ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Kr272 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att utgrävningsområde utnämns till kulturreservat. utgrävningsområde, som är beläget söder om , har genom omfattande arkeologiska undersökningar visat sig vara största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersbosättning. Man har funnit spår av komplex bebyggelse som tyder på en aktivitet som sträcker sig från århundradet f. Kr. till cirka 1000 e. Fyndplatsen omfattar , dvs. och man har funnit ca 20 000 fynd, merparten i brons men även rikliga mängder föremål i silver, guld och järn. Fynden visar på att man har haft ett högt utvecklat lokalt hantverk men även ett omfattande handelsutbyte med stora delar av . Man har även funnit lämningar av hus och gårdar. Trots att endast mindre områden av fyndplatsen ännu undersökts är arkeologerna övertygade om att har fungerat som ett ekonomiskt, politiskt och religiöst maktcentrum för en stor del av regionen. Kanske har varit kungssätet för ett skånskt rike. utgrävningsområde bör därmed utses till kulturreservat för att på bästa sätt ta till vara på fyndigheterna och arkeologernas nedlagda arbete. Syftet med ett kulturreservat är att skydda området i enlighet med kulturmiljövårdens behov. Att utnämna utgrävningsområde till kulturreservat skulle medföra en höjd status för området och arkeologernas arbete, bidra till fördjupad kunskap om historia samt möjliggöra en gynnsam utveckling för såväl lokalbefolkning som turism. på utanför är utnämnt till kulturreservat, och de tidigaste utgrävningarna gjordes . Utgrävningarna omfattar i Birkas stadskärna och 1100 gravar på gravfälten. är i särklass största och mest fyndrika utgrävningsplats och bör därmed i likhet med utnämnas till att uppnå samma status som kulturreservat. Urvalet av kulturlandskap bör enligt styras av behovet av skydd för spåren efter äldre markanvändning, utgå från ännu bevarade strukturer i kulturlandskapet och ha förutsättningar att ge besökare upplevelser som vidgar kunskapen och fördjupar förståelsen av kulturlandskapet och historien. uppfyller samtliga av dessa krav och bör därmed erhålla samma status som kulturreservat som har .
mot · GV02Kr273 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i . Textilindustrin gjorde till en av mest expansiva städer i mitten av . I trakterna runt startades landets första mekaniska väveri. senare (1858) etablerades det första väveriet i . Ända in sysselsatte textil och konfektion två tredjedelar av de industriarbetande i . Den svenska tekokrisen tvingade fram en stor omvandling av och bygderna där omkring. växer på nytt dessa branscher i , men genom att blivit landets ledande designcenter för textil och konfektion. I utbildas framtidens designers, och här utvecklas nya textila produkter parallellt med att gamla traditioner och hantverk lever vidare. Då textiltraditionens historia som framtid speglas har i en viktig roll i det nationella kulturarvet. Här skildras textiltillverkningens utveckling sett ur såväl teknikhistoriskt, produktionshistoriskt som mänskligt perspektiv. Målet är att skall vara ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet på både nationellt och internationellt plan. Eftersom textil och konfektion av en mängd olika skäl varit mycket kvinnodominerade branscher kan ett genus- och invandrarperspektiv läggas på uppgifter. uppgift är bl.a. att skildra vanliga människors, oftast kvinnors, liv och arbete. Vi har i tidigare motioner framfört en rad motiv för viktiga roll. Vi upprepar dem inte här. Det är motiverat att i , särskilt mot bakgrund av att museet kommer att vara en viktig aktör i det form- och designcentrum med ett levande arkiv som formas i , får ett nationellt uppdrag för textilier med syftet att stärka det kulturella textilarvet i .
mot · GV02Kr274 · 2007-10-03 00:00:00 — Idrottens betydelse för integrationen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottens betydelse för integrationen. Utanförskap kan brytas på olika sätt. Idrotten har historiskt haft en stor betydelse för att integrera människor från olika samhällsgrupper. spelar idrotten en viktig roll att integrera barn och ungdomar från olika etniska bakgrunder in i det svenska samhället. Satsningar har gjorts från flera regeringar på idrotten, exempelvis Handslaget, som delvis fokuserat på invandrarungdomars idrottande. Det kan göras mer. En samverkan mellan kommuner, näringsliv, idrottsrörelsen och staten kan stimulera idrottsrörelsen att än bättre fånga upp invandrarungdomar i idrottandet. Det behövs ett nytänkande när det gäller att utbilda idrottsledare och när nya idrottsanläggningar byggs. Duktiga idrottsledare med kulturkunskaper kan göra stor skillnad för att behålla invandrarungdomarna inom idrotten. Val av plats när nya idrottsanläggningar byggs kan ha betydelse för integrationen. Regeringen borde samverka med kommuner och idrottsrörelsens och ge mer stöd till att utveckla idrottsrörelsens möjligheter att engagera fler ungdomar inom idrotten. Det är en bra och billig investering som tjänar många goda syften.
mot · GV02Kr275 · 2007-10-03 00:00:00 — Kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. Det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda vår kulturmiljö. Så inleds den första paragrafen i kulturminneslagen. Kulturvård är viktigt, och det är få som motsätter sig den höga ambition som håller på området. Att få kulturvården att samverka bättre med det omgivande samhället är däremot viktigt. Vid exploatering av mark inför byggnation eller utökning av verksamhet ställs många intressanta projekt på spel eftersom kostnaderna för arkeologiska utredningar är höga och tiden från ansökan till genomförande kan vara orimligt lång. I finns ca 60000 kända fornlämningar. Det är därmed ett av rikaste län, sett till antal fornlämningar. Detta är naturligtvis en riktig skatt, inte minst för kulturhistorien och turismen, men i samband med att östgötska företagare vill utöka sin verksamhet är den kulturella rikedomen mest till förfång. Många företagare uttrycker det absurda i situationen att de ska stå för en kostnad som de sedan inte kan få någon som helst nytta av. Många nyinvesteringar och potentiella företagsutvecklingar blir därför aldrig av, vilket är ett allvarligt hot mot bland annat antalet arbetstillfällen inte minst på landsbygden. Än allvarligare är signalerna att detta till och med kan leda till att enskilda väljer att bryta mot lagen. Kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar bör därför ses över. Under förra väcktes en motion som berörde samma fråga. uttryckte då sin förståelse för att kulturminneslagens bestämmelser kan ha en hämmande effekt på en bygds utveckling och att olika intressen kan hamna i konflikt med varandra. Men anförde vidare att konsekvenserna för den enskilde arbetsföretagaren kan mildras genom att denne i vissa fall kan få kostnadsansvaret lindrat genom att ansöka om statsbidrag enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Detta tycks dock inte vara så vanligt. Enligt () uppföljning av kulturmiljövårdsanslaget framgår att sammanlagt 16 miljoner har betalats ut till kategorin övriga arkeologiska åtgärder. Det motsvarar av det totala kulturmiljövårdsanslaget för de aktuella åren (källa: ). En översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar får därför ändå ses som viktig att genomföra i synnerhet som rapporten från (Brott under ytan, ) slår fast att de flesta brott mot fornminneslagen beror på slarv vid jord- och skogsbruk eller annan exploatering av mark. Skälen anges vara okunskap, tidspress och effektivitetskrav. RAÄ konstaterar därvid att myndigheterna måste bli bättre på att samarbeta med markägare och exploatörer med hjälp av bättre information och tydlighet om vilka regler som gäller. Detta är säkert nog så viktigt, men att kostnadsansvaret också är en viktig faktor i sammanhanget kan ingen bortse från.
mot · GV02Kr276 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska utses till hedersmedborgare i . Alltsedan försvann under har hans namn hyllats runtom i världen. har mer än 30 monument rests till hans minne, och åtskilliga skolor har uppkallats efter honom. I vissa länder, t.ex. , och , samt i huvudstad har till och med utnämnts till hedersmedborgare. I däremot har inte förärats sådana titlar. Förvisso finns det monument och skolor som tillägnats honom också i vårt land men med tanke på den heroiska insats han gjorde för mänskligheten i ett främmande land, är det anmärkningsvärt att han inte uppmärksammas mer. I ett skolarbete skriver 16-årige att tycker jag är en av de största hjältar som någonsin levt, och jag håller med. Det mod och det civilkurage som han uppvisade, och som hans namn symboliserar än , var inte bara en styrka i dåtidens kamp för överlevnad utan är av största vikt i kampen för mänskliga rättigheter också . och världen behöver människor som kan, orkar och vågar stå upp för mänskliga rättigheter. Därför bör hedras genom att postumt utses till hedersmedborgare för vårt land. Att en enskild persons handlingar har betydelse och kan göra stor skillnad till och med för mänskligheten är en viktig signal till såväl nuvarande som framtida generationer. I samband med att skolklasser besöker stannar säkert de flesta av oss som guidar upp vid konstverket gärningen och återberättar den heroiska insats som utförde. Att vid de tillfällena kunna tillägga att detta är tillägnat en hedersmedborgare för vårt land skulle ge ytterligare tyngd till allt som hans namn symboliserar i form av kamp för mänskliga rättigheter, styrka och civilkurage. Och att detta är egenskaper som hyllas i vårt land skulle säkert ingjuta mod i fler att våga stå upp för sin sak. lär ha sagt att den största tragedin är inte de onda människornas handlingar utan de goda människornas tystnad. vågade bryta tystnaden. Det ska han hedras för.
mot · GV02Kr277 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om affärsverksamhet. är frikopplad från staten. erhåller dock alltjämt ett statligt stöd för sin verksamhet. Det stödet kan vara motiverat till viss del, bland annat då det handlar om att bevara kuturhistoriskt intressanta byggnader eller andra artefakter av historisk karaktär. Trots det statliga stödet har många församlingar det svårt med ekonomin, vilket har fått en del församlingar att leta efter andra alternativa och kreativa intäktskällor. kan man hitta en del församlingar som bedriver ren affärsverksamhet. Exempel på detta är begravningsbyråer och floristverksamheter. Eftersom erhåller statligt stöd är detta problematiskt, därför att det kan innebära att privata näringsidkare får en konkurrensnackdel jämfört med kyrkan. På de marknader där och de affärsdrivande församlingarna verkar, innebär det att marknadsprissättningen påverkas på så sätt att gynnas genom att kunna ha lägre kostnader. Detta kan strida mot . Om anser de affärsdrivande rörelserna vara till deras medlemmars fromma så bör verksamheten ske utan statliga bidrag.
mot · GV02Kr278 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Museum ett nationellt uppdrag. Han kom som ett yrväder en aprilafton och hade ett Höganäskrus i en svångrem om halsen. Kullabygden är känd för sin keramiktradition, vilken starkt har präglat bygden. startades tegelbruk i , och startades den första kärlfabriken för tillverkning av blyglaserade föremål. Det berömda Höganäskruset var fött. anställdes den första designern, , varpå föremålen hade gått från enbart bruksföremål och en ny konstgren hade utvecklats. Kullabygden kännetecknas till stor del av keramiken, i form av en både storskalig fabriksproduktion och livaktig konstnärlig verksamhet. Än förs tillverkningen av Höganäskrusen vidare, och bygden är en känd turistmagnet med besökare från såväl som från utlandet. lade modellören vid Höganäsbolaget fram ett förslag om att bilda ett hantverks- och bygdemuseum i . upplät Höganäsbolaget lokaler, och de första föremålen i museets samlingar blev en maltkvarn och kyrkas gamla klämtare. har museet samlat ett unikt antal föremål av hög kvalitet i lera och keramik, av såväl bruksföremål som verk av ett stort antal av de mest kända nordiska konsthantverkarna. Kontinuerliga donationer och inköp gör att museet anses vara ett av de mest kompletta vad gäller ler- och keramikgods. Man har också en unik samlad kompetens på området. Exempel ur brukssamlingen är Höganäsbolagets saltglaserade gods, (A & J, sedermera Keramik) samlade verk med allt från serier av handdrejade bruksföremål till dagens moderna produkter. Exempel på historisk kända konsthantverkare som är representerade är , med en unik samling konstverk, , , , och (även kallad Stengodsets fader i ). Keramikens historia lever i mycket genom Museum. Förutom de unika samlingarna skildras allt från gruvdriften med ler- och kolbrytning till en fantastisk kunskap om keramikens historia. Resursbrist i såväl mantimmar som utrymme gör att endast en liten del av föremålen kan visas. museum har en viktig plats som en väktare av denna unika form av konsthantverk och bruksföremål. För att kunna fylla den rollen måste resurser tillsättas för att utveckla och dokumentera samlingarna. Framför allt allmänheten men också forskare, formgivare och studenter ska ha tillgång till samlingen, nu och . drivs museet lokalt, som en fristående stiftelse med ett blygsamt kommunalt bidrag och i huvudsak ideellt arbete. För att kunna utvecklas till landets enda kompletta museum om keramik bör museet ges ett nationellt uppdrag. Frågan rör inte bara Museum utan har också en stor principiell betydelse. Det handlar om kulturpolitik i stort. Ett museum med detta unika innehåll är inte bara av lokalt intresse. Utbildnings- och Kulturdepartementen borde därför utreda och lämna förslag till hur Museum ska få förutsättningar att leva vidare och utvecklas som nationellt museum.
mot · GV02Kr282 · 2007-10-04 00:00:00 — Utbyte av tv-program mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se över möjligheten att förhandla fram ett principavtal med som syftar till att garantera det fortsatta utbytet av tv-program mellan länderna efter övergången till digitala sändningar i respektive land. Det första försöket att få i gång utbyte av televisionsprogram mellan nordiska länder var samarbetsplaner angående Nordsat och sedermera . Nordsatsamarbetet diskuterades och Tele-X . Båda initiativen föll dock efter långvariga diskussioner mellan de nordiska länderna. Som resultat av de misslyckade projekten slöt och ett bilateralt avtal om utbyte av tv-sändningar mellan länderna. Genom överenskommelsen fick tillstånd att sända ett urval av sitt programutbud till den svenskspråkiga bygden i . På motsvarande sätt fick finska YLE rätt att distribuera program över Nackasändaren och genom två slavsändare till . Genom att kabelnätet byggdes ut utvidgades mottagningsområdet till att förutom nå sverigefinnar i 24 andra kommuner. Sverigefinnarna utanför de utvalda kommunerna blev dock utan möjlighet att följa sändningarna. kom YLE:s sändningar till att förmedlas även via en satellit. Därmed fick alla sverigefinnar möjlighet att följa TV utbud. Även SVT kom att utvidga sin distribution till att omfatta sändningar över satellit. döptes utlandssändningarna om till SVT . På detta sätt fick finländare som så önskade tillgång till SVT:s programutbud. Tillståndsinnehavaren för YLE:s sändningar till över Nackasändaren är . Svenska staten ansvarar delvis för kostnaderna för distribution och upphovsmannarättigheter. fick YLE tillstånd att utöver sina två public service-kanaler välja program även ur den reklamfinansierade kanalens (MTV 3) tablå. lättades det tidigare kravet på överföring av programmen i real tid upp, och TV kom allt mer att likna en ordinarie public service-kanal. kan cirka 150 000 sverigefinnar ta emot TV sändningar inom via Nackasändaren, ca 75 000 genom kabel och i princip alla hushåll via en satellitmottagare. Utöver sverigefinnar följer många andra intresserade svenskar program som till en del består av svenskspråkiga programinslag. Parallellt med TV har SVT utvecklat sitt programutbud till och övriga . Genom detta har det bilaterala utbytet av tv-program mellan och fått allt fastare ramar och utgör ett viktigt och uppskattat inslag i det kulturella utbytet mellan länderna. kommer de analoga sändningarna i och att ersättas av digitala sändningar. Övergången till den nya tekniken kommer att beröra såväl SVT som YLE och därmed också TV och SVT . De svenska och finska statsmakterna har stått som garant för utvecklandet av det bilaterala tv-utbytet. Det är således av vikt att och regeringar känner sitt ansvar för att garantera utbytet av tv-program mellan länderna även framgent.
mot · GV02Kr283 · 2007-10-04 00:00:00 — Ett samlat ansvar för folkbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till överläggning med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen. antog en ny folkbildningsproposition. I propositionen betonades att folkbildningen är en angelägenhet för hela samhället och att ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen delas mellan stat, landsting och kommuner. Vi vet att folkbildningen har spelat en stor och viktig roll för demokratins utveckling i . Folkbildningen har också spelat roll för synen på lärande genom att ställa bildningsperspektivet i förgrunden. Folkbildningens pedagogik och metoder har bland annat påverkat skolans pedagogik och arbetssätt. Vidare har folkbildningen inneburit att många människor fått ny och ökad kunskap. Den har ökat människors makt över sina egna liv. I folkhögskolekurser och i studiecirklar har människor kommit samman till gemensam reflexion och analys. I sådana lärmiljöer har personligheten utvecklats under devisen ingen växer utan möten. Ett grundläggande skäl för samhällets stöd till folkbildningen är att den bidrar till en demokratisk utveckling av samhället. Ett annat viktigt skäl är att folkbildningen bidrar till att ge kvinnor och män möjligheter att påverka sin livssituation och skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Folkbildningens verksamhet utgör också ett viktigt bidrag för att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Det är få organisationer som når så långt och så brett ut i samhället som folkbildningens organisationer. deltar ca 1,5 miljoner personer i studiecirklar (2005) och anordnas drygt 240000 kulturprogram (2005). De 148 folkhögskolorna samlar drygt 220000 deltagare (2005). Vi kan därför med kraft hävda att folkbildningens organisationer spelar en viktig roll för att stärka demokratin, bidra till det livslånga lärandet, främja en personlig utveckling samt stärka ett folkligt kulturliv. I den antagna folkbildningspropositionen Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192) angav regeringen att den hade för avsikt att ta initiativ till överläggningar med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen. Staten kan självklart inte kommendera vare sig landsting eller kommuner att öka sitt ekonomiska stöd till folkbildningen. Men regeringen kan ytterligare tydliggöra ambition med ett delat ansvar för stödet till folkbildningen.
mot · GV02Kr284 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om automatspelslagen. har antagligen västvärldens hårdaste lagar mot alla former av spel, särskilt om de sker i privat regi. Automatspelslagen (1982:636) kom till för att skydda främst unga medborgare från de faror som spel- och arkadhallar ansågs utgöra. I och med Internet och persondatorernas utveckling är arkadhallarna en utdöd bransch, och lagen har därför överlevt det påstådda hot den stiftades för att skydda mot. har en ny bransch vuxit fram med så kallade Internetkaféer. Där samlas ungdomar för att under någon eller hyra en dator och spela datorspel med sina vänner på kaféet eller i ett världsomspännande nätverk. Datorerna används även för vanlig uppkoppling mot och utnyttjande av Internet. I en dom från Regeringsrätten sägs att dessa Internetkaféers datorterminaler faller under bestämmelserna i automatspelslagen. Innebörden av detta är att kaféerna måste söka tvååriga speltillstånd till en kostnad av per dator. Vidare kan lagens femte paragraf om åldersgränser komma att gälla. Dessa regleringar kan innebära slutet för en hel bransch och en mycket tråkigare fritid för tusentals ungdomar. Särskilt utsatta är barn i familjer som inte har råd med dyra datorer och spel till dessa. Automatspelslagen är en gammal lag som har överlevt sitt eget syfte. Därför är det hög tid att den avskaffas.
mot · GV02Kr286 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om angelägna läsfrämjande insatser riktade till barn och föräldrar med bristande kunskaper i det svenska språket och om En bok för alla. Ett välfungerade språk är grunden till att fullt ut kunna tillvarata och utveckla sina demokratiska rättigheter. Språk är makt. Därutöver är tillgången till och användandet av språk viktigt för inlärning av annan kunskap, exempelvis matematik. Under förskoleåldern läggs grunden för barns språkutveckling. För att barn ska kunna tillägna sig ett rikt språk är det viktigt att de tidigt får ta del av böcker. Vuxnas högläsning för små barn är av stor betydelse. I införde den tidigare borgerliga regeringen ett kommunalt vårdnadsbidrag kontantstøtte som mycket påminner om det i nu aktuella kommunala vårdnadsbidraget. Erfarenhet kan nu visa att kontantstøtte gick till många kvinnor med utländsk bakgrund med mycket dåligt fotfäste på arbetsmarknaden och i det norska samhället. De kvinnorna blev de som behöll sina barn i hemmet. En direkt följd av detta är barn födda i och med sin framtid i utan eller med mycket små kunskaper i det norska språket. Detta är vad som ligger framför oss i , och för vår del ska läggas den redan genomdrivna möjligheten att efter det aviserade kommunala vårdnadsbidraget sätta barnen i en enskild förskola som inte behöver följa läroplan. Barn riskerar att komma till skolan med mycket dåliga kunskaper i svenska. Enligt statsrådet har regeringen inte ens tänkt på detta. Låt oss till detta lägga den borgerliga regeringens ovilja till En bok för alla som kommer att mista all sin finansiering. En bok för alla har i sin verksamhet mycket framgångsrikt jobbat med läsfrämjande åtgärder riktat till just dem som läser minst och som behöver stöd för att främja deras egna och deras barns språkutveckling i svenska språket. Sammantaget kan vi med den förda borgerliga regeringspolitiken ana en framtid där läsfrämjande insatser för barns språkutveckling riktat till barn och föräldrar med bristande kunskaper i det svenska språket kommer att vara mycket angelägna. Att i det läget lägga ned framgångsrik verksamhet som En bok för alla är förödande. Här borde man istället använda sig av de erfarenheter och det kontaktnät som finns hos En bok för alla för att ta till vara alla goda krafter som arbetar med läsfrämjande. Det behövs och kommer att behövas i än högre grad.