mot · GV02U366 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat stöd till förnybar energi och minskat stöd till fossila bränslen från sida. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ökad öppenhet inom och andra internationella finansiella institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om årlig rapportering till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energiutlåning i en sådan årlig rapportering till . De klimatförändringar vi står inför kommer att drabba världens fattiga mer än de rika. Detta innebär en cynisk paradox: som det är vi i den rika delen av världen som orsakar mest av de utsläpp som leder till klimatförändringar är det de fattiga som drabbas hårdast av de negativa effekterna och alltså är de som bidragit minst. förkunnade statsminister att regeringen avsåg att upprätta en internationell kommission med namnet The Commission on Climate Change and Development. Arbetet i kommissionen är tänkt att inledas och avslutas i samband med ordförandeskap i EU års andra hälft. Då kommer en rad rekommendationer till världens biståndsgivare att presenteras. I en intervju i säger statsminister att kommissionens rekommendationer kan komma att påverka även arbete. I samma andetag hävdar han också att det är bråttom, att klimatåtgärderna inte kan vänta. delar naturligtvis statsministerns åsikter till fullo i detta avseende vi har betonat allvaret när det gäller klimatförändringarna och välkomnar att statsministern även inser klimatförändringarnas betydelse för de fattigare delarna av världen. Även om en kommission säkert kan tjäna ett syfte finns det naturligtvis kunskap om vad som behöver göras på området. Om menar allvar med sitt uttalande om att klimatåtgärderna inte kan vänta så finns det initiativ regeringen kan vidta skyndsamt i detta avseende. Under flertalet år har de gröna i en rad motioner uppmärksammat situationen med och andra multilaterala finansinstitutioners bristande miljöhänsyn i sin energiutlåning. är en av de största offentliga finansiärerna av utvecklingen av fossila bränslen. Enligt egna siffror förväntas dess energiåtaganden att överstiga under 20062008, en ökning jämfört med tidigare treårsperiod. , , har spenderat 28miljarder dollar på fossilbränsleprojekt. I medeltal innebär det i runda tal 2miljarder dollar . Den andel av resurserna som läggs på modern förnybar teknik utgör däremot bara en bråkdel i jämförelse. Enligt uppgift från gjorde man 2005 investeringar för 153miljoner dollar i hållbar förnybar energi. 1994, alltså , var motsvarande summa . Man måste också hålla i minnet att i sin definition av förnybar energi bland annat även inkluderar storskalig vattenkraft. Bland annat har man gett avsevärda summor till 2-dammen i som, när projektet står klart, kommer att ha förstört livsmiljön för mer än 100 000 människor och även släppa ut avsevärda mängder växthusgaser. Ser man till IFC (), ett internationellt finansinstitut inom , blir siffrorna ännu dystrare. motsvarade förnybar energi av dess energifinansiering. själv har gjort vissa ansatser för att förbättra sitt anseende på området förnybar energi. Bland annat beställde man 2004 en oberoende rapport (, ) om bankens framtida verksamhet på området utvinningsindustrier. De rekommendationer som lämnades i rapporten, bland annat att i princip omgående upphöra med investeringar i såväl kol som olja, föll dock inte i god jord hos utan förkastades. Förslaget om att öka på finansieringen av förnybar energi och energieffektivisering anammades däremot dock valde man ett basår med låg investeringsnivå för detta. Syftet med detta är att uppmuntra innovationer för att nå de miljontals afrikaner som inte har tillgång till elektricitet. Det är naturligtvis mycket välkommet att man uppmärksammar problemet med bristande tillgång på hållbar energi, men återigen understryker den ringa finansiering projektet har fått skeva prioriteringar på energiområdet. Det senaste årets internationella klimatdebatt har naturligtvis inte enbart påverkat de svenska . Också inom internationella finansinstitutioner finns ett nyvaknat intresse för klimat- och energifrågor. Så har t.ex. Europeiska investeringsbanken, EIB, som enligt många bedömare i flera avseenden varit värre än , visat tecken på en omvändning i sin energi- och transportpolitik. motto är A world free from poverty. Ur ett fattigdomsperspektiv skulle en satsning på förnybar energi också kunna förbättra utsikterna att uppnå detta motto. egen utvärdering av dess stöd till exempelvis olje- och kolutvinning i fattiga länder visar att dessa projekt sällan gynnat fattiga människor. En satsning på förnybar energi däremot skulle innebära det omvända. tvingas 2,4 miljarder människor lita på traditionella biobränslen såsom exempelvis ved och dynga för sin matlagning. 1,6 miljarder människor har inte tillgång till elektricitet av dessa lever på landsbygden. Ser man till saknar nästan två tredjedelar tillgång till moderna energikällor såsom elektricitet. Den bristande tillgången till hållbara energikällor har allvarliga sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. Exempelvis dör ofattbara 2 miljoner människor på grund av inomhusföroreningar som förorsakas av öppna eldar och ineffektiva ugnar. Saknas elektricitet saknas exempelvis möjligheten för barnen att läsa läxor och möjligheten att lagra medicin och vatten. Det är också en jämställdhetsfråga i synnerhet afrikanska kvinnor ägnar åt att samla in ved, tid som hade kunnat användas på annat vis. Förnybara småskaliga energikällor kan, förutom att motverka klimatförändringarna, alltså även bidra till utveckling och Millenniemålens uppfyllande. I sig har de låga miljömässiga och sociala kostnader jämfört med många fossila bränslen exempelvis ingen skadlig gruvbrytning och inga stora dammar som innebär tvångsförflyttningar av stora människogrupper. Småskaligheten innebär också minskade risker för korruption och konflikter, något som tyvärr är alltför vanligt förekommande när det gäller vissa fossila bränslen. Förnybara energikällor skapar fler arbetstillfällen, och kan också vara mer kostnadseffektiva. anser att regeringen aktivt bör verka för att en ändring kommer till stånd när det gäller inriktningen på energiutlåning i och andra internationella finansiella institutioner. Även om en kursändring kan vara på gång behövs tryck från bland annat medlemsstaterna för att påskynda den. Som angetts ovan har beslutat att öka stödet till förnybar energi . Vi menar att det krävs en mer ambitiös insats än så. Av totala stöd ska gå till energieffektivisering och förnybar energi och ska inte ny storskalig energi och kärnkraft räknas till förnybar energi. ska sedan läggas till , vilket innebär att ska hela energiutlåning gå enbart till förnybar energi. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. i hävdar i sin digra och utkomna miljörapport of Life att det krävs en översyn av påverkan och policy när det gäller klimatförändringar. har, menar man, varit alldeles klimatdöv. I rapporten efterlyser man också att utlåningen från multilaterala investeringsbanker ska inriktas på förnybara projekt och projekt som syftar till energieffektivisering. Som ett steg på vägen vill man att ska öka trycket på ökad öppenhet från sida i fråga om rapporteringen kring fossilbränslebaserade projekt. kan bara instämma i detta. Den borde, med tradition av öppenhet och insyn, också bidra till att öka öppenheten inom . Detta är ett krav vi tidigare ställt vid flertalet tillfällen och återupprepar. Krav på öppen redovisning bör också omfatta andra internationella finansiella institutioner. måste inom och andra internationella finansiella institutioner redovisa vilken andel av energiutlåningen som gått till fossila projekt och vilken andel som gått till förnybart och energieffektiviseringar. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. Även regeringens egen öppenhet kring hur den hanterar och sprider information om vårt agerande inom och andra internationella finansiella institutioner skulle kunna bli avsevärt bättre. I ett av de tillkännagivanden som riksdag gjorde i samband med att antog betänkandet om politik för global utveckling (PGU) framhölls att regeringen med regelbundna intervall i en särskild skrivelse bör redovisa de svenska prioriteringarna för vad avser , () och de regionala utvecklingsbankerna. En sådan skrivelse överlämnades också till . har varken den föregående eller den nuvarande regeringen till redovisat sin verksamhet i organisationerna. Det är onekligen svårt att se någon regelbundenhet i detta. Det kan knappast ha varit avsikt att så skulle bli fallet. Regeringen borde således återkomma till om sin verksamhet i , IMF och de regionala utvecklingsbankerna, i likhet med vad man gör när det gäller verksamheten i vissa andra internationella organisationer. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. I en sådan årlig avrapportering bör regeringen bland annat ange vilken andel av och andra internationella finansiella institutioners energiutlåning som gått till energieffektivisering och förnybar energi och vilken andel som gått till fossilbränsleprojekt. Regeringen bör också i denna årliga rapportering ange om vilka beviljade fossilenergiprojekt man haft en avvikande uppfattning från majoriteten i bankernas styrelser. Ökad öppenhet i båda dessa avseenden är ett krav som ger förbättrad redovisning. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. I slutändan handlar det om att förbättra medborgarnas möjligheter att kunna kontrollera vad deras skattepengar används till.