mot · GV02U220 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för totala skuldavskrivningar för de 50 fattigaste länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom IMF och ska verka för att nivåerna för vad som anses vara hållbar skuldsättning inom HIPC kraftigt sänks samt att andra skulder än bara skulderna till och omfattas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka inom IMF och för en översyn av villkoren för skuldlättnader inom HIPC så att dessa inte motverkar uppfyllandet av Millenniemålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att formerna för nationella fattigdomsstrategier i syd, så kallade PRSP, ses över så att syds ägandeskap över sin egen utveckling stärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör erkänna förekomsten av illegitima skulder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka inom ramen för IMF, , de regionala utvecklingsbankerna och för att illegitima skulder avskrivs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , likt , bör erkänna sitt medansvar för skulder i syd där vi som långivare brustit i vårt ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom FN-systemet, likt den norska regeringen, bör arbeta för att en skuldtribunal upprättas. Fattiga länders skulder i syd utgör ett avgörande hinder för utveckling. I många länder förhindrar utgifter för räntor och amorteringar att satsningar på utbildning, hälsovård och infrastruktur genomförs, vilket i grunden hotar möjligheterna till grundläggande utveckling. En förutsättning för utveckling i syd är därför att omfattande skuldavskrivningar genomförs som biståndet ökar. En stor del av dagens skulder härrör då de internationella finansinstitutionerna lånade ut pengar på lösa grunder till regimer som ofta var genomkorrumperade och odemokratiska. I flera fall utlånades pengar till projekt vars syfte snarare var att gynna långivarens näringsliv än låntagarens utveckling. 3HIPC och kraven på syd växte kritiken mot skuldkrisen och de orimliga effekterna den hade för många utvecklingsländer. Denna kritik resulterade i den världsomspännande rörelsen Jubel 2000 som krävde en total skuldavskrivning utan villkor för de 50 fattigaste länderna. Protesterna världen över hade effekt. Vid G i lovade de politiska ledarna att de fattigaste ländernas utlandsskulder skulle minskas med . Dessa skulder skrivs nu av inom ramen för det s.k. HIPC II-initiativet (HIPC betyder Heavily Indebted Poor Countries). Vid G 8-mötet i beslutades efter ytterligare påtryckningar att utöka initiativet till att gälla HIPC-ländernas totala skulder till IMF och . HIPC innebär ett steg i rätt riktning, men är långt ifrån tillräckligt. De krav som restes av Jubel 2000 är fortfarande relevanta. bör därför verka för att de 50 fattigaste länderna får totala och ovillkorade skuldavskrivningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. IMF och menade att ett land hade en hållbar utlandsskuld om den inte översteg av exportinkomsterna. Om man översätter det till vad ett land måste betala handlar det om av exportinkomsterna som måste användas för skuldbetalningar. För många länder innebär det fortfarande en orimlig skuldsättning som kraftigt försvårar ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Till exempel har , som har kvalificerat sig till slutsteget i HIPC, bara fått av sin statsskuld avskriven. I fall är problemet att endast skulder till och har skrivits av medan privata skulder inte har skrivits av. Huvuddelen av statsskuld är sålunda inte på något sätt på väg att avskrivas . bör därför inom IMF och arbeta för att nivåerna för vad som anses vara hållbar skuldsättning inom HIPC kraftigt sänks samt att andra skulder än bara skulderna till och omfattas. Detta bör som sin mening ge till känna. För att de fattiga staterna ska kvalificera sig för skuldavskrivningar inom HIPC krävs att länderna genomför omfattande reformer, t.ex. avregleringar, privatiseringar och nedskärningar av offentlig sektor. Effekterna av dessa villkor har varit starkt omdiskuterade och mött omfattande kritik från syd, många har hävdat att de motverkar fattigdomsbekämpning, utveckling och uppfyllandet av Millenniemålen. Villkoren innebär kraftiga inskränkningar i demokratin i syd och motverkar starkt ägandeskapet för utvecklingsarbetet. bör därför arbeta inom ramen för IMF och för en översyn av kraven inom HIPC så att de inte motverkar uppfyllandet av Millenniemålen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. IMF och kräver även att länderna tar fram en fattigdomsstrategi, en s.k. PRSP (Poverty Reduction Strategy Paper). har ett 40-tal länder tagit fram egna PRSP, vilket har haft vissa positiva effekter jämfört med tidigare strukturanpassningsprogram såsom satsningar på sjukvård och utbildning. Men kritiken har varit stark. I många fall har PRSP tagits fram med ett svagt eget ägande och utan förankring hos den egna befolkningen. Alltför ofta har länderna formulerat sig på ett sådant sätt att man skrivit ned det man tror att och vill höra. Ytterligare ett problem är att det som skrivits i PRSP helt enkelt inte respekteras av och , utan man har lagt till andra krav som innebär att man kör över vad som skrivits i PRSP i avtalen mellan /IMF och mottagarlandet. bör därför agera för att formerna för de nationella fattigdomsstrategierna ses över så att syds ägandeskap över sin egen utveckling stärks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När många stater i syd tar stapplande steg mot demokrati och utveckling gör de det tyngda av skulder som befolkningen eller de nuvarande ledarna inte beslutat om. Efter apartheids fall var den nya sydafrikanska demokratiska regeringen under tvungen att betala den gamla regimens skulder. Den nya ledningen i DRK, , som valdes i landets första flerpartival, tvingas nu betala räntor och amorteringar som uppstod under diktatorn . I får befolkningen betala för att diktatorn , med omvärldens goda minne, lånade 2,3miljarder US-dollar för att bygga ett kärnkraftverk som inte varit i bruk en enda dag. Gårdagens skulder lägger därigenom orimliga bördor på dagens ledare och befolkning i syd. Ett typexempel på denna typ av skuld var de fordringar på som skulle ha avskrivit . Fordringarna bestod till större delen av krediter som uppstod 1979 när den liberianska regimen inhandlade tre kustbevakningsbåtar från varv. 1979 var en genomkorrumperad enpartistat under president styre, där majoriteten av befolkningen i praktiken var utestängd från beslutsfattande och samhällsservice. Den rysk-franske juristen utarbetade tre kriterier för vad som skulle kunna betraktas som oskäliga statsskulder. Dessa kriterier är fortfarande relevanta i diskussionen om vilka skulder som är illegitima. De tre kriterier som Sack tog fram var: Lånen har inte kommit medborgarna till del eller medfört någon nytta för dem. Lånen togs utan att medborgarna hördes eller godkände att så skulle ske. Långivarna var vid utlåningen medvetna om att lånen inte skulle komma medborgarna till del och att deras åsikt inte efterfrågats. Det råder inget tvivel om att stora delar av syds statsskulder är att beteckna som illegitima utifrån Sacks tre kriterier. bör därför erkänna förekomsten av illegitima skulder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Syds skulder till är dock marginella. Det är därför avgörande att verkar inom ramen för IMF, , , de regionala utvecklingsbankerna och för att illegitima skulder avskrivs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den norske biståndsministern beslutade att erkänna att har ett medansvar för delar av de fordringar man har mot länder i Syd. Följaktligen ansåg man att saknade rätt att inkräva dessa fordringar, dvs. att skulderna var illegitima. inledde därför omfattande villkorslös skuldavskrivning till , , , och . Dessa skuldavskrivningar genomförs utanför den norska biståndsramen. Dessa skulder härrörde från den s.k. skeppsexportkampanjen 19761980. Likheten är slående med de krediter som EKN, , utfärdade vid försäljningen av kustbevakningsbåtarna till . bör därför följa exempel och erkänna vårt medansvar för utlåning där vi som långivare inte har tagit vårt ansvar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Skuldtribunal i FN:s regi Det förekommer skuldavskrivningar på grund av att skulder anses som illegitima. Efter den amerikanska invasionen fick en skuldavskrivning på därför att det ansågs orimligt att det irakiska folket skulle betala skulder. Men skuldavskrivningarna sker godtyckligt och det saknas internationellt regelverk. Den norska regeringen angav i sin regeringsförklaring, den s.k. Soria Moria-deklarationen, att man inom FN kommer att verka för att en skuldtribunal ska tillsättas för att avgöra vilka skulder som kan anses vara illegitima och därför ovillkorligen borde avskrivas. En förutsättning för att ska få gehör för sina krav är att fler länder stöder deras förslag. bör, likt den norska regeringen, därför arbeta för att en skuldtribunal upprättas inom FN-systemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.