ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ju360 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av uppräknat rättsbelopp hos försäkringsbolagen i tvister gällande personskador i samband med trafikolyckor. Rättshjälpsbeloppen hos försäkringsbolagen som tillkommit för att täcka kostnader för den enskilde vid domstolstvister beträffande personskador i samband med trafikolyckor har justerats högst marginellt. Beloppen är i storleksordningen beroende på försäkringsbolag allt medan kostnaderna för rättsliga processer har ökat och ökar kraftigt. I en forskningsrapport från framkommer det att efter en rättsprövning finns det ett stort antal personer som lämnar domstolen med en skuld på på grund av kraftigt höjda advokat- och läkararvoden samt att kostnaderna blivit momsbelagda. Avsikten är att kostnaderna för detta ska täckas genom rättskyddet i privat försäkring. Detta faktum har lett till ett oacceptabelt förhållande för de personer som känner sig felaktigt behandlade beträffande bedömning av personskada som uppstått i samband med trafikolycka och som vill få sin sak prövad av domstol. Att förlora målet med risk för kostnad ur egen ficka med mycket stora belopp föranleder med stor säkerhet många att avstå från domstolsprövning, vilket ger försäkringsbolagen ett övertag gentemot framför allt svagt bemedlade personer, vilket inte är en rättstat värdigt. Därför är det av stor vikt att en översyn beträffande den enskildes rättsskydd vid rättegång beträffande personskador i samband med trafikolyckor med det snaraste genomförs.
mot · GV02Ju361 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar och borttagande av preskriptionstiden. De nuvarande straffrättsliga preskriptionsreglerna i innebär att alla brott preskriberas förr eller . Den längsta preskriptionstiden är och gäller för de brott som har livstids fängelse i straffskalan. har tillträtt Romstadgan för . Enligt Romstadgan skall vissa brott, exempelvis folkmord och krigsförbrytelser, inte preskriberas. De flesta andra europeiska länder har avskaffat preskription för sådana brott. Polisens möjligheter att utreda gamla brott har förbättrats under senare årtionden genom nya tekniker, bl.a. dna-tekniken, och förändrade arbetsmetoder. Denna utveckling kommer att fortsätta, och modern kriminalteknik kommer att leda till att fler gamla brott upp. Det är mot denna bakgrund som det har gjorts en översyn av reglerna om preskription. har lämnat promemorian Preskription vid allvarliga brott, Ds 2007:1 till regeringen . Det var justitieministern i den socialdemokratiska regeringen, , som tillsatte utredningen. I promemorian föreslås att anpassar sin lagstiftning till Romstadgan och avskaffar preskription för folkmord och allvarliga former av folkrättsbrott. Vidare förslås att brott som består av uppsåtligt dödande, som mord, dråp och vissa terroristbrott, inte skall preskriberas. Det huvudsakliga skälet till detta är att det numera är möjligt att genom teknisk bevisning knyta en gärningsman till ett allvarligt brott även efter mycket . Om det finns övertygande bevisning om att en person gjort sig skyldig till exempelvis ett mord är det djupt stötande om regler om preskription medför att gärningsmannen inte kan ställas till ansvar. Enligt förslaget skall mord som redan är begångna preskriberas enligt nuvarande regler. I gäller en princip om att nya straffrättsliga bestämmelser inte skall gälla för brott som har begåtts innan de nya bestämmelserna träder i kraft. Det är i och för sig möjligt att bestämma att preskription skall slopas för brott som redan har begåtts, men enligt förslaget finns det inte tillräckligt starka skäl för att rekommendera det. Regeringen bör ändå överväga om preskriptionstiden skulle kunna ändras eller slopas även för allvarliga brott som har begåtts. Några fall som lyfts upp i utredningen är bl.a. könsstympning. Könsstympning är ett allvarligt brott som begås mot flickor, oftast när de är mellan . Eftersom preskriptionstiden för könsstympning är kan brottet preskriberas innan flickan blir myndig. Mycket talar för att många fall av könsstympning inte upptäcks förrän efter det att brottet begicks. För att brott där flickor könsstympas skall kunna lagföras effektivt krävs att brotten kommer till åklagarens kännedom innan de preskriberas. Utredningen föreslår här att preskriptionstiden vid könsstympning skall börja löpa först när den som könsstympats fyller . Det är därför högst rimligt och oerhört viktigt att preskriptionstiden ses över när det gäller våldsbrott av den här karaktären, precis som utredaren tar upp.
mot · GV02Ju362 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående återkomma med förslag för att implementera Romstadgan för den genom ny lagstiftning. Den () är en permanent, internationell domstol med mandat att döma personer för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. ICC har inrättats i syfte att komma till rätta med den straffrihet som har förekommit och alltjämt förekommer världen över för personer som har gjort sig skyldiga till grova kränkningar av mänskliga rättigheter. ICC bygger bland annat på principen om komplementaritet, dvs. ICC ska agera endast om de enskilda staterna varken kan eller vill göra det. Det primära ansvaret för att lagföra personer som är misstänkta för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser åvilar alltså staterna. ratificerade ICC:s stadga, Romstadgan, , . Som part till Romstadgan har en skyldighet att implementera den i sin nationella rättsordning, dvs. ändra sin lagstiftning så att det är möjligt att döma personer för de brott som framgår av stadgan oavsett var brotten är begångna och vem som är gärningsman eller offer. har ännu inte implementerat Romstadgan, vilket betyder att misstänkta förbrytare kan förbli ostraffade. Den nuvarande svenska lagstiftningen avseende internationella brott är på flera punkter mycket bristfällig och lever inte upp till Romstadgans krav. har uppskattat att uppåt tusen misstänkta krigsförbrytare och förövare av andra internationella brott befinner sig i . Om inte lagför dessa personer kan ICC under vissa omständigheter begära att personerna överflyttas till . I värsta fall kan personer förbli ostraffade. Betänkandet om internationella brott och svensk jurisdiktion (SOU 2002:98) publicerades med förslag till bl.a. ny lag om internationella brott. Remissrundan var klar , och i princip samtliga remissvar tillstyrkte de lagförslag som lämnades i betänkandet. har arbetat med att ta fram en lagrådsremiss. Regeringen utlovade att lagrådsremissen skulle vara klar . Detta löfte har dock sedermera övergivits (liksom tidigare besked från tidigare regeringar). Vissa uttalanden från justitieministern tyder dessutom på att man inte längre ser ett behov av ny lagstiftning. Det är mycket viktigt att är ett föredöme internationellt. har som part till Romstadgan en skyldighet att verka för att fler stater ratificerar och implementerar Romstadgan. Därför måste även agera nationellt för att Romstadgan ska implementeras. har ett behov av ny lagstiftning och en skyldighet att genomföra en anpassning av lagstiftningen så att den överensstämmer med Romstadgan. Regeringen bör därför omgående återkomma med förslag för att implementera Romstadgan för den genom ny lagstiftning.
mot · GV02Ju365 · 2007-10-03 00:00:00 — Kriminalvårdens förfaringssätt när brott begås på anstalt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kriminalvårdens förfaringssätt när brott begås på anstalt. På svenska anstalter begås brott av olika slag utan att dessa alltid anmäls för lagföring. Det verkar råda oklarheter kring i vilken utsträckning brott som begås på anstalt bör anmälas. Kriminalvården förefaller inte ha någon tydlig generell policy för rapportering och anmälningsrutiner av begångna brott. En strategi, som tydliggör för de anställda inom kriminalvården om och när brott begångna på anstalt ska anmälas för lagföring, vore att förorda. Det finns lagar, förordningar och föreskrifter som styr kriminalvårdens arbete. Dessa är främst lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, förordningen (1974:248) om kriminalvård i anstalt samt Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd. Reglerna gör det möjligt för kriminalvården att sköta sitt uppdrag och är till för att trygga de intagnas rättssäkerhet. Det finns ingen lagreglering som fordrar att en person som bevittnar brott, vare sig det sker på anstalt eller ute i samhället, ska anmäla detta till polis. I är det varje medborgares fria val att anmäla att man utsatts för brott eller bevittnat brott. Åklagaren kan dock, där målsäganden valt att inte anmäla brott, väcka åtal för brott som faller under allmänt åtal. Kriminalvårdens huvuduppgift är att tillsammans med polis, åklagare och domstolar minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kriminalvårdens verksamhet inriktas på insatser som syftar till att påverka den dömde att inte återfalla i brott. De som avtjänar sina straff ska göra det på ett säkert sätt, och det ska inte vara möjligt att begå brott , skriver kriminalvården. Kriminalvården skriver vidare att visionen är att de dömda ska vara bättre rustade att klara ett liv utan kriminalitet och droger när de lämnar kriminalvården än de var tidigare. Detta kallar man inom kriminalvården för Bättre ut. I svensk kriminalvård arbetar närmare 9000 människor, varav de flesta är kriminalvårdare. Verksamheten bedrivs runt om i landet vid 31 häkten, 56 anstalter och 35 frivårdskontor. Kriminalvården finansieras av statliga medel. Det innebär att regeringen styr kriminalvården genom direktiv om vilken verksamhet kriminalvården ska bedriva. I den uppgiften bör också ingå att utvärdera kriminalvårdens nuvarande verksamhet om den är ändamålsenlig och om det finns tillräckliga regler och rutiner för verksamheten. Det är viktigt att kriminalvårdens verksamhet värnar en human människosyn och präglas av respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Men lika viktigt är det att lag och ordning upprätthålls på våra anstalter. För att kunna uppnå kriminalvårdens vision och syfte att den intagne inte återfaller i brott och inte heller begår brott på anstalt bör en översyn av kriminalvårdens nuvarande hantering av brott som begås på anstalt göras.
mot · GV02Ju366 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nollvision för kvinnovåldet. dör en kvinna av våld i nära relationer. Genomsnittet är 17 sådana mord . Över 20000 fall av misshandel anmäls och en fjärdedel leder till åtal. 8 000 lever med skyddad identitet, de flesta kvinnor och barn. är det den förföljda som måste ändra sitt liv. Kvinnor vittnar om att de inte alltid tas på allvar av polis och socialtjänst trots att de är där för att hjälpa och skydda. Fler misshandelsbrott än någonsin anmäls och ansökningar om besöksförbud har fördubblats . Vi ser även en ökning av kvinnor som söker skyddad identitet i . Det är bra att regeringen tar fram en handlingsplan om mäns våld mot kvinnor. För att ytterligare förstärka allvaret i detta föreslår jag att man inför en nollvision för att minska kvinnovåldet i .
mot · GV02Ju367 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa trygghet på gator och torg. Ordningsproblem och vandalism är inget generellt problem bland unga men många, äldre och andra, upplever genom den bild som medierna ger en otrygghet på våra gator och torg. På många håll kan ungdomsgäng upplevas som hotfulla även om deras avsikt är något annat. Det så kallade buslivet och kvällar har på vissa håll ökat, även om man ska vara försiktig att dra för stora generella slutsatser. Det finns dock signaler om att vandalisering och ungdomsvåldsamheter i en del orter och bostadsområden har ökat. En viktig del i att förebygga och förhindra busliv och skapa ett tryggare samhälle är fler synliga poliser. Under förra mandatperioden utbildades 4 000 nya poliser som är i tjänst. Fler poliser skapar givetvis en trygghet men det behövs också andra åtgärder som ett ökat samarbete mellan polis, skola och det lokala föreningslivet. måste fortsätta att utvecklas. Det är viktigt att närpolisen är känd bland unga vilket inte alltid är fallet . Därför måste närpolisens kontakter med skolan och föreningslivet förbättras och förstärkas. Polisen ska finnas där människorna finns och verka på de tider då de mest behövs men också arbeta med förebyggande kontakter. Det kan låta som en svår ekvation men erfarenheterna från bland annat och visar att det är fullt möjligt och det faktiskt får effekter.
mot · GV02Ju368 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt besöksförbud. Alltför många kvinnor lever i otrygghet därför att de drabbas av våld eller trakasserier från män, ofta män som de har eller har haft en nära relation till. En av de åtgärder som samhället kan vidta för att öka kvinnors trygghet är utfärdandet av besöksförbud. Detta är med dagens utformning i många fall ett otillräckligt skydd. Antalet överträdelser mot besöksförbud är stort. För att förstärka besöksförbudets preventiva effekt, öka kvinnornas säkerhet och öka möjligheterna att lagföra den som överträder ett besöksförbud bör detta förstärkas med fotboja. Den socialdemokratiska regeringen gav i uppdrag att utreda detta till och med . Genom elektronisk övervakning av de personer som överträder besöksförbud eller där risken för överträdelse bedöms som stor skulle öka tryggheten för många brottsoffer, inte minst utsatta kvinnor. Det skulle både kunna fungera som ett larm till brottsoffret som kan sätta sig i säkerhet och till polis eller väktare som skulle kunna rycka ut. Dessutom skulle systemet skapa bevis för att besöksförbudet överträtts. Sannolikt kan systemet även innebära att personer med besöksförbud helt avhåller sig från att överträda detta eftersom risken för upptäckt är mycket stor. Ett införande av förstärkt besöksförbud med elektronisk övervakning kräver bl.a. investeringar i en teknisk lösning och att man skapar rutiner hos berörda myndigheter och organisationer för att få detta att fungera på ett bra sätt. Försöksverksamhet, exempelvis i ett län som där det finns intresse för detta hos fler kommuner och kvinnojourer, kan vara ett lämpligt sätt att börja verksamheten med. Regeringen bör lägga förslag som kan förstärka besöksförbudet och öka tryggheten för brottsoffer.
mot · GV02Ju370 · 2007-10-04 00:00:00 — Forsknings- och utvecklingsarbete vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att knyta forskning och utvecklingsarbete till . tillsattes en utredning om framtiden för polisforskningen. , som senare blev rikspolischef, kom då fram till att forskningen borde flyttas från och till . Det skulle göra att forskningen skulle kunna bedrivas effektivare. I budgetpropositionen 1998 togs beslutet om en flytt. Men någon egen enhet fick inte polisforskningen på Brå. Den slogs ihop med annan forskning. Något forskningsuppdrag har inte eller , och finansiering till forskning eller doktorander finns inte. Vi anser att ska ges en ökad forskningsanknytning, precis såsom i exempelvis . Dels handlar det om att ge akademiska poäng i grundutbildningen eller ändra utbildningen så att den ger akademiska poäng. Dels handlar det om att olika typer av befintlig forsknings- och utvecklingsarbete om och för poliser måste knytas närmare . blir det för många studerande en återvändsgränd att gå på polisutbildning. Det är hög tid att polisutbildningen får status av en akademisk utbildning och ges enklare möjligheter att påbörja forskarutbildning. Detta skulle gynna såväl poliskåren som polisutbildningen, studenterna, kunskapsutvecklingen och främst av allt hela samhället.
mot · GV02Ju372 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att tingsrätten i blir kvar. Av och till kommer propåer att tingsrätten i ska stängas och att verksamheten ska flyttas. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera de förändringar som genomförts . Tingsrätten i har varit på förslag att flyttas men detta har ännu inte skett. Skälet torde vara att den fyller en mycket viktig roll i det arbete som pågår för att få en trygg och säker stad. har fått mycket uppmärksamhet i media för de höga brottstal man har och även för olika enskilda händelser av brottskaraktär. Ungdomsbrottsligheten har också varit omskriven men där görs stora insatser där tingsrätten spelar en stor och avgörande roll. Genom att man snabbt identifierar personer som gör brottsliga handlingar, utreder brott och att det därefter snabbt kommer upp i tingsrätten skapas en förebyggande effekt som har visat sig mycket positiv. Att ha en snabb och effektiv handläggning gör att även andra insatser fortare kan sättas in. När allt mer av statlig verksamhet nu koncentreras till större orter finner vi det mycket angeläget att tingsrätten i även fortsättningsvis kommer att finnas kvar.
mot · GV02Ju373 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa legitimation eller certifiering av krogvakter. I media skrivs det ofta angående den problematik som finns vid krogar där det uppstår konflikter med så kallade dörr- och krogvakter. Vakterna har anställts för att hålla en viss ordning på köer och liknande. Men här finns det också en del problem runt vad de egentligen får lov att göra. Kriminella nätverk har tagit över mycket av den här sortens verksamhet. Det vill säga de anställer sådana som, enligt dem själva, inte bryr sig om de lagar och regler som finns i samhället utan har egna regler för hur saker och ting ska fungera. Detta är problematiskt ur ett samhällsperspektiv. Människor ska inte behöva känna rädsla inför att besöka arenor där dörr- och krogvakter uppehåller ordningen. Alla människor ska behandlas lika och om någon begår en olaglig handling ska denne straffas i enlighet med den lagstiftning som folkvalda beslutar över. Det behövs någon slags form av certifiering inom branschen. Ett sätt att komma åt problemet skulle kunna vara att polisen ska godkänna de personer som ska arbeta inom branschen som dörr- och krogvakt. Ett annat skulle kunna vara en utbildning inom de områden av den svenska lagstiftning som berör de frågor som man som dörr- och krogvakt kommer i kontakt med.
mot · GV02Ju375 · 2007-10-03 00:00:00 — Åldersgräns för inköp av sprejfärg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en åldersgräns för inköp av den typ av färg, huvudsakligen sprejfärg, som klottrare använder. Kampen mot klotter och annan skadegörelse måste föras på bred front i samhället. Det är nödvändigt med både förebyggande arbete och snabba insatser för att sanera klotter. Klotter och annan skadegörelse har blivit ett stort samhällsproblem i många av landets kommuner. Det orsakar enorma ekonomiska skador, det förfular vår offentliga miljö och det lockar in barn och ungdomar i tidig kriminalitet. En skärpning av lagstiftningen om klotter infördes . Klotter ingår numera i brottskategorin skadegörelse, vilken regleras i 12 kap. . Lagförändringen innebar att den maximala strafflängden ökades från fängelse till fängelse . I samband med detta kriminaliserades också försök till skadegörelse, vilket tidigare inte var straffbart. Som en följd av en ändring i polislagen gavs också polisen möjlighet att i förebyggande syfte kroppsvisitera misstänkta klottrare. Enligt () majoriteten av de polisanmälda klotterbrotten aldrig upp. anmäldes 37323 klotterbrott. Av dessa var det bara ca 4procent som kunde bindas till någon misstänkt person. Året innan anmäldes ungefär lika många klotterbrott men då var det ca 6procent som kunde bindas till någon misstänkt person. Således en 30-procentig nedgång av de fall där klotterbrotten har kunnat bindas till en misstänkt person. Många ungdomar handlar sprejfärg till sin grafitti och konst i olika färgbutiker. Men färgen hamnar dessvärre också på och i byggnader, tåg, bussar etc., vilket då är fråga om ren skadegörelse. Ett sätt att minska denna typ av skadegörelse, klottret, torde vara ett förbud för personer att köpa den typ av sprejfärg som klottrare använder.
mot · GV02Ju376 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera rymningar och rymningsförsök från fängelser. genomfördes 137 rymningar från svenska anstalter, vilket är en ökning med tre innan. har det skett flera uppmärksammade rymningar från svenska fängelser. Förutom att rymlingarna utgör en fara och är säkerhetsrisker för allmänheten kostar det mycket resurstid för de poliser som deltar i arbetet med att fånga rymlingarna. Till det skall läggas samhällets kostnad i form av det polisarbete som på grund av rymningarna inte blir utfört, vilket givetvis är svårare att beräkna, men som säkert är betydande. Mot den bakgrunden bör i lagen införas en regel som kriminaliserar rymningar och rymningsförsök från fängelsestraff. Så är fallet i de flesta andra länder, som t.ex. i våra nordiska grannländer. I är straffet fängelse , i böter eller fängelse och i böter eller fängelse . Det vanligaste straffet är böter eller fängelse i upp till ett eller , vilket gäller t.ex. i och . har fängelse , medan det i t.ex. och gäller böter eller fängelse . Med tanke på de konsekvenser som rymningar medför bör det inte längre vara fritt fram att rymma från ådömda straff. Det bör utredas vilka påföljder som kan anses vara rimliga vid rymning eller försök till rymning från ett fängelsestraff. Det synes inte helt onaturligt att lägga sig på en nivå jämförbar med våra nordiska grannländers.
mot · GV02Ju377 · 2007-10-04 00:00:00 — Pass och personlig integritet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka den personliga integriteten när det gäller pass och e-ID. Svenska pass ska innehålla en bild som lagras dels synligt i passet, dels i komprimerad form i en minnesenhet som finns i passet. ska även fingeravtryck lagras i passen enligt en EU-standard. Det är bara passmyndigheten som får lagra information i minnesenheten. Enligt uppgift kan informationen försvinna om passet utsätts för yttre påfrestning. Det kan försvåra eller förhindra inresa. Frågetecken gäller också för så kallat e-ID. Hur säkra är pass och e-ID med chip för intrång? Integriteten måste skyddas mot intrång och mot lagring av icke godkända uppgifter. Dagens osäkerhet om hur den personliga integriteten kan garanteras när det gäller pass och e-ID måste undanröjas. Den personliga integriteten måste stärkas när det gäller pass och e-ID.