ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub424 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ANT-kunskap i den svenska skolan. Svenska skolelevers konsumtion av alkohol, narkotika och tobak är tillbaka oroväckande hög. En bidragande orsak kan vara den bristfälliga utbildning som lärarkåren får i (alkohol, narkotika och tobak) under lärarutbildningen och den numera närmast uteblivna fortbildningen, som tidigare höll god kvalitet när länsskolnämndernas ANT-konsulter kunde påverka lärarnas fortbildning. För att ge ungdomar argument och skapa medvetenhet om riskerna med såväl alkohol som tobak och narkotika krävs faktakunskaper som är sakliga och trovärdiga. Dessa kunskaper är viktiga i sig men också en bra grund för mer attitydpåverkande insatser. När det gäller att öka kunskaperna och påverka attityderna är skolan en av de absolut viktigaste resurserna. För att genomföra en bra ANT-undervisning är det därför viktigt att lärare erbjuds fortbildning så att de lättare kan klargöra inför sig själva vad de vill med sin droginformation och hur deras egna attityder påverkar undervisningen. Det är en angelägen uppgift att intensifiera drogundervisningen och att göra ungdomarna medvetna om riskerna med ett omfattande berusningsdrickande och experimenterande med narkotika. Undersökningar genomförda av CAN () bland elever i årskurs 9 visar att tonåringarna känner stort missnöje med den information de fått om . Under har detta missförhållande påtalats i genom olika motioner och på andra vägar. har dock konstaterat att den haft föga möjlighet att direkt påverka kursplanerna, eftersom detta delegerats till utbildningsenheterna. Det har numera fastslagits att statsbidraget till den högre utbildningen skall relateras till den utvärdering som de studerande gör i anslutning till kurserna och myndigheternas granskning av måluppfyllelsen i utbildningen. Därvid skulle kunna påverka ANT-utbildningen genom att sätta ANT-kurser som ett kriterium bland andra för hur utbildningen totalt lyckats. Det finns numera utomordentligt bra material och moderna metoder för att få till stånd en kvalitativt god undervisning om . Inom har det utbildats goda pedagoger och olika ANT-projekt inom ramen för projektbidrag har ökat antalet informatörer. Det är positivt med unga informatörer som står för en livsstil utan droger och som kan påverka elevernas attityder. Därför torde det finnas goda förutsättningar för att en kvalitativt god utbildning och information kan sättas in med omedelbar verkan. Det är ansvar att ge en tydlig signal om att ANT-undervisningen inte får försummas i skola och högskoleutbildningar. Detta gäller också för läkar-, socionom- och vårdhögskoleutbildningarna. ANT-problematiken och bristen på bra ANT-undervisning på landets skolor är alarmerande. Det brådskar med inte enbart bättre utbildning av lärare och annan personal, utan också med akuta insatser. Snabbt framtagande av handlingsplaner och verkställande av dem krävs.
mot · GV02Ub425 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det stora behovet av fler utbildade teckenspråkslärare. Döva har rätt att få samhällsinformation och sin skolgång på sitt första språk som är teckenspråk. Språket blev då i erkänt som dövas första språk. Det är många som vill lära sig teckenspråk för att kunna använda det på ett funktionellt sätt med döva, antingen det gäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang. är det möjligt för hörande elever att lära sig teckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att det skall erbjudas som B- eller C-språk på . Detta har blivit mycket populärt bland hörande elever och antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt. Ett stort problem i är bristen på eller snarare avsaknaden av en adekvat teckenspråkslärarutbildning. Det finns ett stort behov av en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. Det finns ett skriande behov av att få i gång fortbildningar för de teckenspråkslärare som finns ute i skolorna. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Detta är otillfredsställande och ett problem som bör åtgärdas så att kvaliteten kan höjas i denna yrkesgrupp. har förvisso bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Det är bra satsningar, men det kommer att behövas ännu fler. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att innebära mer jämlikhet för döva i . Det talas ofta om tillgänglighet för funktionshindrade. Dövas möjligheter härvidlag är dock inte så stora eftersom det inte finns tillräckligt med tolkar. saknas det många teckenspråkstolkar. Döva elever kan inte få undervisning i skolan på sitt första språk när det saknas lärare som behärskar teckenspråk. Teckenspråket är som tidigare nämnts erkänt som dövas första språk och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Det innebär att staten bör ha hela ansvaret för utbildningen av de lärare som skall undervisa i detta språk. Därför bör staten vidta åtgärder för att öka antalet utbildade teckenspråkslärare. Dessutom bör åtgärder vidtas för kompetensutveckling av de många outbildade teckenspråkslärare som undervisar hörande elever i teckenspråk. Här krävs krafttag för att tillgängligheten i samhället för döva skall förbättras.
mot · GV02Ub426 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kontinuitet i skolhälsovården. Skolhälsovården är en viktig del i ett generellt förebyggande och hälsofrämjande arbete för eleverna. Om skolhälsovården är lätt att söka sig till och om eleverna känner att de blir bemötta på ett konstruktivt och positivt sätt kan detta underlätta mycket för den enskilde elevens situation i skolan. Det behöver finnas såväl skolläkare som skolsköterska som med regelbundenhet befinner sig i skolans lokaler för elevernas behov. Skolhälsovården bör noga följa de elever som är i behov av särskilt stöd liksom man bör följa elevernas fysiska, psykiska och sociala arbetsmiljö. De risker som kan uppkomma med anledning av en destruktiv livsstil är också oerhört viktigt att tidigt uppmärksamma. Antalet elever per skolsköterska/skolläkare kan variera mycket mellan kommuner, men även mellan kommunala och fristående skolor i en kommun. Det är viktigt att det finns en viss kontinuitet när det gäller vilka tjänster som finns men också regelbundenhet när det gäller tillgängligheten, så att eleverna känner trygghet när det gäller elevhälsovården. I den kommunala skolverksamheten har de politiskt ansvariga insyn och inflytande över hur skolhälsovården fungerar. Då har man möjlighet att sätta in särskilda åtgärder om det visar sig att någon skola behöver mer resurser. Men när det gäller de fristående skolorna kan det finnas risk för att man inte har en tillräckligt aktiv skolhälsovård.
mot · GV02Ub429 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla möjligheterna att bedriva forskning på olika nivåer vid . De högskolor som finns i glesbygdsregioner gör en stor nytta för det omgivande samhället. Den regionala tillväxten påverkas i hög grad av att det finns en högskola i närheten. Navet i en tillväxtregion är ofta högskolan och de synergieffekter den ger i form av t.ex. avknoppningar, kuvöser och, som i fall, . Det omgivande samhället och näringslivet kan öka sin kunskap och bredda sin kompetens genom den tillgång som högskolan ger. På samma sätt måste också högskolan öka sin kunskap och skaffa sig bredare kompetens. Detta kan högskolan göra bland annat genom forskning och forskarutbildning. På drivs ett antal magisterutbildningar, oftast som påbyggnadsutbildningar till en kandidatexamen. Vissa magisterutbildningar har en tydlig forskningsförberedande karaktär och omfattar 5060 poäng. Det är som är den kontrollerande myndigheten när det gäller utbildningskvalitet. Alla utbildningar på kandidat- och magisternivå utvärderas kontinuerligt. Dessa utvärderingar visar att svensk högskoleutbildning håller hög kvalitet och att högskolorna står för en utbildningskvalitet som väl matchar, och till och med ibland överträffar, de etablerade universiteten. Andra aktuella utvärderingar visar att studenter examinerade från högskolor i har lätt att få arbete efter examen samt att studentsammansättningen i stort speglar befolkningsunderlaget. Högskolorna har sålunda varit mycket aktiva och drivande när det gäller en breddad rekrytering. På finns ett antal doktorander. Den forskning som bedrivs är starkt beroende av dessa doktoranders arbetssituation och de knappa resurser som utdelas. Detta får följdverkningar på utvecklingsdynamiken i och i eftersom man riskerar att tappa studenter som vill bedriva avancerad forskningsverksamhet till andra större städer och universitet. Den forskning som bedrivs vid är fokuserad på utveckling av avancerade informationstekniska system och modeller, där människans förutsättningar och behov sätts i centrum. Denna fokuserade satsning är ett led i högskolans strävan att föra samman relaterade kunskapsområden för att främja en stark och mångvetenskaplig kunskapstillväxt. forskningsfokusering innebär en mångvetenskaplig helhetssyn med kärnan i det tekniska vetenskapsområdet, speciellt mot utveckling av avancerad informationsteknik för modellering och simulering. Den lokala rekryteringsbasen för forskarutbildning är tillräckligt stor för att kunna utgöra den huvudsakliga basen för rekrytering. Detta beror på att högskolan har ett väl utvecklat kursutbud inom de fördjupningsinriktade magisterprogrammen och en relativt stor andel examinerade studenter från dessa program. Även om forskningen vid är av god kvalitet och åtnjuter stort förtroende är det angeläget att högskolan ges möjlighet att ytterligare utveckla sina kompetenser genom att få möjlighet att bedriva forskning på olika nivåer.
mot · GV02Ub430 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkbildningens betydelse som en viktig del i det livslånga lärandet och om vikten av att folkbildningens pedagogik används i gymnasie- och vuxenutbildningen. Folkbildningen utgör en mycket viktig del i den svenska bildningstraditionen. Människor har träffats i studiecirklar, på folkhögskolor eller deltagit i seminarier och kulturprojekt. Folkbildningen har betytt mycket för människors möjligheter att lära sig mer och utvecklas, vilket har varit särskilt viktigt för att överbrygga kunskapsklyftor i samhället. Det samhällsstödda folkbildningsarbetet är en viktig faktor för att öka människors möjligheter att påverka den egna livssituationen och för att de ska kunna vara med och förändra samhället. Folkbildningen har banat väg för mer demokratiska studieformer i hela utbildningssystemet. Folkhögskolor har stora möjligheter att utforma kurser utifrån skolans speciella inriktning eller profil. Projektarbeten eller temainriktade studier är också vanliga. Dessa friare studieformer ger de studerande större möjligheter att påverka kursernas inriktning utifrån sina egna erfarenheter och behov. Det finns otaliga exempel på när folkbildningsverksamhet varit avgörande för att människor ska våga ta steget till högre utbildning i olika former. Det är därför viktigt att folkbildningens pedagogik kommer till användning även i gymnasie- och vuxenutbildningen. Även om val av pedagogik är en fråga för den enskilda skolan, borde erfarenheterna från folkbildningen komma till användning också inom gymnasieskolan. Inom alla områden i samhället krävs det bättre kunskaper och större kompetens. Det innebär att de flesta elever måste fortsätta att studera efter gymnasieutbildningen och dessutom senare i livet. För alla skoltrötta och studieovana skulle folkbildningens pedagogik kunna innebära just den stimulans de behöver för att vilja och våga ta steget för vidare studier. Folkbildningen stimulerar även till ökat demokratiskt engagemang. Den innebär en möjlighet för alla människor, även de som saknar gymnasie- eller högskoleutbildning, att utvecklas och se nya möjligheter. Genom att delta i folkbildning kan deltagarna växa som människor och få verktyg att påverka samhället. Tempot i arbetslivet har stigit . Alltfler blir stressade i försöken att ta ansvar för familjelivet och klara av högt ställda krav på arbetsplatsen. Folkbildningen är en viktig motpol, där människor ges tid för eftertanke. I studiecirkeln, i kulturprojekten och på folkhögskolorna uppstår mängder av möten mellan människor. Mänskliga möten är viktigare än någonsin i ett samhälle där den rådande är högt ställda krav på den enskilde.
mot · GV02Ub431 · 2007-10-02 00:00:00 — Bedömning av utländsk läkarkompetens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för bedömning av utländsk läkarkompetens. Vi har i vårt svenska samhälle en mångfald av kulturer som tillför vårt samhälle nya erfarenheter och möjligheter. Vi behöver därför se till att våra myndigheter och andra instanser som medborgarna använder sig av blir mer mångkulturella. Det finns också vissa yrken där det finns brist på arbetskraft och där invandrare kan anställas. I vissa fall måste man validera tidigare yrkesutbildning och komplettera med till exempel utbildning i svenska språket. När det gäller läkare och specialister inom läkarkåren är det viktigt att vi tar till vara de inflyttades kompetens och ser till att vi använder detta på bästa sätt. Det finns också svenska läkare som tagit utländsk läkarexamen och arbetar utomlands men som vill flytta tillbaka till . Dessa har kanske till och med ett arbetserbjudande i vårt land när de flyttar tillbaka. Det är då viktigt att reglerna för att etablera sig i underlättar när det gäller exempelvis bedömning av utländsk läkarkompetens och anpassning till svenska förhållanden på våra arbetsplatser.
mot · GV02Ub433 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inackorderingstillägget. Allt fler elever väljer att gå en gymnasieutbildning som inte ligger i den egna hemkommunen. Det är det egna intresset och engagemanget som styr valet av utbildning för ett framtida yrkesliv. Detta är positivt och bör uppmuntras, då en ung människas intresseområde kan bli dennas försörjning i vuxenlivet. Det är möjligt att studera utanför hemkommunen genom att man kan använda sig av inackorderingstillägget för att finansiera boendet utanför hemorten. Men det finns en inbyggd orättvisa i systemet med inackorderingstillägg. Ersättningens storlek varierar beroende på om utbildningen ges på en eller på en fristående skola. Detta är ett förhållande som inte är acceptabelt, utan inackorderingstillägget bör vara detsamma oavsett anordnare av utbildningen. Reglerna för inackorderingstillägget måste därför ses över så att eleverna får en likvärdig ersättning, oavsett vilken skola man väljer att studera vid.
mot · GV02Ub434 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärcentrum. Utbyggnaden av den högre utbildningen har haft stor betydelse, för landet som helhet och för många regioner. Tillgången till högre utbildning är ett viktigt verktyg för tillväxt och utveckling. Många kommuner som inte har en högskola eller ett universitet har bidragit med ökad tillgänglighet och breddad rekrytering till högre utbildning genom att skapa lokala lärcentrum. Staten har vid ett flertal tillfällen bidragit till denna utveckling. kunde kommunerna söka pengar ur ett statsbidrag om som kunde användas för att utveckla lokala lärcentrum. fanns ett särskilt utvecklingsbidrag på för etablerandet av lärcentrum. Pengarna riktades framför allt till kommuner i särskilt behov av stöd för direkta investeringskostnader i samband med uppbyggnaden av lärcentrum. har även Delegationen för regional samverkan om högre utbildning använt en del av de som delegationen haft att fördela till lärcentrum. Verksamheten, högre studier, är i första hand statens ansvar och inte primärt en fråga. har lärcentrumverksamheten varit nödvändig för att utbildningssystemet ska nå målen om breddad rekrytering, och de driver på utvecklingen av flexibla kurser. Kommunala lärcentrum utgör en nödvändig infrastruktur. Eftersom den verksamhet som bedrivs inom lärcentrum är viktig är det angeläget att den ges en reell möjlighet att fortsätta.
mot · GV02Ub437 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av hur utbildning på forskarnivå kan göras mer attraktiv. För svensk forskning är det avgörande att forskarkarriären ses som ett attraktivt val för studenter. är det bland annat ett problem i den kliniska forskningen att få läkare väljer att gå vidare till en forskarkarriär. Hur attraktiv en utbildning är beror dels på villkoren under själva utbildningen, dels på vilka fördelar som utbildningen medför efter examen. har till uppgift att se över befattningsstrukturen inom högskolan, bland annat för att göra en högskolekarriär mer attraktiv. Då huvuddelen av dagens disputerade fortsätter sin karriär utanför högskolan är det viktigt att utbildningen förbereder också för en sådan karriär. Att välja en forskarutbildning måste ses som attraktivt bland unga akademiker, oavsett vidare val av karriär. Det borde finnas stora möjligheter att skapa attraktiva tjänster för doktorer inom grund- och gymnasieskolan och inom primärvården. Till exempel borde tjänster kunna utformas så att doktorerna kan ha en forskningsanknytning till en högskola och få ägna viss arbetstid till forskning. Villkoren under utbildningen beror i stort på hur studierna finansieras. Under en tidigare borgerlig regering avskaffades finansieringsformen utbildningsbidrag för doktorander och ersattes av doktorandtjänster. Att genomföra en liknande förändring , liksom att avskaffa stipendium som finansieringsform, skulle sannolikt väsentligt förbättra villkoren för många av dagens doktorander. En möjlig lösning för att hantera de ökade kostnader som dessa förändringar skulle innebära för lärosätena är att reducera arbetsgivaravgifterna när anställningen används som studiefinansiering inom forskarutbildning. En översyn av denna möjlighet skulle då ange i vad mån en sådan arbetsgivarreduktion kan tänkas rymmas under exempelvis det av regeringen föreslagna budgetutrymmet för nystartsjobb även inom offentlig sektor. För att göra utbildning på forskarnivå till ett attraktivt karriärval krävs en översyn såväl av villkoren för den forskarstuderande som av förutsättningarna efter avslutade studier. För det senare krävs en noggrannare inventering och uppföljning av hur arbetslösheten bland disputerade akademiker är och hur den utvecklas efter maktskiftet i regeringen. På basen av dessa uppgifter bör även eventuella förslag till stimulansåtgärder kunna utformas för den postdoktorala situationen, det vill säga i den mån de överhuvudtaget krävs och i så fall hur dessa skall anpassas till den av regeringen prioriterade arbetslinjen som gagnar samtliga medborgare.
mot · GV02Ub439 · 2007-10-04 00:00:00 — Nationell uppföljning av studenter vid högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationell uppföljning av studenter vid högre utbildning. De flesta unga drömmer om ett liv där de kan försörja sig själva genom ett utvecklande arbete. Högskolan är en viktig väg för att förverkliga detta. Men då gäller det att högskolorna underlättar kontakterna med arbetslivet. Det finns färdiga förslag. lämnade den statliga utredningen för ungas etablering på arbetsmarknaden (SOU 2006:102) sitt slutbetänkande till regeringen. Utredningen bör läggas upp på bordet eftersom den skulle ge stöd för regeringens ansträngningar att prioritera arbetslinjen. Att studera på högskola och universitet är för många en viktig investering och en väg att etablera sig på arbetsmarknaden. Högskolorna har en central roll i att underlätta för studenter att ta steget ut i arbetslivet. Men en lång rad studier visar att det varierar kraftigt hur lärosäten samverkar med övriga samhället och tillhandahåller kontaktytor med arbetslivet. Flera lärosäten har på eget initiativ börjat följa upp hur det har gått för studenterna. Till exempel skickar i ut enkäter till alla studenter som har tagit examen. Resultatet sammanställs och publiceras och visar var studenterna hamnar i arbetslivet, hur snabbt de fick arbete, på vilket sätt de fått jobb, varför de valde ett visst yrke, vad de tjänar och hur mycket de arbetar. Den här informationen är viktig för blivande studenter i valet av utbildning, men ger dessutom institutionerna viktig information om vilka yrken och arbetsuppgifter som troligen väntar studenterna. Andra institutioner har andra modeller för att följa upp sina studenter efter examen. Men på många håll görs ingen uppföljning alls. behöver ett nationellt system för uppföljning. Blivande studenter måste få en chans att se vilka lärosäten som arbetar effektivt med arbetslivskontakter, vilka typer av jobb man kan få efter en viss utbildning och utifrån oberoende jämförelser kunna välja den utbildning som motsvarar de egna förväntningar bäst. I utredningen finns förslag som, om de genomförs, kommer att förbättra för framtida studenter att få jobb de är utbildade för. Utredaren vill att högskolor och universitet får ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna för arbetslivet och att till exempel inlemma karriärplanering för alla studenter under hela utbildningen. I utredningen föreslås också att universitet och högskolor ska få i uppdrag att följa upp sina studenter efter examen. Regeringen bör börja arbeta med förslagen och förverkliga utredningens intentioner så att framtida studenter får ett betydligt bättre beslutsunderlag när de väljer vilken väg de vill ta för att förverkliga sina drömmar om en egen försörjning och ett utvecklande arbetsliv. I slutändan handlar det om att hjälpa våra studenter att få bästa möjliga utdelning av sitt livs kanske viktigaste investering. Fokus kan inte bara ligga på att det ska löna sig att arbeta, det måste löna sig att studera också.
mot · GV02Ub440 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge människor möjligheter att hämta igen kunskaper och gå vidare i högre studier. Många som inte fullgjort ångrar att de inte tog vara som gavs. har det varit fullt möjligt att ändå ta igen den förlorade kunskap som finns genom vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen erbjuder möjlighet att läsa matematik, svenska, engelska och samhällskunskap med en ersättning på som stipendium . LO och TCO har administrerat detta och erbjudit 10 000 personer plats . Dubbelt så många stod i kö inför detta år. Regeringen har tagit bort korttidsstudiestödet och sparar in de 50 miljoner som det kostar för 20082010. Det är ett dråpslag mot den unika utbildningsnivå som vi har och den socialdemokratiska tanken på ett livslångt lärande. Korttidsstudiestödet har gett många människor möjlighet att både hämta igen kunskap och dessutom öka självförtroende och självkänsla så att de även har kunnat gå vidare till högre studier. Mot skriven bakgrund så vill vi ge människor möjligheter hämta igen kunskaper och gå vidare i högre studier.
mot · GV02Ub441 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av facklig skolinformation. kan vi i media läsa om hur skolungdomar utnyttjas på sina sommarjobb. De får för låg lön, för lång arbetstid, inga lunchraster etc. När man redan står på sin arbetsplats och kommer underfund med bristerna kan det kännas för sent att påtala dessa för arbetsgivaren. Ungdomarna behöver istället informationen om rättigheter på arbetsplatsen redan innan de kommer överens med en arbetsgivare om att jobba där. Kunskaper om arbetsrättsliga frågor behövs för att man ska få en bra start på sitt yrkesliv och bör ges innan man slutar skolan och kommer till sin första arbetsplats. Ett bra sätt att förbättra situationen är att ge ungdomar kunskap om vilka rättigheter man har på arbetsmarknaden. Denna information bör med fördel kunna ges i gymnasieskolan som facklig skolinformation.