mot · GV02Fi278 · 2007-10-05 00:00:00 — Klimatförändringar utsätter naturen för stora påfrestningar, och det är nödvändigt att arbetet med att bevara den biologiska mångfalden fortlöper för att tillförsäkra arter livsbetingelser och möjligheter till anpassning. Uo 20 s. 53. 35:9 Stöd för energieffektivisering i offentliga lokaler Investeringar i energieffektiviseringar, konvertering till förnybara energikällor, installation av solceller m.m. i offentliga lokaler, Uo 21 s. 77. 35:8 Planeringsstöd för vindkraft m.m. Stöd till utbyggnad av vindkraften, Uo 21 s. 76. 35:12 Stöd för installation av energieffektiva fönster Stöd för installation av energieffektiva fönster och av biobränsleeldade uppvärmningssystem, Uo 21 s. 81. Klimatforskning, Uo 20 s. 60. 34:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Klimatinvesteringar, Uo 20 s. 63. Forskning, Uo 20 s. 68. 35:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering Energirådgivning m.m., Uo 21 s. 70. 35:3 Insatser för uthållig energianvändning Demonstration, teknikupphandling, utveckling, information m.m., Uo 21 s. 72. 35:4 Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft Stöd till utbyggnad av vindkraften, Uo 21 s. 73. Energiforskning, Uo 21 s. 74 35:8 Planeringsstöd för vindkraft m.m. Stöd till utbyggnad av vindkraften, Uo 21 s. 76. 35:11 Stöd för installation av solvärme Solvärmeinstallation, Uo 21 s. 80. 41:2 Insatser för skogsbruket Stöd för hållbart utnyttjande av biobränslen, Uo 23 s. 29. 34:1 Stöd till klimatinvesteringar Hållbara städer, Uo 20 s. 61. Netto under 20082010: Regeringens ambitioner när det gäller att främja entreprenörskap och företagande är för små. Den kraftiga höjningen av arbetsgivaravgiften om som genomförts har retat upp många småföretagare som räknade med sänkta arbetsgivaravgifter när de borgerliga partierna vann valet. slopas den generella nedsättningen helt, och arbetsgivaravgifterna höjs därmed för företag med en sammanlagd lönesumma med . I stället för den generella nedsättningen av arbetsgivaravgiften som regeringen avskaffat har man infört andra nedsättningar, bland annat för äldre och för ungdomar mellan . De nya reglerna skapar stora tröskeleffekter i skattesystemet och ökar krånglet för företagen. De nedsatta arbetsgivaravgifterna för vissa tjänsteföretag som regeringen fortsätter att avisera riskerar att skapa stora gränsdragnings- och konkurrensproblem. Andra viktiga frågor dras i långbänk; detta gäller exempelvis reformering av socialförsäkringarna så att de bättre passar småföretagarna, återgången när det gäller förmånsrättsreglerna och regelförenklingsarbetet. 5Budgetpolitiska mål och förslag till utgiftsramar står bakom de budgetpolitiska målen. Utgiftstaken för staten fyller en viktig funktion då de håller utgiftsökningarna i schack och förhindrar att staten tar på sig för stora utgiftsökningar som vid en lågkonjunktur blir ohållbara. Utgiftstaken ger förutsättningar för att nå överskottsmålet. presenterade i motionen vårproposition ett förslag till utgiftstak samt en bedömning av utgiftstaket . I årets budgetmotion föreslår vi att utgiftstaket fastställs till i enlighet med den bedömningen som gjordes . Till följd av vissa förslag som regeringen presenterat och som vi accepterat görs vissa tekniska justeringar av utgiftstaken (tabell 5.1). Förslag till utgiftstak samt tekniska justeringar av utgiftstaken , 2009 och 2010 Europeiska regionala utvecklingsfonden flyttas utanför statsbudgeten Reglering statligt stöd till LSS Minskad avdragsrätt för pensionssparande Premiepensionsutgift redovisas i hushållssektorn Regeringens ambition är att minska den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP. ser inte något egenvärde i höga utgifter för offentlig sektor. Däremot ser vi regeringens kraftfulla besparingar på dem som har det sämst ställt som helt oacceptabla. Till följd av högre ambitioner på klimatområdet, när det gäller fördelningspolitik och satsningar på dem som har det sämst ställt, föreslår vi högre utgifter än regeringen. förslag till utgiftsramar är högre än regeringens. beräknar vi att utgifterna blir högre och högre. Budgeteringsmarginalen blir därmed för , och (tabell 5.2). Drygt 16 miljarder av utgifterna beror på att föreslår ett höjt grundavdrag samt säger nej till förändringarna av fastighetsskatten. Grundavdraget minskar kommunernas intäkter från inkomstskatter och kompenseras genom högre statsbidrag. befinner sig på toppen av en högkonjunktur. Resursutnyttjandet är ansträngt och i många branscher rapporteras redan arbetskraftsbrist. menar att det är viktigt att hålla igen på finanspolitiken i detta läge. Regeringens budgetförslag är något expansivt även om ansträngningar gjorts för att finansiera de skattesänkningar som föreslås. budgetförslag innebär ett högre finansiellt sparande än regeringens. Detta motiveras i huvudsak av konjunkturskäl, men vi ser också att det är viktigt med ett högt sparande för att klara de utmaningar som klimatproblemen kommer att utsätta oss för. Enligt förslag till utgifter och inkomster ökar det finansiella sparandet med 9 miljarder , 10 miljarder och 10 miljarder jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet beräknas därmed uppgå till 2008, 2010 (tabell 5.3). Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande regeringens sparande av BNP föreslår utgiftsramar och beräknar utgifterna i enlighet med tabell 5.4. Förslag till utgiftsramar för utgiftsområden Regeringens förslag () Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Regeringens förslag () Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Behovet av en aktiv och kraftfull klimatpolitik är stort. Utsläppen av koldioxid är höga och fortsatt stigande. För att klara de klimatmål som är nödvändiga för att stabilisera den globala temperaturökningen på en hanterbar nivå krävs kraftfulla insatser både i och internationellt. Kostnaden för att släppa ut koldioxid måste bli högre men lika viktigt är investeringar, forskning och utveckling i ny energisnål och klimatvänlig teknik. presenterade stora satsningar på omställning av transportsystemen genom ökade ramar för för investeringar i järnväg och utbyggd och förbättrad kollektivtrafik. I årets budgetmotion presenteras dessutom nya förslag på forskning, utveckling och investeringar på energiområdet. Totalt beräknar vi för klimatrelaterade investeringar (tabell 6.1). totala satsningar på klimatrelaterade investeringar Satsningar på klimat () : Banhållning och sektorsuppgifter Ökad kapacitet i kollektivtrafiken Stöd för konvertering av bilar Insatser för uthållig energianvändning FOU och demonstration av klimatanpassad teknik Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. Stöd för installation av solvärme Stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus Statligt riskkapital satsning på energiteknik Totalt: Klimatrelaterade satsningar 6.1Klimatinvesteringar i boende och byggande Våra bostäder står för av landets totala energiförbrukning. Stora förbättringar har redan skett när det gäller övergången från olja till förnybara bränslen för uppvärmning av småhus och villor. vill vi gå vidare med nya satsningar för att underlätta för ett energisnålare och klimatvänligare boende. Dels handlar det om investeringar i befintliga byggnader, dels om hårdare krav i när det gäller nybyggnation. Många flerbostadshus som ingick i miljonprogrammet är i stort behov av upprustning. Denna upprustning motiveras dels av att områdena behöver göras vackrare och socialt bättre, dels av att det finns mycket stora möjligheter att effektivisera användningen av värme, el och varmvatten i bebyggelsen. Energiupprustning behövs också av äldre flerbostadshus och av andra byggnader än bostäder. vill därför göra en stor och långsiktig satsning där staten erbjuder stöd. Detta kan ske genom räntefria lån eller rotavdrag. Flerbostadsområdet i håller på att renoveras med en planerad energibesparing på . Vi ser att det är möjligt att uppnå liknande resultat i många andra liknande områden. Energieffektiviseringspotentialen för befintliga hus är mycket stor men förutsätter en stor utbildningsinsats för beställare, arkitekter, fastighetsskötare och byggnadsarbetare. I flerbostadshus måste också de boende engageras i omställningen, så att de förstår syftet, kan påverka utformningen och också få del av den besparing som blir följden. föreslår att det i årets budgetmotion avsätts och respektive 2010 för satsningar på energieffektiviseringar i miljonprogrammen. 6.1.2Energieffektiva tak och fasader Även i andra fastigheter än flerbostadshus finns stora möjligheter till energieffektiviseringar i samband med ombyggnad och renoveringar. Bland annat handlar det om att förse tak och fasader med till exempel solceller och solfångare för att minska behovet av tillförd energi i byggnaderna. har föreslagit som mål att en miljon kvadratmeter solfångare ska installeras till 2020 () och att detta ska ge . Vi vill se mycket mer solvärme, bland annat i miljonprogrammets upprustade bostäder, men också som solvärmefält för fjärrvärmen. Vårt förslag innebär att ramen för solvärme ökas med i jämförelse med regeringens. Målet är att få fram solvärme till 2020, vilket motsvarar solfångare med dagens prestanda. 6.2 Klimatinvesteringar på energiområdet För att ställa om energiproduktion krävs fortsatt stora satsningar på förnybara energikällor. Utbyggnaden av vindkraften måste öka, och forskningen på andra förnybara energikällor måste öka kraftigt. För att öka robustheten i elsystemet och skapa möjligheter för fler små producenter att vara med och förse med ren hållbar energi behöver lagstiftningen förenklas och förbättras kring småskaliga elproducenters möjlighet att leverera och sälja miljövänlig el. Runt om i finns småskaliga elproducenter. Problemet är dock att det är dyrt och komplicerat att sälja sin el till konsumenterna. Dagens system gynnar de stora elproducenterna, och vi går miste om stora ekonomiska och miljömässiga fördelar. Ett mer decentraliserat produktionssystem minskar också sårbarheten i samhället. Elnätet blir mindre beroende av ett fåtal stora producenter, och behovet av stora överföringskablar minskar. Vid stora stormar och andra störningar på elnätet blir skadorna mindre och mer begränsade. Detta gäller framför allt på glesbygden och i områden som drabbas extra hårt av ett förändrat klimat. En ny lagstiftning kan lägga grunden för teknikutveckling kring småskalig elproduktion. föreslår en rejäl regelförenkling för små elproducenter. Några av utgångspunkterna för en sådan reform är: Alla producenter av el ska befrias från nättariffer och nättarifferna ska i stället betalas direkt av konsumenterna. Alla elkunder ska på begäran få en nettomätare av el som kan användas för att mäta både ström som man köper från nätet och ström som man säljer till nätet. Små producenter ska inte behöva ta eventuella kostnader för förstärkningar av elnätet till följd av att den nya anläggningen kopplas in (så kallat investeringsbidrag). Detta är något som redan överväger för anslutning av ny elproduktion till stamnätet. Motsvarande förändring bör genomföras även för lokala och regionala nät. Reformen ska bekostas av elkonsumenterna. Förslaget behöver utredas vidare. föreslår att en utredning tillsätts med syfte att återkomma med förslag senaste . 6.2.2Fast minimiprisgaranti på el De som ska investera i nya anläggningar för produktion av förnybar el får stöd av samhället på framför allt två sätt: dels genom befrielse från skatter som belastar fossilbaserad elproduktion, vattenkraft och kärnkraft, dels genom elcertifikatssystemet. Den som vill investera i en ny anläggning för förnybar el har emellertid ofta svårigheter att få banklån till investeringen då det råder osäkerhet om långsiktigheten i systemet och vilket pris som elcertifikaten kommer att ha . I har man i stället för elcertifikat använt fast pris för nya förnybara elproducenter. Det har visat sig vara en mer framgångsrik metod. har vindkraft jämfört med , trots att är betydligt mer tättbebyggt och har betydligt kortare kust än vad har. För att öka takten i utbyggnaden av förnybar elproduktion föreslår att ett fast pris på el införs för nya elproducenter av förnybar el. Det fasta priset ges under till producenter av el från vindkraft, solenergi och vågenergi. Det fasta priset ges till anläggningar som kopplas in på elnätet . För anläggningar som kopplas in följande år sätts ett nytt pris. Priset på elterminen ligger på per MWh motsvarande per MWh eller per kWh. Därtill kommer priset på elcertifikaten som ligger på per kWh. Sammantaget får en producent av vindkraft per kWh, vilket torde vara tillräckligt för de allra flesta producenter. Problemet ligger snarare i osäkerheten kring huruvida priset är uthålligt under anläggningens livslängd. föreslår att minimipriset utformas som ett garantipris för elcertifikaten . Dessa garanteras för vindkraft till per kWh, för solceller till per kWh och för vågenergi till per kWh. Det nya systemet behöver utredas och bedöms kunna träda i kraft . avsätts under utgiftsområde 21 för den nya reformen. 6.2.3Fortsatt utveckling av solceller Solcellssatsningen bör fortsätta efter 2008, då solcellskunnandet är av strategisk betydelse. Även om solceller troligen har sin största potential i solrika länder i syd, är det i rika länder som som resurserna finns för utveckling och storskalig etablering av solcellstekniken. För att få i gång en storskalig produktion behövs en stabil hemmamarknad vilket kan uppnås genom fortsatt stöd till solceller. Det är också viktigt att ha en långsiktighet i energistöden för att ge företagen stabila villkor. Vi vill därför till skillnad från regeringen ha en fortsatt satsning på till solcellsanläggningar i . 6.2.4Regelförenkling gällande näringslivet för energi och klimatteknik Det finns en stor potential att minska regelkrånglet för företag. har länge drivit frågan om regelförenklingar. Bland annat har vi varit med och initierat arbete med att mäta företagens administrativa börda och inrätta handlingsplaner för att minska regelkrånglet. Många företag inom miljöteknikbranschen upplever stora problem med regelkrångel kring tillståndsgivning. För att påskynda arbete med att minska problemen med regelkrångel för miljöteknikbranschen avsätter vi ytterligare till för fortsatt arbete med regelförenklingar. 6.2.5Satsning på teknikupphandling hos För att energieffektivisering ska äga rum krävs en aktiv marknadspåverkan, eftersom de potentiella kunderna har svårt att efterfråga produkter som inte finns eller som de inte känner till. En verksam metod är att staten samlar en beställargrupp som specificerar krav på en energieffektivare produkt än vad som finns på marknaden och därefter utlyser en tävling där vinnaren belönas med en stor order från beställarna. och dess föregångare har genomfört teknikupphandlingar för till exempel fönster, kyl/frysar, små solfångare och luftbehandlingsaggregat. I många fall har det lett till forcerad produktutveckling och ändrad marknadsstrategi hos stora företag. Ökade insatser på teknikupphandling och annan marknadsbearbetning är både kostnadseffektiv klimatpolitik och bra för den svenska industrins konkurrenskraft. 6.2.6FOU och demonstration hos Ett större tillskott av resurser för forskning och utveckling behövs på energiområdet då teknik för förgasning av biomassa nu är inne i ett avgörande skede. Såväl för förgasning av svartlut som ved behövs demonstrationsanläggningar för att inte ska förlora sin ledande ställning inom dessa områden. Dessutom kan vågkraften behöva en större pilotanläggning. Vi vill satsa på pilotanläggningar för ny förnybar energiteknik. 6.2.7Statlig satsning på riskkapital för energiteknik har pekat på att det finns en brist på riskkapital till ny energiteknik i . Detta gör att kommersiella möjligheter inte tas till vara och att vi inte får avkastning på investeringar i forskning och utveckling. Eftersom det privata riskkapitalet inte förmår utnyttja potentialen i svensk energiteknik föreslår att ett nytt statligt riskkapitalbolag inrättas inom energiområdet. Bolaget ska öka kommersialiseringen och nyttiggörandet av tidiga insatser inom energiområdet vilket ska leda till snabbare och bredare implementering av energi- och miljötekniker, detta genom direktinvesteringar med ägarkapital. Bolaget ska främst investera inom energiområdet i utvecklingsföretag som befinner sig i de tidiga riskkapitalskedena sen uppstart respektive tidig expansion. Bolaget bör vara helägt av och förvaltas av . Under en tioårig uppbyggnadsfas föreslår vi ett årligt tillskott på . får många elkonsumenter bara en avläsning av sin mätare . Det finns då ingen möjlighet att debitera dem för när de konsumerat sin el, trots att leverantörens kostnad varierar från kanske per kWh (natt, juli) som lägst till som högst (vardag, dag, februari). Med timmätning för alla finns det möjlighet för elleverantören att ta mer betalt av konsumenter som förbrukar en stor del av sin el på höglasttid och sänka priserna för dem som har en jämnare förbrukning. När denna möjlighet väl finns, särskilt bland villakunder, kommer elvärme i dåligt isolerade hus att bli dyrare. Så fort en enda elleverantör börjar erbjuda lägre priser för kunder med rätt förbrukningsprofil kommer de andra att tvingas följa efter. Förslaget löser två problem: Risken för effektbrist är i nästan helt kopplad till köldknäppar, då elvärmeförbrukningen skjuter i höjden. Effektmarginalen kommer att öka med färre elvärmekunder, eller bättre isolerade elvärmehus, eller lägre inomhustemperatur riktigt kalla dagar och någon sorts tillsatsvärme. Det är samhällsekonomiskt bra, eftersom det betyder minskat behov av reservkraftverk och minskat behov av nätutbyggnad samt mindre slitage av det nät vi har. föreslår att regeringen tar initiativ till en lagstiftning som innebär att alla elkunder ska erbjudas timmätning. Inriktningen på regeringens budgetproposition är tydlig, man vill öka investeringarna i vägar med medan investeringarna i järnvägen fryses. Regeringen etablerar en 61-princip för fördelningen av resurser, till vägarnas fördel. anser att statens vägnät från kapacitetssynpunkt inte behöver byggas ut. Vägtrafiken är det transportslag som har i särklass flest och störst negativa effekter på människors hälsa och miljön. Att satsa mer på denna väg är oförsvarligt, särskilt med tanke på det beroende en sådan satsning skapar i samhället. Det leder ofrånkomligen till ökat beroende av biltrafik med åtföljande klimatpåverkan och andra negativa effekter. anslag bör därför inte öka utan vara oförändrat och i stället fokusera på ombyggnader som är önskvärda från säkerhetssynpunkt samt i större utsträckning än bidra till en ökad och förbättrad kollektivtrafik samt cykling. 6.3.1Utbyggd järnväg och kollektivtrafik avvisar regeringens politik. behöver inte fler stora motorvägar. I stället föreslår vi en ytterligare ökning av anslagen till underhåll och utbyggnad av järnvägens kapacitet samt satsningar på kollektivtrafik. anser vi att anslag bör ökas med i förhållande till regeringens budget för underhåll och investeringar i järnvägen. Dessutom bör anslagen ökas med ytterligare för statliga bidrag till kollektivtrafik i städer, framför allt spårvägar. Vidare bör av anslag öronmärkas till investeringar i infrastruktur för kollektivtrafik samt till utbyggnad av gång- och cykelvägar. anser att aktivitet vad gäller infrastrukturåtgärder för kollektivtrafiken behöver förstärkas med . Pengarna bör investeras i åtgärder som underlättar för kollektivtrafikens framkomlighet på de delar av det statliga vägnätet där behovet av sådana åtgärder är störst, främst i storstadsregionerna. Ytterligare av anslag bör satsas på utbyggnad av gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet och utgöra bidrag till kommunernas utbyggnader. Båda dessa åtgärder finansieras genom en överföring av investeringar i nationell plan som ska minska med . Därmed föreslår , sammantaget över budgetperioden, att statens anslag till drift, underhåll och infrastruktur för järnvägar, kollektivtrafik samt gång- och cykelbanor ökas med i förhållande till regeringens förslag. Dessutom föreslår en rad åtgärder som gynnar gång, cykling och kollektivtrafik i förhållande till bilar, lastbilar och flyg. Statens intäkter från trängselskatterna, sammantaget , bör i enlighet med resultatet i folkomröstningen gå till investeringar i regionens kollektivtrafik. Amorteringar på statens lån till vägar och järnvägar bör fördelas så att de gynnar järnvägen i stället för vägbyggen, en avståndsbaserad skatt på lastbilstransporter bör införas och flygbränsle bör beskattas på samma sätt som bensin till bilar. Riskavgiften för statens lånegarantier till bör betalas av de bilar som använder bron. Biogas är ett utmärkt fordonsbränsle som utöver minskade koldioxidutsläpp från trafiken också minskar utsläppen av hälsofarliga och övergödande avgaser radikalt. Genom rötning av jordbruksprodukter och samhällets organiska avfall minskar utsläppen av växthusgaserna metan och dikväveoxid från jordbruket med bortåt koldioxidekvivalenter. Restprodukterna efter rötning utgör en värdefull gödslingsresurs. Om går i spetsen för biogas finns goda möjligheter att utveckla en framgångsrik exportindustri. Det ligger ganska nära till hands för klassiska svenska industrier som ABB och att exportera teknik och kunnande på biogasområdet i hela världen. Potentialen för biogas är också god. anger att mer än femtio gånger så mycket biogas till fordon som , eller , skulle kunna produceras i . För att en sådan positiv utveckling för miljön och ekonomi ska komma till stånd behöver dock ett nationellt biogasprogram skapas. I detta program bör ingå att en ansvarig myndighet väljs ut för att samordna biogassatsningar runt om i landet. Bidraget till klimatinvesteringar, Klimp, bör dubbleras, och de nytillskjutna pengarna bör föras till utbyggnad av biogasanläggningar, system för leveranser av gödsel och jordbruksrester till dessa och uttransport av biogas till fordonsflottor (buss, taxi, renhållning etc.) och rötrester till jordbruk. Ett särskilt investeringsstöd för lokal produktion av biogas på lantgårdar bör också initieras. Vi bedömer att Klimpprogrammet behöver utökas till för detta ändamål. För att öka tillgängligheten till biogas och garantera ett heltäckande nät av biogastankstationer bör lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (SFS 2005:1248) kompletteras med en skyldighet för större mackar att inom ett visst år ha biogas. Utöver detta ska mindre mackar kunna söka bidrag för biogasetablering, och mackar av strategisk betydelse ska av en särskild samordnare uppmanas att söka dessa bidrag för att göra biogasnätet finmaskigare. Målet bör vara att det ska finnas minst en biogasmack i varje kommun för att trafikanter med biogasbil på ett smidigt sätt ska kunna ta sig mellan större städer. har länge drivit frågan om förnybara fordonsbränslen. Tack vare den politik som vi genomfört fanns förutsättningar på plats fordon, bränslen och distributionsnät för att utvecklingen skulle kunna ta fart. Konsumenternas intresse är väckt och växer. Miljöbilar har fått ett genomslag. Den ökande globala efterfrågan på biodrivmedel ökar behovet av en certifiering av drivmedelsproduktion utifrån både miljöhänsyn och sociala hänsyn. ställde sig positivt till regeringens miljöbilspremie när den presenterades . Vi hade emellertid ett annat förslag på konstruktion av premien.