ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Sf212 · 2007-09-27 00:00:00 — Ideellt arbete vid sjukpenning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av tillämpningen av de regler som gäller för ideellt arbete vid sjukpenning och partiell sjukersättning/aktivitetsersättning. Efter en sjukdom eller skada är det viktigt att människor erbjuds möjligheten att komma tillbaka till ett aktivt liv med meningsfull sysselsättning. För att lyckas att komma tillbaka till ett aktivt liv behöver man stöd. Detta får man bäst genom en väl fungerande rehabilitering. Ett sätt att bibehålla viss aktivitet och livskvalitet är genom att engagera sig i ideellt arbete. Det formella kravet på arbetsförmågans nedsättning för rätt till sjukpenning är knuten till vissa nivåer. Det innebär att den försäkrades arbetsinsats, och påvisad arbetsförmåga, också styrs av dessa nivåer. Detta gäller oavsett vilken form arbetsinsatsen har, om det till exempel är ett arbete i en förening eller ett politiskt uppdrag. Genom att ha kvar sitt sociala engagemang och uppmuntra till aktiviteter skulle återgången till arbetet underlättas och detta skulle också vara ett viktigt inslag i rehabiliteringen. I Vägledning 2004:9, som utgår från proposition 1997/98:111, står det tydligt att ideellt arbete inte ska påverka bedömningen av arbetsförmågan. Där står att Deltagande i sådant föreningsliv eller kursverksamhet m.m. som motsvarar vad en yrkesverksam person vanligen utför på sin fritid, bör därför inte tas hänsyn till vid bedömningen av arbetsförmågan. Man ska till och med kunna arbeta ideellt en åttondel av normal heltid och även få en lön som motsvarar en åttondel av en normallön, utan att få sitt arbete ifrågasätt och bli utredd igen, eller riskera att få sin ersättning indragen. Detta gäller dock inte de personer som har partiell sjukersättning/aktivitetsersättning, enligt tolkning. Denna regeltolkning är allvarlig från demokratisynpunkt och ur ett medborgarperspektiv. Den innebär i praktiken att personer som har deltidssjukersättning inte har rätt att vara ideellt aktiva i föreningar av olika slag. Tolkningen kan knappast vara den som var avsikten när propositionen skrevs. Med hänvisning till ovanstående är en översyn av tillämpningen angelägen för att ge alla möjlighet till aktivitet och engagemang utan att detta skulle medföra risken att få sin ersättning indragen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02Sf214 · 2007-09-26 00:00:00 — Förändrad benämning på bidrag till gymnasiesärskolans elever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrad benämning på bidraget för gymnasiesärskolans elever från förlängt barnbidrag till studerandebidrag. Ungdomar som slutar årskurs 9 och tar steget in på gymnasiet är berättigade ett så kallat studiebidrag. Ungdomar som går i den skolform vi benämner gymnasiesärskolan är berättigade samma typ av bidrag, men det kallas i det här fallet för förlängt barnbidrag. Att befinna sig i fasen , i de övre tonåren, och få så kallat förlängt barnbidrag är missvisande och kan upplevas som kränkande för eleverna. Gymnasiesärskolans förlängda barnbidrag bör därmed ändras till att benämnas studerandebidrag. En likvärdig benämning av bidraget för samtliga elever inom gymnasie- och gymnasiesärskolan är av största vikt för att undvika missförstånd och inte minst för att uppnå jämlikhet mellan dessa elevgrupper.
mot · GV02Sf215 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibel sjukförsäkring. Det är inte alla sjukskrivna personer som har behov av att vara hemma från sitt arbete på heltid, d v s . Det är därför möjligt att vara sjukskriven både 25, 50, 75 och . Trots denna möjlighet, kan systemet av både arbetstagare och arbetsgivare upplevas som fyrkantigt. Varför är det inte möjligt att vara sjukskriven istället för 75? I regeringsförklaringen står att läsa: Regeringen kommer att lägga särskild vikt vid reformer till stöd för att människor som drabbats av sjukdom ska behålla en nära koppling till arbetsmarknaden och att vägarna tillbaka är många och breda. Ett steg i riktning att nå regeringens mål kan vara att ta hänsyn till de enskilda personer som har andra behov av sjukskrivningstid än dagens regler tillåter. Det borde alltså vara möjligt att vara sjukskriven också på andra nivåer än med de fyra olika nivåskillnader som dagens system medger. är ett 25-procentigt steg alltför stort. Men för den som arbetat skulle ett steg till kunna vara lättare att ta, än att på en gång fördubbla arbetsinsatsen, något som klivet mellan 25 och 50 i själva verket innebär.
mot · GV02Sf216 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagande och föräldraskap. I är tre av fyra företagare män. Antalet anställda i kvinnors företag är dessutom i genomsnitt betydligt färre är antalet anställda i mäns företag. Den ökning som skett av kvinnor som företagare visar så svag förändring/uppgång att det kommer att ta innan kvinnorna kommer i kapp männen1. Initiativ och förslag som underlättar för kvinnor har den tidigare socialdemokratiska regeringen varit återhållsam med. Alliansregeringen har å sin sida visat en uttalad vilja att det ska växa fram fler företag drivna av kvinnor. Och regeringens satsningar både på kvinnors företagande och på forskning om kvinnors företagande är i sammanhanget både nödvändigt, glädjande och välkommet. Ett problem och bekymmer för unga kvinnor (och män) som startar företag är de sociala trygghetssystem som gäller. Dagens ersättningar för sjukdom och föräldraledighet skiljer sig stort mellan anställda och företagare. En företagare som önskar att vara föräldraledig räknar ut sin dagersättning genom att dela företagets nettoinkomst , medan en anställd delar sin årsinkomst med . Det kan leda till stora skillnader i ersättningsnivåerna. Inte heller kan den egna företagaren räkna med att ekonomisk framgång ska bidra till att öka ersättningen, eftersom tillämpar en jämförelseregel som säger att företagaren maximalt kan ha högre inkomst än motsvarande anställd inom samma bransch. Dessutom får företagaren ofta avsevärt som föräldraledig jämfört med en anställd eftersom hon/han på grund av lägre dagersättning ser sig tvungen att ta ut sju dagars föräldraledighet , jämfört med de fem som den anställde kan välja. Allt fler familjer väljer att dela på föräldraledigheten, men är det kvinnor som tar ut av dagarna. Dessutom är det fler kvinnor än män som stannar hemma och vårdar sjuka barn. Tydliga forskningsresultat visar dessutom att kvinnor är mindre riskbenägna än män. Komplicerade och dåliga trygghetssystem blir därför rent kontraproduktiva för ett land som vill se fler företagare och fler kvinnor som egna företagare. behöver fler företagare och entreprenörer fler hjältar som gör verklighet av sina idéer och som vågar satsa både tid och pengar på investeringar . Vårt välstånd och fortsatta utveckling bygger på att vi tar vara på människors kreativitet, lust att skapa och strävan att fortsätta utvecklas. För att uppnå detta krävs det en rejäl översyn av de sociala trygghetssystemen för egna företagare, så att även kvinnor som önskar kombinera livet som företagare med ett rikt familjeliv ska kunna göra det. Fölster, 2007.
mot · GV02Sf218 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kräva att hyresvärden ska godkänna andrahandsuthyrning i de fall där sociala myndigheter ska betala ersättning för hyran. I är barnfamiljer och ungdomar utan barn berättigade till bostadsbidrag. För att räknas som barnfamilj ska du ha barn som bor hos dig permanent eller som bor hos dig med viss regelbundenhet. Man räknas som ungdom om man har fyllt 18 men inte . Hyr man en lägenhet i andra hand måste man ha ett skriftligt hyresavtal med hyresvärden. Hyresvärden, bostadsrättsföreningen eller hyresnämnden ska även ha godkänt andrahandsuthyrningen. Generellt godkänner de sociala myndigheterna andrahandskontrakt som underlag för hyresersättning vid socialbidrag, detta trots att kontrakten oftast ej är godkända av hyresvärden. Detta kan i sin tur leda till omgående uppsägning om förehavandet kommer till hyresvärdens kännedom. En annan negativ faktor att ta hänsyn till är att ej godkända andrahandskontrakt enligt ej är bidragsberättigande för bostadsbidrag. Kommunen riskerar då att få stå för den kostnaden. Det spekuleras i att ett väsentligt antal lägenheter cirkulerar på den så kallade andrahandsmarknaden. Kontraktsinnehavarna är i flera fall personer som inte längre bor i kommunen eller ens i landet. Det förekommer också så kallade skenskilsmässor, där en familj har erhållit två bostäder men endast själv bebor en lägenhet. Det kan inte uteslutas att kontraktsinnehavarna gör en ekonomisk av att hyra ut i andra hand. Det kan heller inte uteslutas att dubbla bidrag för samma lägenhet utbetalas. Stämmer detta och skulle dessa lägenheter frigöras för den öppna marknaden skulle detta troligen vara den största bostadspolitiska åtgärden som i ett slag tillförde åtskilliga bostäder till de många bostadssökande. Uppsägningstiden är i de flesta fallen 3 månader och inom skulle staden kunna öka sitt antal lediga lägenheter mer än någon annan åtgärd i syfte att öka antalet tillgängliga bostäder i form av förstahandskontrakt. Lösningen är att kräva att hyresvärden skall ha godkänt andrahandsuthyrningen i de fall de sociala myndigheterna skall betala ersättning för hyran, alternativt informera hyresvärden om andrahandskontraktet. Det måste anses rimligt att hyresvärden är informerad om vem som de facto bor i lägenheten och att undvika handel med andrahandskontrakt.
mot · GV02Sf219 · 2007-09-28 00:00:00 — Skatt och arbetsgivaravgifter för ideella föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av skatt och arbetsgivaravgifter för ideella föreningar. Föreningslivet i gör en betydelsefull samhällsinsats. Det är därför angeläget att fundera över hur samhället med relativt små medel skulle kunna stimulera arbetsinsatser i föreningar och folkrörelser. framförde företrädare för förslag om att undanta vissa mindre inkomster, när någon exempelvis sitter barnvakt, från beskattning. Även vissa andra tjänster mellan grannar och bekanta togs upp. Detta skulle onekligen förenkla skattesystemet och dessutom inte kosta särskilt mycket pengar för samhället. Ett likartat synsätt och resonemang skulle kunna vara tillämpligt på föreningar och folkrörelser. Det handlar till exempel om arvode till ledare som avsätter betydande resurser i form av tid och engagemang till sitt uppdrag. Det kanske inte handlar bara om arvoden, utan om all ersättning under en viss gräns. Möjlighet till en ersättning, utan skatteavdrag för den enskilde och arbetsgivaravgift för organisationen, skulle kunna underlätta rekrytering av nya ledare och innebära ytterligare stimulans till föreningsliv. Samhället skulle väl få tillbaka de satsade resurserna. Därför bör frågan utredas och dess konsekvenser belysas närmare.
mot · GV02Sf222 · 2007-09-21 00:00:00 — Översyn av kostnader för adoption tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över villkoren för adoptivföräldrar. Villkoren för adoptivföräldrar bör likställas med villkoren för föräldrar till biologiska barn. är omkostnaderna för en adoption stora och många blivande adoptivföräldrar måste ta stora lån för att ha råd med dessa omkostnader. När stödet för att adoptera infördes motsvarande det av kostnaden. höjdes stödet för adoptioner från till . Det motsvarade av genomsnittskostnaden för att adoptera ett barn, vilken då var . Den internationella utvecklingen har lett till allt högre kostnader för adoptionsorganisationerna. Detta i sin tur innebär kraftigt höjda avgifter så att en adoption kan kosta betydligt beroende på varifrån adoptionen sker. Det är angeläget att genom dialog med adoptionsorganisationerna både i och internationellt försöka komma tillrätta med denna utveckling. är det motiverat att göra en översyn om hur kostnaderna ska fördelas när föräldralösa barn får adoptivföräldrar. Alla barn har rätt att växa upp i en familj och det ska inte vara kostnaden som styr.
mot · GV02Sf228 · 2007-09-27 00:00:00 — Delat barnbidrag vid växelvis boende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om delat barnbidrag och vårdbidrag vid växelvis boende. anser att det är dags att införa en mer modern och jämställd syn på barnbidragen. Det är en viktig signal från samhället att båda föräldrarna ses som ansvariga för barnet. Vid delad vårdnad med särboende föräldrar när barnet bor växelvis hos båda borde det med automatik innebära delat barnbidrag. Reglerna bör ändras i likhet med proposition 2005/06:20 som lades fram till . Det var en proposition som var framtagen i samarbete med . Propositionen bifölls bara delvis eftersom gjorde gemensam sak med de borgliga och stoppade förslaget om delat barnbidrag och vårdbidrag när föräldrarna inte är överens. har beslutat att barnbidraget ska kunna delas rakt av mellan föräldrarna när barnen bor växelvis hos mamman och pappan när föräldrarna är överens. Även vårdbidraget, som betalas ut till föräldrar med funktionshindrade barn, ska kunna delas. Vidare godkände förslaget om att föräldrar som bor ihop ska få välja vem av dem som ska få barnbidraget. Beslutet innebär att föräldrarna ska anmäla bidragstagaren till . Om ingen anmälan görs går bidraget till mamman. Lagändringarna började gälla . Men när föräldrarna inte är överens behövs regler som tillgodoser barnens bästa. Så är inte lagen utformad utan den bygger på samma gamla reglering som infördes . Det var då radikalt att ge barnbidraget till mamman. Men vi lever i en annan tid . Förslaget om delat barnbidrag innebär en mer modern och jämställd syn på föräldraansvar. För särlevande föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn som har växelvis boende hos föräldrarna införs en möjlighet att dela barnbidraget så att hälften utbetalas till vardera föräldern. Gör endast en av föräldrarna anmälan om delat barnbidrag får bidraget delas om det finns en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende, såvida inte den andra föräldern visar att sådant boende inte föreligger. Bidraget får också delas på anmälan av en förälder om underhållsstöd lämnas till barnet enligt 3§ andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. För särlevande föräldrar som delar på barnbidraget delas flerbarnstillägget proportionerligt i förhållande till antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär. Det är angeläget att man när man genom dom eller avtal fastställer delad vårdnad av ett barn fastställer delning av barnbidraget. Vi föreslår att regeringen åtkommer till med ett förslag i enlighet med motionens intentioner.
mot · GV02Sf229 · 2007-09-28 00:00:00 — Tredjelandsmedborgare på en nordisk arbetsmarknad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tredjelandsmedborgarnas möjligheter att delta på en nordisk arbetsmarknad. Svårigheterna för invandrare att komma in på arbetsmarknaden är välkända i . Samma mönster syns i alla nordiska länder. Det är därför viktigt att alla möjligheter till arbete för denna grupp tas tillvara. Vidgade arbetsmarknader innebär ökade matchningsmöjligheter. Många invandrare arbetar inom hotell- och restaurangbranschen och med service inom privat tjänstesektor. Dessa är tillväxtbranscher med risker för flaskhalsar. Att möjliggöra även för utomeuropeiska invandare som har permanent uppehållstillstånd eller motsvarande att utnyttja jobbmöjligheter i andra nordiska länder skulle ge arbetslösa jobb. Dessutom skulle det fylla luckor i efterfrågan på arbetskraft. Därför är det viktigt att prioritera arbetet med en nordisk överenskommelse avseende fri rörlighet inom för invandrare med permanent uppehållstillstånd.
mot · GV02Sf231 · 2007-09-27 00:00:00 — Obligatorisk hörselundersökning för asylsökande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra syn- och hörselundersökning obligatorisk för alla vuxna asylsökande. har vuxna asylsökande i rätt till viss sjukvård då de väntar på att asylsökningarna ska behandlas. De asylsökande erbjuds en hälsoundersökning av den lokala asylhälsan som har ansvar för. I hälsoundersökningen så bör det finnas en obligatorisk syn- och hörselundersökning. Är du asylsökande och har en första kontakt med sjukvården i så kan det inte vara lätt att veta vilka olika undersökningsmöjligheter som finns att tillgå. Språkligt kan det vara svårt att göra sig förstådd och bli förstådd. Hur ska man då förstå innebörden av hälsoundersökning och ställa de rätta frågorna och kraven i samband med denna? Hörselskador är ett stort problem eftersom många kommer från krigsdrabbade områden och har i varierande grad blivit bullerskadade. Många har blivit misshandlade under fängelsevistelser i hemlandet och har även då fått men på syn och hörsel. Att skada hörseln är förhållandevis lätt och ger dessutom i regel inget fysiskt synbart resultat. En tämligen banal och lätt hörselskada kan resultera i livslånga konsekvenser. Konsekvenserna av en hörselskada är många och är i många fall dolda för omgivningen. För många invandrare med hörselskador, som inte har upptäckts, har det varit svårt att tillgodogöra sig utbildningar och det kan få stora följder och konsekvenser i deras framtida liv i . Människor som söker asyl i ska få ett bra mottagande, en hälsoundersökning som har obligatorisk hörsel- och synundersökning som ligger till grund för att de ska få en bra start i sitt nya hemland.
mot · GV02Sf233 · 2007-09-24 00:00:00 — Underhållsstöd till barn när en ensam vårdnadshavare avlider tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler för utbetalning av underhållsstöd till barn när en ensam vårdnadshavare avlider. En ensam vårdnadshavare och moder med omyndiga barn får underhållsstöd från som en följd av att den bidragsskyldige fadern inte fullgör sin underhållsskyldighet. När vårdnadshavaren avlider gäller enligt lagen om underhållsstöd att utbetalningar upphör i och med utgången av den månad under vilken dödsfallet inträffar, enligt den tolkning som tillämpas hos (3 § och 19 § lagen om underhållsstöd). Om det, vilket inte är helt ovanligt, då inte kommer ifråga att överflytta vårdnaden på den bidragsskyldige fadern kan underhållsstöd åter komma ifråga först på ansökan av en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnen. Utbetalning kan inte komma ifråga tillbaka än en månad före ansökningsmånaden (6 § samma lag). Med andra ord blir det för barnens anhöriga eller för vederbörande socialnämnd av ekonomiska skäl nödvändigt att prioritera anskaffandet och förordnandet av en särskild förmyndare i stället för att i första hand värna om barnens omsorg och trygghet vad gäller boende, skola och sociala kontakter. Detta förefaller vara en oriktig turordning och en uppenbar risk finns därtill att barnen kommer att gå miste om en eller flera månaders underhållsstöd. Även om det finns möjligheter att förordna en särskild förmyndare interimistiskt tar handläggningen i tingsrätten med kommunicering av handlingar mer tid än vad som hinns med under en månad. Just i situationen med en ensam vårdnadshavares död borde därför reglerna om utbetalning av underhållsstöd kunna ge utrymme för en rimlig övergångstid om förslagsvis . Detta kan enklast ske genom att underhållsstödet fortsätter att utgå efter vårdnadshavarens död, alternativt ges rätt till underhållsstöd retroaktivt .
mot · GV02Sf234 · 2007-09-21 00:00:00 — Ränta för stat, kommun, landsting och region tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldighet för stat, kommun, landsting och region att utge ränta till enskild i de fall högre instans ändrar ett avslagsbeslut till förmån för den enskilde. Räntelagen (1975:635) stadgar uttryckligen att den endast omfattar fordringar på förmögenhetsrättens område. Med andra ord är räntelagen inte tillämplig på fordrings- och skuldförhållanden mellan en enskild medborgare å ena sidan och stat, kommun, landsting eller region å den andra sidan. Detta har också fastslagits i domstol. Regeringsrätten har också i en dom slagit fast att inte utan direkt lagstöd har rätt till ränta i samband med återkrav på för mycket utbetalad pension. Det domstolsavgörandet fick till följd att fick återbetala betydande räntebelopp, som har uppburits felaktigt. detta år biföll regeringens proposition 2006/07:49 Vissa regler om ränta i samband med återkrav. Därmed fick ett lagligt stöd för att kräva dröjsmålsränta, vilket i sig var välmotiverat. Det är allmänt vedertaget, och lagstadgat på förmögenhetsrättens område genom räntelagen, att alla betalningar som görs för sent ska belastas med ränta. Så måste det rimligtvis också vara i de fall då den för sent betalande är stat, kommun, landsting eller region. Det förekommer ständigt situationer där t ex är i dröjsmål med utbetalningar och där den enskilde rimligen bör ha rätt till ränta på den försenade utbetalningen. Detta framkommer tydligast i fall, där avslagit en ansökan men högre rätt ändrat beslut, oftast efter en mycket lång handläggningstid i våra förvaltningsdomstolar. Det förekommer också kommunalt i t ex situationer, där socialnämnden har avslagit ansökan om socialhjälp men högre rätt ändrar socialnämndens beslut till förmån för den enskilde. Att avgöra när en offentlig myndighet är i dröjsmål med att fatta beslut torde inte vara möjligt utan i stället bör utgångsläget vara den dag då ett beslut meddelas, som senare ändras. Övriga tänkta dröjsmålssituationer torde få regleras såsom skadestånd om förutsättningar för detta föreligger. Jag menar att regeringen bör införa en rätt till dröjsmålsränta för enskilda medborgare avseende tiden från ett avslagsbeslut och till dess ärendet slutligt avgjorts och utbetalning verkställts i sådana fall där högre instans ger den enskilde rätt. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · GV02Sf235 · 2007-09-28 00:00:00 — Föräldrapenning vid boende i annat land tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna bör ses över vad gäller rätten till föräldrapenning vid flytt inom . gäller olika regler i och de övriga nordiska länderna vad gäller rätten att ta med föräldrapenning vid bosättning i ett grannland. Svenska föräldrar har större begränsningar i denna rätt än föräldrar bosatta i andra nordiska länder. Problemet uppstår exempelvis om ena föräldern i en nybliven barnfamilj får arbete i ett annat nordiskt land och vill ta med familjen. borde se över sin lagstiftning så att denna blir mer i lik grannländernas. I en förlängning borde man givetvis också sträva efter att föräldrapenning även kan tas med vid tillfällig bosättning i annat land inom EU.