inom undervattensområdet i med bland andra FOI, universitet, högskolor och med utländska företag och myndigheter. Intresset för utvecklingsprojektet ökar från andra länder och har slutit ett samarbetsavtal med om utveckling av TMS. Om utvecklingen av TMS stoppas förlorar företaget och framtida exportmöjligheter och det får stora konsekvenser för företaget och dess möjligheter att fortsätta att vidmakthålla svenska marinens undervattenssystem samt i enlighet med OPS-konceptet överta ytterligare underhålls- och vidmakthållande uppgifter. Det kommer att innebära slutet på en verksamhet och högteknologisk kompetens som har funnits i .
mot · GV02Fö218 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att på ett säkrare och mer långsiktigt sätt kunna reglera vattennivån i . Fler utredningar och klimatanalyser säger att det ska ske stora klimatförändringar, och de kommer enligt dessa uträkningar att påverka våra vattenflöden i våra älvar och vattendrag men också vattennivåerna i våra sjöar. Uträkningar och beräkningar visar på att det finns risk för mycket högre vattennivåer i bl.a. . Runt ligger ett stort antal städer som har byggts och planerats vid en lägre mer normal nivå än den nu beräknade. För att inte dessa städer och kringliggande åkrar och skogar ska dränkas av höga vattennivåer är det både bråttom och viktigt att regeringen och vidtar åtgärder för att skyndsamt säkra regleringen av . Det är betydligt dyrare att sanera och reparera efter översvämningar än att vara förutseende och säkra avtappningen av . En enda större översvämning kommer att kosta mer än en bättre utbyggd reglering av vår största sjö. ligger över havet så även om haven stiger så är fallhöjden mer än tillräcklig för att vi ska kunna säkra vattennivån. Att höja höjden på nybyggnation löser inte det stora problemet att redan större delen av våra byggda stadsdelar hamnar under den nya vattennivån. Att valla in hela förefaller vara en nödlösning och är både dyrt och långsiktigt mer riskfyllt. Utredningar visar att det finns flera alternativ att säkra en lägre vattennivå på . De olika alternativen som förts fram har bl.a. varit att en kanal eller tunnel byggs från ut till eller en kraftig förstärkning av kanter. Oavsett vad man föreslår att göra är det bråttom att bestämma sig och sätta spaden i jorden innan vi istället står inför mycket kostnadskrävande reparationer och ombyggnader av våra befintliga byggnader i våra kommuner och städer. Det är betydligt dyrare att flytta och lyfta hus och få förstörda åkrar och skogar än att lösa problemet. Dessutom skulle en säkrare reglering av innebära mycket stora möjligheter att producera mer värdefull energi. och har inte tid att vänta; börja att bygga nu för att säkra vattennivån i vår största sjö och ta vara på möjligheten att producera värdefull el.
mot · GV02Fö219 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inga beslut fattas som ändrar den inriktning som antogs i försvarsbeslutet innan studien kring hur kompetensen inom sjöstrids- och undervattenssystem i grunda vatten kan säkerställas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att engagemang i utvecklandet av ett nytt ytstridsfartyg fortsätter och utvecklas. Att regeringen så drastiskt meddelar att utveckling av ytstridsfartyg ska upphöra innan denna studie är genomförd är anmärkningsvärt. innehar en världsledande kompetens rörande utveckling och produktion av för radar osynliga ytstridsfartyg för grunda vatten. Dessa fartyg tillverkas i modernt kompositmaterial, även inom denna teknik är man världsledande. Vår förmåga att medverka i internationella insatser kräver ett något större fartyg än dagens Visbykorvetter. Detta är grunden till att man bör utveckla ett nytt, större fartyg, som kan avlösa alternativt komplettera Visbyserien framgent. Kunnandet att konstruera denna typ av fartyg finns nu inom . När nu regeringen anser att man bör avbryta utvecklingen kommer denna kompetens snabbt att gå förlorad, såväl i konstruktionsfas som vad gäller fortsatt utveckling. Regeringen anser:En framtida anskaffning av ytstridsfartyg ska inte ske genom nationell egenutveckling. Vi vill i detta sammanhang påpeka att sedan en ingår i den tyska varvskoncernen som i sin tur deltar i många internationella utvecklingsprojekt. Det är i dagens värld en självklarhet att man utvecklar denna typ av materiel i internationell samverkan. Det nu regeringen tydligt säger är att inte på några villkor ska delta i denna typ av samverkan, vilket i sammanhanget måste te sig väldigt märkligt. I den allmänna debatten framförs från regeringens företrädare att staten inte kan hålla svensk försvarsindustri under armarna. Det var också länge sedan så var fallet. har av sin verksamhet för svenska försvaret och till andra kunder. siktar på att komma andra kunder. Det regeringen nu gör är däremot att kapa ett viktigt ben som verksamheten står på. Regeringen bör inte fatta några beslut som ändrar den inriktning som antogs i försvarsbeslutet innan den studie kring hur kompetensen inom sjöstrids- och undervattenssystem i grunda vatten kan säkerställas, studien som beställde i samband med ovan nämnda försvarsbeslut. Vi anser också att engagemang i utvecklandet av ett nytt ytstridsfartyg bör fortsätta och utvecklas.
mot · GV02Fö221 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samverkan mellan Försvarsmakten och skärgårdskommuner i . Som en direkt följd av försvarsbeslut som radikalt minskade Försvarsmaktens volym bedriver Försvarsmakten så kallad garnisonsplanering. För och Sörmlands skärgårds del omfattar garnisonsplaneringen alla kommuner från i norr till i söder. Planen visar att mycket stora områden avsatts som riksintresse för totalförsvaret. Totalt berörs av de större öarna i och . Det är öar som är utan fasta landförbindelser och som utgör viktiga skärgårdssamhällen. De utpekas som så kallade kärnöar. Om den nu framlagda planen genomförs innebär det att dessa öar, med omgivning, utgör riksintresse för Försvarsmakten och därmed starkt begränsar möjligheterna att utveckla skärgården till en levande bygd. Samhället är beroende av att det finns en levande skärgård där både åretruntboende och människor som vistas i skärgården på sin fritid samlas. Genom att skapa så kallade riksintressen för Försvarsmakten tvingas kommunerna i dessa områden att samråda med försvaret i allt utvecklingsarbete, särskilt när det gäller . har Försvarsmakten ofta motsatt sig nybyggnation. Det innebär att en våt filt kommer att läggas över utvecklingen i skärgården. I den föreslagna planen ges försvaret även i fortsättningen stora möjligheter att stoppa allt utvecklingsarbete vilket är ett hot mot skärgårdens utveckling. Ytterligare ett problem är att flera av de militära skjutfälten enbart används vilket gör att stora delar av skärgården helt stängs av för allmänheten. Dessa öar skulle mycket väl kunna användas för turism under de delar av året då det inte bedrivs övningsverksamhet. Försvarets strikta inställning till skärgårdskommunernas behov påverkar möjligheterna att utveckla turistnäringen i skärgården. Besökarnas ökade behov av mer turistservice kommer inte att kunna tillgodoses. Därmed kommer inte heller några nya jobb att skapas. är det nödvändigt att samverkan mellan Försvarsmakten och skärgårdskommunerna ökar. Dessutom behöver sambruket mellan skärgårdskommunerna och Försvarsmakten öka när det gäller militära anläggningar och mark. Det är viktigt att konkreta åtgärder vidtas för att förstärka kommunernas möjligheter att satsa på turismnäring och service i skärgården.
mot · GV02Fö222 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om permanentning av Gotsam. Gotsam är ett mycket lyckat och väl fungerande samarbete mellan Polisen, Försvaret, , , och Kommunen på i syfte att samverka och hantera händelser av allvarliga olyckor och samhällskriser. har beslutat att pröva denna samordning på under namnet Gotsam. När partier ställde sig bakom Försvarsberedningens rapport , så beställdes också, med Gotsam i åtanken, en hängränna för att bryta upp sektorsmyndigheternas stuprörsarbete och revirtänkande. Intentionen var att förbättra krishanteringsförmågan genom gemensam gruppering av flera myndigheters krisledningsresurser. Gotsam är nu landets enda samgruppering för olika myndigheters ledningsresurser. Erfarenheterna av verksamhet är mycket goda. Trots detta har de berörda myndigheterna på central nivå varit ointresserade av försöket medan de nämnda myndigheterna på är mycket positiva till resultatet av verksamheten. Då myndigheterna som ingår i Gotsam lyder under flera olika departement krävs en tvärsektoriell överblick och kompetens för att ge stöd åt Gotsam. Det finns i Försvarsberedningen och det ska finnas i Statsrådsberedningen. Försöksverksamheten för Gotsam kommer att avvecklas och en permanentning av denna samverkan kommer förmodligen inte att bli av. Anledningen är att flera av de statliga myndigheterna på centralnivå har valt att inte längre delta i finansieringen efter försökstidens slut. Med anledning av vad som händer i vår omvärld och i vår omedelbara närhet med bland annat planer på gasledning på anser jag att en samverkan av Gotsams modell nu är viktigare . Jag anser att vi varken har tid eller råd att lägga ner en sådan väl fungerande och viktig myndighetssamverkan. Genom Gotsams försöksverksamhet på finns det en väl fungerande organisation med kunskap, material och goda erfarenheter. Och det är nu dags att ta nästa steg och permanenta verksamheten.
mot · GV02Fö224 · 2007-10-02 00:00:00 — Försvarsmaktens hundtjänstenhet hundavelsstationen i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hundavelsstationen i . gjordes en utredning Hundgöra att göra hundar som gör nytta (SOU 2005:75). Utredningen föreslog bland annat att staten skall ansvara för att det i produceras tjänstehundsämnen i tillräcklig omfattning och av tillräckligt god kvalitet så att de statliga tjänstehundsanvändarnas behov av egna tjänstehundar kan tillgodoses på såväl kort som lång sikt. Vidare föreslog utredningen att ett avelsprogram upprättas och regeringen skall skapa en organisation att ansvara för detta. I Försvarsmaktens svar på SOU 2005:75 (HKV 09835:65394) föreslås att huvudmannaskapet för en statlig tjänstehundsförsörjning uppdras till Försvarsmakten. Försvarsmaktens hundstjänstenhet (FHTE) har en av sina avdelningar belägen i , hundavelsstationen. Enligt regeringsbeslut skall Försvarsmakten lokalisera den avelsverksamhet som svarar mot myndighetens behov av tjänstehundar till . Etableringen påbörjades och avdelningen påbörjade avelsarbetet med eget avelsmaterial 2005. Tiden för att uppbyggnad av en avelsbas på ca 80tikar och ca 15 hanhundar beräknas till . består avelsmaterialet av ca 40 tikar, och täckhanar nyttjas i huvudsak från civila marknaden. Ca 250valpar har producerats i anläggningen. Aveln avser endast rasen . Volymen på avelsmaterialet krävs för att kunna sluta populationen utan att inavelsgraden påverkas negativt. En sluten population är nödvändig för att säkerställa kvaliteten. Avkastningen från 80 tikar beräknas till 400500 valpar/år. För att täcka Försvarsmaktens behov krävs ca 200 valpar. Ett rationellt nyttjande av avelsmaterialet skulle således täcka övriga statliga myndigheters behov av tjänstehund vad avser rasen . Hundavelsstationen tillgodoser Försvarsmakten med ca 50 dressyrhundar . Avdelningen ansvarar för avelsplanering, valpning, ansvar för valpar fram till test. Uppdraget innefattar även rekrytering av fodervärdar, placering av hund hos fodervärd samt support hunden är placerad hos fodervärd. När hunden är sker en lämplighetstest, i samband med detta övergår ansvaret till enheten i där grunddressyr av godkända hundar sker. Avdelningen i har 14 anställda. Eftersom verksamheten har stor betydelse för det svenska samhället, är det viktigt att staten garanterar fortsatt verksamhet i . Verksamheten är angelägen av sociala och samhällsekonomiska skäl, men behövs också av regionalpolitiska skäl, då Försvarsmakten är en viktig arbetsgivare i en liten inlandskommun. Med anledning av ovanstående bör regeringen ge Försvarsmakten uppdrag att vara huvudman för tjänstehundsförsörjning enligt SOU 2005:75 med fortsatt etablering i .
mot · GV02Fö226 · 2007-10-02 00:00:00 — Räddningsinsatser över gränsen mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en räddningstjänstinsats i ska kunna få ledas av ett finskt befäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda samtal med den om att tillåta svenska befäl att leda en räddningstjänstinsats i . I finns traditionellt ett stort samarbete över gränsen. Trots mångåriga existens och de båda staternas medlemskap i unionen finns fortfarande en lång rad av omotiverade gränshinder kvar i både och . Dessa hinder skapar onödiga svårigheter för medborgarna i gränsområdet och måste därför skyndsamt undanröjas. Ett exempel är möjligheten att använda sig av respektive lands räddningstjänst på andra sidan gränsen vid behov. måste en räddningsinsats i ledas av ett svenskt befäl. För flera kommuner i gränsområdet är det mer rationellt och tryggare för medborgarna att skapa avtal där den räddningstjänst som befinner sig närmast en ort också har det huvudsakliga ansvaret för en insats, oavsett på vilken sida av gränsen som orten ligger. Detta kräver dock att båda länderna ändrar sitt regelverk så att en räddningsinsats kan få ledas av ett befäl från respektive land, oavsett på vilken sida av gränsen som insatsen behövs. Att en regeländring är nödvändig kan belysas med följande exempel: Med dagens regelsystem måste den svenska räddningstjänsten köra från centralorten till , med en regeländring kan räddningstjänsten på andra sidan älven passera en bro och starta släckningsarbetet .
mot · GV02Fö227 · 2007-10-02 00:00:00 — och våld i nära relation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och våld i nära relation. arbetar på många viktiga områden. De utövar tillsyn och bedriver utbildning samt har ett ansvar för kommunernas räddningstjänst. Vidare återfinns i länder med konflikter och naturkatastrofer. Verket strävar efter att ha ett genusperspektiv i sin verksamhet. Fast det finns brister. Kännedomen inom är inte tillräcklig om att de i alla delar av sin verksamhet kommer i kontakt med våld mot kvinnor. Det krävs ökad medvetenhet, kunskap och kompetens kring kvinnovåldet för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag på bästa sätt. Det handlar direkt om att personal får ökad förståelse och trygghet att möta kvinnor som har blivit utsatta för kränkning och våld. pågår kampanjår mot våld i nära relationer. Det är angeläget att kampanjens intentioner nu blir en naturlig faktor inte minst inom statliga myndigheters sätt att arbeta, och i det här fallet .
mot · GV02Fö230 · 2007-10-03 00:00:00 — Klimatet och inrättandet av en skördeskadefond tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell skördeskadefond. har vårt land drabbats av extrema väderomslag. följdes torka av kraftiga regn i . uteblev visserligen torkan men regnet blev desto värre. Inte minst har drabbats hårt, och många lantbrukare har fått se sina skördar gå till spillo. För enskilda lantbrukare har det handlat om avkastningar i mångmiljonklassen som har dränkts av regnet, vilket i många fall innebär ekonomisk katastrof. Ett exempel är en lantbrukare i som fått se grödorna på 165 av sina förstöras av de översvämningar regnet orsakat. Efter stormen gavs möjligheter för skogsbrukare att ansöka om kompensation. Även för lantbrukare har det funnits vissa kompensationsmöjligheter vid dåliga eller uteblivna skördar genom främst EU. Privata försäkringar kan också utgöra ett alternativ. Som det ser ut betalas dock ersättning endast ut för skador orsakade av hagel och torka, eller om lantbrukarna hunnit skörda sina grödor och de blir förstörda exempelvis av översvämning i magasinen. Med tanke på de förändringar vi ser i klimatet menar jag att en sådan gränsdragning är orimlig. Det permanenta skördeskadeskydd som tidigare fanns i avskaffades 1994 efter överenskommelse mellan LRF (som då var huvudman) och staten (som hade övergripande ansvar). Även sedan skördeskadefonden avskaffades kvarstår dock det statliga ansvaret vid skador av naturkatastrofkaraktär. Frågan är hur det ska utformas i praktiken. Jag menar att det finns ett tydligt behov av att åter upprätta en nationell skördeskadefond, ur vilken lant- och skogsbrukare kan ansöka om kompensationer vid en klimatrelaterad katastrof. Mot bakgrund av den gångna sommaren, och att många lantbrukare nu riskerar konkurs, menar jag att inrättandet av en sådan skördeskadefond är överhängande.
mot · GV02Fö231 · 2007-10-03 00:00:00 — Stormsäkra el och telefoni i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för stormsäkring av el och telefoni i glesbygden. har betytt oerhört mycket för utveckling och industri. Den behövs för vårt arbete, vår fritid och för att vi ska kunna tillgodose våra mest grundläggande behov. Den har bidragit till att göra det arbetet mindre fysiskt betungande vilket i sin tur har gett bättre arbetshälsa och höjd livskvalitet. kommer av allt att döma att spela en ännu större roll då den moderna tekniken inom IT och mobiltelefoni är beroende av el. Även telefonen har haft stor betydelse för utvecklingen inte minst för de boende som bor utanför städerna. Att kunna larma vid akut sjukdom, brand eller när ett brott begås är en självklarhet kan tyckas, men vid ett elavbrott eller efter en storm kan det saknas även telefonförbindelse. Även mobilnätet kan vara utslaget. När man driver företag i glesbygd är man beroende av såväl tele- som elförsörjning. Att vara beroende av el har också medfört en sårbarhet. Längre och omfattande elavbrott efter kraftiga stormar kan vara förödande för privatliv, företagande och samhällsfunktioner. Det är därför ytterst nödvändigt för samhället att ha en väl fungerande energi- och elmarknad för att kunna upprätthålla samhällsfunktioner, främja näringslivets konkurrenskraft och hålla låga kostnader för hushållen. Det är viktigt att samhället sätter upp regler som är framåtsyftande och främjar både effektiviseringar och investeringar genom att skapa förutsättningar för effektiva el- och teleföretag att agera långsiktigt till gagn för både konsumenter och samhälle. Ett förändrat klimat med återkommande kraftiga stormar ställer högre krav på distributionssystemet, och landsbygden kommer även framgent att drabbas av långa avbrott om inte stora investeringar i leveranssäkerhet sker. Erfarenheterna från stormen visar tydligt på hur viktigt det är med tydliga krav på el- och teleleverantörer. Under den förra socialdemokratiska regeringen togs flera viktiga steg för att säkra tillgången till el och telefoni i glesbygden, krav på operatörer och nätbolag, ersättningsregler för konsumenter och incitament för att stormsäkra viktig infrastruktur. Det är angeläget att det arbetet fortsätter. åtskilliga år efter stormen finns inte fast telefoni i hela . är ström- och teleavbrott återkommande inslag för familjer och företag i glesbygd. Ett nationellt program för stormsäkring blir alltmer angeläget.
mot · GV02Fö232 · 2007-10-01 00:00:00 — Försvarsmaktens prov- och testverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning av Försvarsmaktens prov- och testverksamhet. befinner sig mitt i en omställning där det svenska försvaret går från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Detta är en naturlig utveckling i rådande säkerhetspolitiska läge och helt i linje med det försvarsbeslut fattat. Det ter sig givetvis rimligt att försvaret som en konsekvens av denna inriktning får minskade anslag . Ett av de områden där stora besparings- och effektivitetsmöjligheter kan uppnås gäller försvarets prov- och testverksamhet. En lång rad utredningar visar hur det på detta område delvis har byggts upp parallella funktioner där man bedriver likartad testverksamhet på flera platser. Detta är ingen ny fråga, och konstaterade FMV att prov- och försöksverksamheten kan samordnas genom att minska antalet försöksplatser. Den inventering som genomfördes landade i samma slutsatser och rekommenderade, bland annat, att provning inom vapen- och ammunitionsområdet borde koncentreras till Test Center i . Den försvarsförvaltningsutredning som regeringen tillkallade 2004 var på samma sätt tydlig i sin slutsats om att betydande besparings- och effektiviseringsmöjligheter finns inom den militära test- och provningsverksamheten. Den kompetens som byggts upp vid skjutfält i avseende testning och provning bör, precis som de flesta utredningar visat, tas till vara. På plats finns tekniskt kunnande, nödvändig utrustning och ett område som använts för ändamålet. De besparingar man kan uppnå genom att koncentrera försvarets testverksamhet av vapen och ammunition till Test Center är betydande. Mot bakgrund av besparingskraven inom försvaret och de samordningsvinster som kan uppnås bör regeringen därför ges i uppdrag att verka för en samordning av delar av Försvarsmaktens prov- och testverksamhet till Test Center.