ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub461 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans ansvar beträffande barns hälsa. Många barn drabbas av fetma redan i mycket unga år . Detta måste vi vuxna ta på allvar och redan tidigt börja sätta in åtgärder för att minska barnfetman. En av insatserna bör göras i skolan och en annan kan göras genom det frivilliga föreningslivet. Det initiativ som den tidigare regeringen tog till ett samarbetsprojekt mellan skolan och idrottsorganisationerna, kallat Handlaget, innebar ökade resurser till idrottsrörelsen för att skapa ett fungerande samarbete med skollivet. Även om detta projekt är slutfört så måste insatserna fortsätta för att främja barns hälsa. Att i skolan låta lek, rörelse och idrott ingå i skolans totala skoldag är en möjlighet att främja barns hälsa. Lek och rörelse är naturligt för barn och bör tas tillvara i den vanliga undervisningstiden. Det är också viktigt att öka medveten om hur viktig en bra kost är, även denna del av en medveten satsning kan göras inom den totala undervisningstiden i skolan. Många frivilliga organisationer, som har barn och ungdomar som sin målgrupp, har tagit beslut om olika hälsoprojekt och ett samarbete bör initieras mellan organisationslivet och skollivet för att främja barns och ungdomars hälsa. Det är ett arbete som kommer att löna sig både .
mot · GV02Ub462 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning och rekryteringsbidrag. Beslutet att dra ner på vuxenutbildningen är ett hårt slag mot de vuxna som, av skilda anledningar, inte studerade som unga. De som inte lyckades då får inte nu en andra chans att lära nytt. Efter att ha arbetat så väcks lusten att studera kanske till liv igen. Då måste det finnas möjligheter att ta hand om dessa önskemål. Det är inte bara till gagn för den enskilde utan även samhällsekonomiskt viktigt att vårt land har så välutbildade medborgare som möjligt. Det ger större möjligheter att möta en alltmer kunskapsintensiv och global arbetsmarknad. Att studera som vuxen innebär att man ska klara både studier, familj och ekonomi. Det är därför det är så viktigt att det funnits rekryteringsbidrag för att kunna starta med sina studier. Att vuxenutbildningen fungerat bra är naturligtvis grunden i det vi kallar det livslånga lärandet. Rekryteringsbidraget är det stöd som behövs för att våga ta steget att börja studera. i (s)
mot · GV02Ub464 · 2007-10-04 00:00:00 — Undervisning om säkerhet på Internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undervisning om säkerhet på Internet införs för . I FN:s Barnrättskommittés slutrapport till den , daterad , underströks att måste strengthen the protection measures for children who are using Internet and the awarness-raising programmes for children about the negative aspect of Internet. I proposition nr 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla, nämns särskilt i avsnittet som rör skydd av barn. I riksdagsbeslutet med anledning av propositionen sägs: Regeringen skall utöver nationella åtgärder aktivt delta i det internationella arbetet för att skapa ett gott skydd för barn i en globaliserad medievärld. Än så länge har barn i inte ett gott skydd i en globaliserad medievärld. känner många barn till att de skall vara försiktiga i kontakten med personer de träffar på Internet. Men det finns fortfarande en stor brist på insikt om konsekvenserna av att lägga ut bilder på sig själv, använda webbkameran osv. Unga flickor beskriver exempelvis att de är beroende av att lägga ut bilder på sig själva, för att upprätthålla sitt självförtroende. Bilderna blir inte sällan sexualiserade och leder till alltmer utmanande bilder. En del ungdomar visar upp sig i webbkameran mot ersättning, ovetande om att bilden/filmen sparas och sprids , bilder/filmer som kan användas i utpressningssyfte, för att tvinga fram alltmer vågade bilder. Utpressningssituationen leder till att barnen inte vågar berätta för någon anhörig, p g a skam och rädsla. Då frågorna oftast inte berörs i skolundervisningen förebyggs varken liknande situationer eller hjälps de elever som redan har drabbats. Tillgång till datorer och Internet finns i stort sett för alla skolelever, på alla skolor i och används i undervisningen. Därför borde det vara en självklarhet att skolan tar sitt ansvar och lär eleverna hur de skall förhålla sig till Internet. Denna kunskap bör även sättas in i ett större sammanhang, som behandlar ungdomars självkänsla, det alltmer sexualiserade samhället och genusfrågor. En ökad kunskap hos lärarna och annan personal i skolan kan bidra till en miljö där barn som är i riskzonen, eller har blivit utsatta, har någon vuxen att vända sig till, någon som förstår problemen.
mot · GV02Ub465 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka friheten för landets universitet och högskolor. I pågår en utredning som ser över resursfördelningen till högre utbildning, forskarutbildning och forskning. Ambitionen är att kunna etablera ett system som baseras mer på kvalitet och mindre på gamla meriter. De större universiteten och högskolorna ska kunna växa och bli mer specialiserade och de mindre ges förutsättning till ännu starkare profilering. Allt detta har en välkommen inriktning för att utveckla landets lärosäten. fattade beslut om en ändrad tillsättning av styrelserna för lärosätena som innebär att universitet och högskolor själva föreslår styrelse som sedan godkänns av regeringen. I propositionen angav regeringen att den har för avsikt att gå vidare i samma anda. För oss är friheten för lärosätena en självklar princip och utifrån detta finns det mer att önska. Dagens myndighetsform omöjliggör till exempel för utländska medborgare att sitta i en styrelse för ett lärosäte trots att större samverkan internationellt förväntas öka framöver. Vidare så kan lärosätena i princip inte heller äga fastigheter vilket i en friare roll borde vara självklart. Myndighetsformen gör det också svårt, eller snarare omöjligt, att bygga upp en bas med eget kapital. Allt detta är förutsättningar som borde beaktas när övriga förändringar övervägs. och högskolor är en förutsättning för att kunna säkerställa en kvalitativ högre utbildning i i med ökad global konkurrens.
mot · GV02Ub466 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta dokumentationen följa eleven genom hela utbildningssystemet. Om en elev byter skola så följer inte elevens individuella utvecklingsplan, betygsunderlag eller åtgärdsprogram med eleven till den nya skolan. Betygsunderlaget är en offentlig handling så den mottagande skolan kan begära ut materialet om den så önskar. Men det som omfattas av sekretess kan inte begäras ut. Om en elev går från en friskola till en skola har den fristående skolan inga skyldigheter att lämna ut material till elevens nya skola; friskolorna omfattas inte av offentlighetsprincipen. Detta är ett problem för såväl eleven som lärarna på den nya skolan. Information om elevens kunskapsinhämtning och utveckling ska följa eleven genom skoltiden. När så inte är fallet hindras skolans individualisering av undervisningen och det blir också extra svårt för en ny lärare eller skola att avgöra hur undervisningen kan anpassas till elevens behov. Här ska elevens behov av extra tid, undervisning eller annat behov anges. Vi rekommenderar därför att dokumentation ska följa eleven när den byter skola.
mot · GV02Ub469 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att ändra gymnasieförordningen (1992:394) för att även möjliggöra för friskolor att starta riksidrottsgymnasium. Alltsedan tillkomsten av friskolereformen har lagar och förordningar som styr skolan förändrats i en positiv riktning mot att öka konkurrensneutraliteten mellan fristående skolor och kommunala skolor. Denna utveckling är närmast självklar och bör fortsätta. Varken kommunala eller fristående skolor bör gynnas av de regler som styr utbildningsverksamhet, utan så likvärdiga spelregler bör eftersträvas. Detta för att stärka konkurrensen och därmed i förlängningen utbildningskvalitén och elevernas valfrihet. Att endast kommunala skolor kan starta och driva riksidrottsgymnasier är ett uppenbart hinder mot konkurrensneutraliteten. Detta är en gammal kvarleva som inte är motiverad, och därför bör regeringen ta initiativ till att ändra gymnasieförordningen avseende detta.
mot · GV02Ub470 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildningsorganisationer och korttidsstudiestöd. Folkbildning utgör en mycket viktig del i den svenska bildningstraditionen. Människor har samlats för att studera på egna villkor, i studiecirklar och på folkhögskolor eller i seminarier och kulturprojekt. Folkhögskolor är öppna för alla och tillgängliga för den som av olika anledningar har svårare än flertalet att delta i samhällsliv, utbildning och kultur. Då som har motiven varit att stärka sina möjligheter att påverka de egna livsvillkoren, men även att påverka och förändra förhållanden i samhället. Staten bör därför också i fortsättningen medverka till att utveckla och förstärka bildningsorganisationer genom att ge bildningsorganisationer och folkhögskolor en viktig roll i vuxenutbildning och folkbildning. Vuxenutbildning, liksom utbildning i övrigt, är en viktig faktor i samhällsutvecklingen och kommer att spela en ännu större roll . I handlar det om att arbetskraften ska konkurrera med hög utbildningsnivå och stor produktivitet. För att ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen har vi mycket att vinna på ett solidariskt utbildningssystem som inkluderar lågutbildade, arbetslösa och andra svaga grupper. Regeringen vill nu ta bort möjligheten att läsa med korttidsbidrag från 1januari 2008. är det LO och TCO som har fördelat korttidsbidraget till sina medlemmar, men även till andra studerande. Många har gått förberedande studiecirklar inom t.ex. ABF, men även på folkhögskolor. Regeringen väljer att ta bort ett studiestödssystem med korttidsbidrag, som faktiskt har fungerat bra. Människor har vågat ta steget att sätta sig i skolbänken när man kunnat behålla kontakten med arbetet och arbetsmarknaden. Det har varit betydelsefullt för många som saknar studievana eller har kort skolgång bakom sig, och som på detta sätt har fått en möjlighet att studera. Korttidsstudiestödet är en bra och lyckad åtgärd, varför det är viktigt att staten även i fortsättningen tillvaratar den här gruppens behov exempelvis omprioriteringar i det nuvarande studiestödssystemet.
mot · GV02Ub471 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt inflytande över etablering av friskolor. har det skett en förhållandevis kraftig ökning av antalet fristående skolor i vårt land och det finns inga tecken på att intresset att etablera fri-skoleverksamhet kommer att mattas av. Kommunernas inflytande över utvecklingen är mycket begränsat i det här sammanhanget och det är bedömningsgrunder som avgör om en ny etablering kan ske. Detta innebär att kommunernas planering och dimensionering av skolverksamheten blir allt svårare. Kommunerna har i uppdrag att dimensionera skolverksamheten utifrån det antal elever som finns inom kommunen. En etablering av en fristående skola försvårar givetvis kommunernas beräkning av kostnader och resurser. En del av pengarna som skulle gå till en skola måste kanske gå till friskolan istället. Att många elever ändrar sig och flyttar tillbaka från fristående skolor till den kommunala skolan under pågående läsår gör saken inte lättare för kommunerna, då det alltid måste finnas plats inom den kommunala skolverksamheten för alla elever. Det är inte försvarbart att bortse från konsekvenserna för den enskilda kommunens ekonomi, och därmed våra gemensamma skattemedel, som sker utan att kommunen kan förhindra det. Risken är stor att det kommer att finnas alltför många skolor för alltför få elever i många kommuner. Det är kommunerna som känner till de lokala förhållandena och kan tillföra viktiga infallsvinklar till den bedömning som slutligen fattar beslut utifrån. Kommunernas roll i tillståndsprocessen för fristående skolor behöver därför stärkas och ses över.
mot · GV02Ub473 · 2007-10-04 00:00:00 — Ökat antal gymnastiktimmar i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnastik i skolan. Det kan bli dyrt med för lite gymnastik i skolan. Forskning visar att återkommande träning för alla på lång sikt har positiva effekter för både kropp och själ. Vinsterna för skolbarnen om de rör sig mer är bättre hälsa, mindre stress och bättre koncentrationsförmåga. Det gör att eleverna blir bättre både på att läsa och räkna. Dagens unga blir alltför stillasittande, i skolan och hemma. Detta i kombination med dåliga matvanor visar på en oroande tendens till ökad fetma , med sjukdomar som följd, som till exempel diabetes. Det är oroande att vår förändrade livsstil i kombination med för få timmar av gymnastik i skolan ger eleverna dålig kondition, något som kostar samhället för vård och produktionsbortfall. De alltför få idrottstimmarna i skolan kan vara det enda tillfället när en del unga rör sig så att pulsen går upp. Det är inte bara viktigt att skolan ser till att eleverna rör sig, utan att det också sker med en viss regelbundenhet. Det är förkastligt att de skolor som inte har tillgång till gymnastiksal istället valt att lösa detta genom att ha gymnastiken koncentrerad till några få veckors lägerskola per termin. Poängen med en god livsföring med bra matvanor och med motion är just regelbundenheten. Mer gymnastik i skolan och krav på regelbunden fysisk aktivitet till alla elever vore bra för barns och ungdomars hälsa.
mot · GV02Ub474 · 2007-10-04 00:00:00 — Införande av förbud mot nollning och inspark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot nollning och inspark. Nollning eller inspark är betäckningen för de invigningsriter som sker både inom högskolan och gymnasieskolan. Istället för att välkomna en ny student, så har det tyvärr blivit allt vanligare med pennalistiska och kränkande handlingar i olika former. Förnedrande behandling av studenter kan och ska aldrig accepteras. Detta är mobbning och kan gränsa till vad som kan betraktas som rent kriminella handlingar. Regeringen måste verka för att skolorna tar sitt ansvar och förbjuder nollningar och insparkar i den kränkande formen de har fått.
mot · GV02Ub475 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den judiska bör klassas som nationell minoritetsskola. har fem nationella minoriteter: judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. De historiska minoritetsspråken är jiddisch, chib, samiska och meänkieli. Dessa nationella minoriteter omfattas av den svenska minoritetspolitiken. Minoritetspolitiken ska stärka de nationella minoriteterna och ge det stöd som krävs för att deras kultur och språk ska hållas levande. Bildning, skola och undervisning är den judiska gruppens viktigaste kulturbevarande institution. I har den judiska minoriteten byggt upp ett välfungerande skolsystem från sexårsverksamhet till gymnasium. Minoritetens särprägel lyfts fram speciellt genom undervisning i judisk etik, kultur, tradition och hebreiska. Även minoritetsspråket jiddisch börjar alltmer lyftas fram. De större svenska judiska skolorna spänner med elever från helt sekulära och ateistiska judiska hem till mer ortodoxa, även om de förra är i stor majoritet. Då den judiska gruppen i räknas som en nationell minoritet är det av vikt att exempelvis den största judiska skolan, , omdefinieras från konfessionell skola till en etnisk skola för den judiska minoriteten. Denna definition av som en skola för en judisk minoritet formulerades redan av i egenskap av ecklesiastikminister. Samerna som också är en nationell minoritet har redan en liknande skola som karakteriseras just utifrån deras status som nationell minoritet.
mot · GV02Ub476 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat antal idrottstimmar i skolan. Idrottsämnet har minskat på alla stadier . som detta skett har ämnet fått ett breddat innehåll. Den svenska skolan har få idrottstimmar jämfört med andra EU-länder. För skolungdomar som rör sig lite skulle extra idrottstimmar ha stor betydelse för välbefinnandet. Idrottstimmarna är oftast det enda tillfället för pulshöjande aktivitet under en skolvecka. Detta är mycket viktigt för exempelvis viktkontroll, blodsockervärden, hjärthälsa, bentäthet, motorisk utveckling, koncentrationsförmåga och utveckling av fysiologiska stressmekanismer. Forskning har även visat att barn som prioriterar fysisk aktivitet har bättre förutsättningar att klara av den teoretiska undervisningen. Idrottsämnet har blivit mer teori och mindre motion, trots att själva syftet med idrottsundervisning inte i huvudsak är att utbilda barnen i kunskap om idrott, utan att försäkra sig om att alla barn motionerar regelbundet. Ett visst mått av teori, exempelvis näringslära och hur träning inverkar på kroppen, är en viktig del i en helhetsförståelse, men idrotten i skolan ska vara inriktad på rörelse, inte på teori. En förutsättning för att alla elever, i synnerhet de som rör sig för lite, ska ha nytta av och känna glädje i skolidrotten, är att idrottsämnet görs om från grunden. För att nå alla måste idrottsundervisningen bli mer individanpassad. Alla behöver inte spela fotboll, dansa eller hänga i ringar. Det är därför viktigt att tydliggöra att skolans ansvar är att se till att eleverna får röra på sig på sina egna villkor. Det finns oändliga möjligheter att skapa ett sådant system, exempelvis genom årskurslösa grupper i skolan, där eleverna får välja vad de vill göra. största folkrörelse är idrotten och alla landets föreningar är en stor resurs för undervisningen i idrott och hälsa i skolan. Föreningslivet erbjuder ett brett utbud av idrotter och aktiviteter i landets alla hörn. Idrotts- och friluftsrörelsen skulle kunna vara en stor resurs för undervisningen i idrott och hälsa i skolan och öka valmöjligheterna för elever att röra sig på det sätt som passar dem bäst. Ämnet idrott kan och bör utökas och individanpassas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02Ub479 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra rättigheten för skolor att ta ut mindre avgifter för skolresor. Skolan i ska vara avgiftsfri för alla elever. Det är en viktig grundläggande princip i ett demokratiskt samhälle som vill ge alla lika möjligheter till kunskap och utveckling. Skollagen fastslår i 2bkap. 5§ (förskoleklasser), 4kap. 4§ () och 5kap. 21§ (gymnasiet) att utbildningen ska vara avgiftsfri för eleverna. De ska utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. För många rektorer och skolor är det oklart om det är okej att ta ut en mindre avgift för skolklassers friluftsverksamhet. Trots att det är okej att ta ut en mindre avgift så är kunskapen om det dålig och informationen brister. Därför beslutar rektorer och skolor ofta att det inte blir några resor. Detta får negativa konsekvenser. Dels mister många barn i en stor upplevelse för livet utanför skolan under sin studietid. En friluftsdag med hela skolan lyfter ofta stämningen i hela skolan innan resan och efter resan. Dessutom hjälper den till att höja kamratskapen på skolan. Dels drabbas många företag som överlever på dessa skolbesök som skapar stor omsättning och flera arbetstillfällen. I finns Romme Alpin som bara räknar med att förlora 3 miljoner på grund av detta. I finns och i finns . Jag tog upp detta problem med skolministern i en skriftlig fråga och fick till svar att generellt gäller att skolresor är ett naturligt inslag i utbildningen som ger värdefulla erfarenheter och kunskaper för eleverna. Utgångspunkten måste dock vara att finansieringen av skolresor ska ske genom kommunala medel eller genom att elever helt frivilligt samlar in pengar till kostnaden, om resan innebär mer än en obetydlig kostnad som till exempel en färdbiljett med bussen. ansåg att skolresor även framöver bör vara en naturlig del av utbildningen i och gymnasieskolan. Frågan om bestämmelsen om avgifter i skolan behöver förtydligas och bereds inom ramen för det förslag till ny skollag som utarbetas inom . Jag tycker att det är viktigt att elever och skolor kan åka på skolresor och tycker därför att regeringen borde tydliggöra rättigheten för skolor att ta ut mindre avgifter för skolresor.
mot · GV02Ub480 · 2007-10-05 00:00:00 — Skolgång för barn med adhd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda skolgången för barn med särskilda behov. Antalet elever i särskolan har nästan fördubblats , enligt en rapport från . av eleverna i grundskoleåldern går i särskolan mot . En anledning till de ökade antalen är att även barn som har handikapp med avseende på den sociala förmågan och självkontrollen (s.k. bokstavsbarn) har börjat placeras där. Särskolan är till för barn som på grund av intellektuell utvecklingsstörning har svårt att klara den vanliga . I den utredning av särskolan som gjordes av (2004), uppmärksammade man inte konsekvensen av det ökade antalet bokstavsbarn i särskolan och dessa barns särskilda behov. Det är mycket olyckligt om barn med vitt skilda behov fortsätter att klumpas ihop trots bevisat olika begåvning. Trots den stora uppmärksamheten som funnits i media kring bokstavsbarnen och relativt stort intresse från politikerhåll, saknas fortfarande ett enhetligt omhändertagande och bemötande av dem i landets skolor. I vissa kommuner har man satsat på små undervisningsgrupper i lugnare miljö. Dessa erfarenheter skulle kunna tas tillvara och ligga till grund för en utredning om hur man bäst tar hand om dessa barn. För både samhället och barnen är det av största vikt att de får adekvat skolgång som kan reducera riskerna med att barnen hamnar i utanförskap eller till och med i kriminalitet. Enligt uppgift har av internerna på landets fängelser adhd. Av ett socialt begåvningshandikapp eller koncentrationssvårigheter följer naturligtvis inte att man slår in på en brottslig bana. Det handlar istället om en samspelande faktorer. Samhället har därför ett extra stort ansvar att utreda behoven och erbjuda möjligheter till en passande skolform redan tidigt för dessa barn. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GV02Ub481 · 2007-10-02 00:00:00 — Kunskap om mäns våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mäns våld mot kvinnor. I propositionen om kvinnofrid 1998 uttrycktes inte helt klart att regeringen fick i uppdrag att ändra i examensordningen så att vissa högskoleexamina skulle kompletteras med kunskap om mäns våld mot kvinnor. Det hade däremot föreslagits av den utredning som föregått propositionen, Kvinnofrid, SOU 1995:60. fick uppdraget att utvärdera hur frågor om genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktas i utbildningar. I uppdraget skriver regeringen att olika yrkesgruppers utbildning i dessa frågor inte får bygga enbart på valfria moment eller på enskilda lärares engagemang i frågan. föreslog, när uppdraget redovisades , att regeringen skulle överväga att i examensordningen föra in krav på kunskap om mäns våld mot kvinnor i nio berörda utbildningar. Men detta har ännu inte skett. Flera undersökningar visar att bristfälliga kunskaper ges till känna när våldsutsatta kvinnor och barn möter representanter från berörda yrkesgrupper. Det är angeläget att frågan inte fördröjs ännu längre. Jag anser att bör ge regeringen till känna att med det komplettera examensordningen i de yrkesexamina som kvinnofridsbeslutet omfattade. Listan skall också kompletteras enligt förslag i ovan nämnda utvärdering.