mot · GV02Sf249 · 2007-10-03 00:00:00 — Mottagande av asylsökande och flyktingar 4.1Ökad kunskap i handläggningsprocessen4 4.2Rätten att arbeta under asyltiden5 4.3Introduktion från dag ett6 5.3Rätten till eget boende7 5.4Höjd dagersättning till asylsökande9 5.5Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande9 6.2Rätt till vård på lika villkor11 6.3Rehabilitering för flyktingar med tortyr- och traumaskador12 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omvärldsbevakning, analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk vidareutbildning för samtlig personal inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningssatsning angående könsrelaterad förföljelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i regleringsbrevet ges i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd inlämnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att introduktionsinsatser ska påbörjas dag ett. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen.1 begär att regeringen lägger fram förslag om hur höjning av kommunersättningen vid flyktingmottagande bör utformas.1 begär att regeringen lägger fram förslag om återställande av bostadsersättningen vid eget boende i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet samt att ska uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet för asylsökande som lever på förläggningar och i eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans ansvar för barn till asylsökande och om möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner ska vara skyldiga att ha beredskap för att ta emot ensamkommande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn som blir myndigt innan ansökan om uppehållstillstånd slutgiltigt prövats inte bör flyttas från kommunalt ungdomsboende till ett anläggningsboende för vuxna eller till eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handläggningen av ärenden som rör ensamkommande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppdrag till (). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxna asylsökandes tillgång till sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i samarbete med bör utforma riktlinjer angående möjligheter för asylsökande att erhålla hälso- och sjukvård inom ramen för befintligt hälso- och sjukvårdssystem. begär att regeringen lägger fram förslag om hur asylsökandes och gömdas rätt till full sjukvård ska genomföras. begär att regeringen lägger fram förslag om att behandling för tortyr- och traumaskador ska räknas som akut sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvar och finansiering vad gäller rehabiliteringen av tortyr- och traumaskadade flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppdrag till att sprida den kunskap som finns i fråga om tortyr- och traumaskador till primärvård, socialtjänst, barnavård och psykiatri.2 1 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till AU. 2 Yrkande 23 hänvisat till SoU. Svensk flyktingpolitik har hårdnat väsentligt och rättssäkerheten för asylsökande har försämrats i samma takt. Vi utvecklar vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras i vår motion om flykting- och immigrationspolitiken. I det följande vill vi i stället rikta fokus på den del som rör det svenska mottagandet av flyktingar och på ansvarsfördelningen mellan stat, kommun och landsting. I och med den nya instans- och processordning som infördes , då lades ned och överprövningen i asylärendena flyttades över till länsrätter med kammarrätten som slutinstans, togs ett viktigt steg mot en ökad rättssäkerhet i asylprocessen. Men många allvarliga problem kvarstår både i asylprocessen och i den process som tar vid där efter. Den nedbrytande väntan som fortfarande råder i asylprocessen innebär att många lever fastlåsta i avskurenhet och passivitet, vilket i sig försämrar möjligheterna inför det fortsatta livet i . Det är därför viktigt att integrationsprocessen börjar den dag en flykting sätter sin fot på svensk mark och söker asyl. Ett värdigt och positivt mottagande är avgörande för att möjliggöra tillhörighet i det nya landet, och för att alla mäns, kvinnors och barns ovillkorliga rättighet att, i enlighet med internationella konventioner, söka och finna en i skall garanteras. har haft stora problem med långa handläggningstider, bristande enhetlighet i bedömningen och svårigheter att vinna förtroende hos allmänheten. Dessa problem har också bestått oberoende av omorganiseringar, utredningar och ledningsbyten. Förtroendet har knappast förbättrats under de senaste årens händelser med uppgifter om att personalen firat avvisningar med tårta och och att handläggare polisanmält föräldrar till apatiska barn i stället för att vända sig med misstankar om att barn far illa till de sociala myndigheterna. Exemplen är dessvärre åtskilliga och tilltron till som myndighet är i stora avseenden undergrävt. 4.1Ökad kunskap i handläggningsprocessen Etnologen har i sin avhandling på asyl retorik och praktik i svensk flyktingpolitik (2004) belyst den misstroendekultur som kan sägas prägla delar av verksamhet och vilken påverkan detta har på rättssäkerheten i asylprocessen. har följt asylprocessen i ett drygt hundratal individuella ärenden steg för steg på vägen mot ett beslut. Hon konstaterar bland annat allvarliga brister vad gäller ofullständiga beslutsmotiveringar. Ett avgörande problem är det faktum att det är som utser ombud, som ansvarar för det första beslutet, som utför asylförhör och utredningar av olika slag, som ansvarar för beredning, beslut och verkställighet. Detta medför en ordning där en och samma myndighet agerar polis, åklagare och domare, vilket har till följd att en ibland mycket hög grad av godtycklighet får råda. För att komma tillrätta med de bristande beslutsunderlagen är det nödvändigt att förstärka omvärldsbevakning och att analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet generellt förbättras inom myndigheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den mer rättssäkra asylprocess som har införts i och med övergåendet till den nya processordningen, med förvaltningsdomstolar som sköter överklagandeärendena, förväntas medföra att kvaliteten på handläggningen ökar även i första instans. För att handläggare och beslutsfattare skall kunna leva upp till dessa ökade krav på beslutsunderlagens kvalitet måste vidareutbildning göras obligatorisk för samtlig personal inom . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är vidare av stor vikt att utbildningen av personal om kvinnors asylskäl förbättras. finns stora brister i de utredningar och bedömningar som gäller sådana ärenden. I och med att utlänningslagens flyktingbegrepp utvidgats till att omfatta även förföljelse på grund av kön och sexuell läggning, ställs ytterligare krav på att förbättra utbildningen av samtliga handläggare och beslutsfattare. En omfattande utbildningssatsning måste därför genomföras vad gäller könsrelaterad förföljelse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt en bestämmelse i utlänningsförordningen (4 kap. 3 a § UtlF) har möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Denna bestämmelse har tillkommit för att bereda i första hand asylsökande möjlighet till meningsfull sysselsättning i . Denna rättighet har efter krav från utvidgats för personer som har fått ett avvisningsbeslut som inte kunnat verkställas på grund av omständigheter i deras hemländer. Vi menar att i betydligt högre utsträckning bör använda sig av denna möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. bör redan när ansökan om uppehållstillstånd inlämnas vara skyldig att informera den asylsökande om denna möjlighet. Rätten att arbeta skall vara regel inte som ett undantag. Även asylsökande skall omfattas av kollektivavtal och övriga trygghetssystem på den reguljära arbetsmarknaden. Därför bör i regleringsbrevet ges i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd inlämnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Introduktion från dag ett Kunskap är aldrig tung att bära och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Svenskundervisning och andra introduktionsinsatser skall starta när asylsökande kommer till och den skall inte avbrytas förrän ett asylärende är prövat i alla instanser. skall betyg och reell kompetens valideras och nödvändig kompletterande utbildning ges utan dröjsmål för att möjliggöra för arbete. Introduktionsinsatser skall påbörjas dag ett. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När en asylsökande får permanent uppehållstillstånd blir kommunen där han eller hon vistas ansvarig för introduktionen. Ett antal kommuner, framför allt storstadskommuner, har motsatt sig att ta emot flyktingar, bland annat mot bakgrund av att kommunen haft en relativt stor flyktinginvandring och att man upplever problem relaterat till det på olika sätt. Från flera kommuner har krav på att begränsa rätten att själv välja bostadsort och även uttryckliga flyktingstopp förts fram. Många mindre kommuner som inte tar emot några eller väldigt få flyktingar motsätter sig fortfarande att sluta avtal om flyktingmottagande. avvisade 62 av landets kommuner helt flyktingmottagande. Det argument som oftast förs fram är bostadsbrist. Att asylsökande får vänta på förläggningar på besked om uppehållstillstånd är redan ett mycket allvarligt problem. Att de sedan blir kvar på förläggningen när permanent uppehållstillstånd beviljats, utan att få ta del av svenskundervisning och introduktionsprogram, försvårar integrationen och möjligheten till ett värdigt liv allvarligt. För att de internationella konventioner om flyktingars rättsliga ställning och rätten till från förföljelse skall anses uppfyllda i praktiken bör människor som får stanna även ha ett fast boende. Därför bör samtliga kommuner åläggas att ta emot flyktingar. Regeringen bör därför lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagandet. Detta bör begära. är det viktigt att kommunerna i enlighet med finansieringsprincipen ges tillräcklig ersättning för de kostnader som detta ansvar innebär. Därför behöver de ersättningsnivåer som gäller ses över så att de bättre svarar mot de reella kostnader som åligger kommunerna i och med flyktingmottagandet. har mot denna bakgrund drivit att den schablonersättning som betalas ut till kommunerna för flyktingmottagandet skall höjas. De medel som i budgetpropositionen anvisas inom detta anslag bör enligt vår mening användas till en generell höjning av schablonersättningen. Därmed avvisar vi i vår budgetmotion om utgiftsområde 13 den konstruktion som föreslås om att kommunerna skall ges högre ersättning baserat på den mottagna flyktingens uppvisade resultat i introduktionsprocessen. En sådan modell riskerar både att bidra till att det sker en utsortering mellan resursstarka och resurssvaga personer inom flyktingmottagandet och till en försämring av kvaliteten på sfi-undervisning och övrig introduktionsverksamhet. Vi avvisar också regeringens förslag om att införa en så kallad stimulansersättning till individen och avvisar därmed också de medel som särskilt aviseras för detta. Mot bakgrund av det ovan angivna bör regeringen återkomma med förslag om hur en generell höjning av kommunersättningen för flyktingmottagande bör utformas. Detta bör begära. Föreställningar om att personer med utländsk bakgrund inte är värda lika mycket på arbetsmarknaden genomsyrar hela arbetslivet. Arbetslösheten bland personer med utländsk bakgrund är 23 gånger högre jämfört med personer med svensk bakgrund. Dessa medför också en risk för att människor med utländsk bakgrund, trots att inte alltid tillräckliga förutsättningar finns, startar eget företag. En viktig förklaring till detta är diskriminering. Vi lämnar i vår motion om integrationspolitik för allas rätt till arbete en rad förslag på hur diskriminerande strukturer kan bekämpas på arbetsmarknaden. Det krävs också arbetsmarknadspolitiska insatser för att stärka möjligheten för nyanlända att komma in i arbetslivet. avvisar den modell med instegs-jobb som regeringen infört. I stället föreslår vi att ett särskilt anställningsstöd skall användas för anställning av nyanlända och preciserar detta förslag i vår budgetmotion om utgiftsområde 13. För att förbättra undervisningen i svenska för invandrare (sfi) behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi skall kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Eftersom timersättningen för vuxna som deltar i sfi-undervisning tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. I den ordinarie skolan är kraven höga när det gäller behörighet på undervisande lärare. För att uppnå nödvändig kvalitetshöjning på sfi-undervisningen måste behörighetskrav ställas på undervisande lärare. Vi lämnar i en särskild motion förslag på vilka förändringar vi vill göra när det gäller sfi. 5.3Rätten till eget boende Rätten till så kallat eget boende (EBO) infördes för att stimulera boende utanför Migrationsverkets anläggningsboende. ordnade endast mellan av de asylsökande bostad på egen hand. som EBO-systemet successivt har byggts ut har genomfört omfattande nedskärningar vad gäller antalet mottagningsplatser på förläggningarna. drog den dåvarande regeringen, efter krav från bland annat kommunpolitiker i de tre storstäderna vilka vill begränsa flyktinginflyttningen, in det redan tidigare mycket låga bostadsbidraget till asylsökande som väljer EBO, för att hänvisa asylsökande till de bostäder staten erbjuder. Slopandet av bostadsersättningen har emellertid inte minskat det antal asylsökande som väljer denna boendeform. Däremot har det inneburit att dessa ofta redan mycket fattiga människor blivit ännu fattigare och ännu mer beroende av att anhöriga eller andra landsmän tar emot dem som inneboende utan hyra. Avvecklingen av EBO har inte löst, och kommer inte att lösa, de problem som finns i storstadsregionerna med exempelvis segregation och trångboddhet. Ungefär hälften av dem som söker asyl ordnar sin bostad själv och många har självklart sökt sig till bostadsorter där det finns en rimlig chans att få arbete, och där släktingar eller bekanta kunnat ordna bostad. Bostadsbristen i storstäderna, som skapat trångboddhet inte bara för asylsökande, har förvärrats av den kraftiga minskningen av bostadsbyggandet och av den nedskärnings- och privatiseringspolitik som förts . En begränsning av rätten att välja bostadsort ligger helt i linje med det hårdnande klimatet i svensk flyktingpolitik. I vår budgetmotion för utgiftsområde 8 anvisar vi medel för att återinföra EBO samt för att återställa den tidigare ersättningsnivån på för ensamstående och för familjer. Regeringen bör därför återkomma med förslag om återställande av bostadsersättningen vid eget boende enligt vad som ovan angivits. Detta bör begära. Sociala problem minskar inte för att man lyfter ut en grupp från ett bostadsområde. De asylsökande som väntar på besked får inte någon bättre social situation på en flyktingförläggning. Det finns nämligen stora problem med trångboddhet i Migrationsverkets anläggningsboende, och det är inte ovanligt att det bor två familjer med sammanlagt upp till 10 personer i en liten tvårumslägenhet. vill understryka att alla barn som bor i en kommun har rätt till en boendesituation som ger tillräckligt utrymme och möjlighet till integritet. Enligt skall de rättigheter som anges i konventionen tillfalla alla barn oavsett barnets ställning i landet. Därför bör regeringen tydliggöra ansvar för att även barn till asylsökande skall få ett tillräckligt skydd så att exempelvis extrem trångboddhet kan undvikas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen avsätts ett stimulansbidrag för utflyttning från storstäderna Kommunersättningar för flyktingmottagande (anslag 10:3). Vidare förekommer det att kommuner sluter avtal om att slussa flyktingar mellan varandra. är mycket kritiskt till denna form av åtgärder eftersom det är fråga om öppen etnisk diskriminering. Vi menar att eventuella utflyttningsinsatser bör rikta sig även till andra än asylsökande och flyktingar. Därför bör , i syfte att avlasta storstadsregionerna befolkningsmässigt, ges i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet. skall uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4Höjd dagersättning till asylsökande Dagersättningen till asylsökande regleras i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. För ensamstående utbetalas per person inklusive egen mathushållning och för sammanboende vuxna per person. Ersättningen för barn varierar beroende på barnets ålder. För detta skall den asylsökande kunna betala för uppehälle, mediciner, läkarbesök, kläder och så vidare. Ersättningsnivån har inte ändrats . Dagersättningen till asylsökande ligger redan långt under möjligheten till skälig levnadsstandard och ersättningen riskerar att urholkas ytterligare. föreslår därför att dagersättningen till asylsökande skall höjas med per dag. Vi föreslår också att dagersättningen skall värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen genom att den knyts till konsumentprisindex (KPI). I vår budgetmotion för utgiftsområde 8 anvisar vi för detta. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en sådan ändring av förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Detta bör begära. 5.5Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande Kommunerna har ansvar för att skapa en meningsfull tillvaro för alla invånare. Detta gäller även de asylsökande som finns i kommunens flyktingmottagning. Centralt för en lyckad integration är att asylsökande skall ha kännedom om och känna samhörighet med det svenska samhället. finns mycket små resurser utanför mottagningsenheterna som stimulerar en sådan process och som möjliggör för asylsökande att komma i kontakt med andra människor. Det är därför mycket viktigt att möjliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet både för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för dem som har eget boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har tidigare drivit och fått igenom att barn till asylsökande skall ha rätt till skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn, men mycket återstår att göra. Det är därför nödvändigt att överväga att skolan tar ett mer uppsökande ansvar för barn till asylsökande. Av denna anledning bör regeringen överväga möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. Detta för att garantera dessa barns grundläggande rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. gjorde i samband med vårbudgeten en särskild överenskommelse med den tidigare socialdemokratiska regeringen och om att se över hur de så kallade gömda barn som finns i skall garanteras rätten att gå i skolan. Gömda barn i har numera rätt till sjukvård men har fortfarande inte rätt att gå i skolan. I vår särskilda motion om rättigheter för papperslösa lämnar vi förslag om att en reglering av denna rättighet skyndsamt skall genomföras. Vi föreslår här också att ett amnestibeslut skall fattas för att ge uppehållstillstånd åt dem som fått avslag på den tillfälliga asyllagen och dem som tvingats leva som gömda. FN:s konvention om barnets rättigheter har mycket stor uppslutning över världen och är tänkt att fungera som ett kraftfullt verktyg i arbetet för barns rättigheter. Det är staten som har det yttersta ansvaret för att barns rättigheter enligt förverkligas. har riktat skarp kritik vad gäller efterlevnad av konventionen. Ett viktigt område för kommitténs kritik avser behovet av att stärka just flyktingbarnens ställning. Det handlar bland annat om att barns egna asylskäl skall ges större utrymme i asylutredningarna, att även så kallade gömda barn skall ha rätt till skolgång, om hanteringen av så kallade apatiska barn och om mottagandet av ensamkommande barn. Barn som kommer ensamma behöver snabbt få ett säkert och tryggt boende i . Därför skall alla kommuner vara skyldiga att ha beredskap för att ta emot ensamkommande barn. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I handläggningen av ärenden som gäller ensamkommande barn har det förekommit problem med barn som blivit myndiga innan frågan om uppehållstillstånd slutligt avgjorts. De riskerar att tvingas bryta upp från det kommunala ungdomsboendet och i stället flytta till anläggningsboende för vuxna eller till eget boende. Det barn som är kan i praktiken ofta fortfarande vara i behov av visst stöd i sin livsföring, och det skulle vara mycket negativt för det ensamkommande barnets utveckling att utifrån en mekaniskt tillämpad 18-årsregel tvingas bryta upp från ungdomsboendet. Mottagandet av ensamkommande barn bör ske med en medvetenhet om vikten av att ett barn som blir myndigt innan ansökan om uppehållstillstånd slutgiltigt prövats inte bör flyttas från kommunalt ungdomsboende till ett anläggningsboende för vuxna eller till eget boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att handläggningen av ärenden som rör ensamkommande barn behöver ses över. Exempelvis bör beslut angående dessa barn alltid fattas , och beslut om avvisning med omedelbar verkställighet bör aldrig fattas när det rör sig om ensamkommande barn. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den medicinska etikens mest grundläggande princip är alla människors rätt till vård efter behov. Ekonomisk, social eller juridisk ställning, politisk eller religiös tillhörighet, etnisk bakgrund, kön och liknande faktorer får inte påverka den medicinska professionens handlande. De människor som av olika skäl kommer till för att få skydd har ofta ett stort behov av sjukvård. Det bottnar i de traumatiska händelserna som många bär med sig från sitt hemland, och det trauma det innebär att bryta upp och fly till ett annat land. Det är framför allt psykiatrisk vård som efterfrågas. drev tillsammans med fyra andra partier (c, kd, fp och mp) kravet på att de barn som drabbats av så kallad depressiv devitalisering, apatiska barn, skulle få uppehållstillstånd för att få möjlighet att åter börja leva. Men och Socialdemokraterna gick emot detta krav. Det handlade om de barn som drabbats av livshotande tillstånd i den svenska asylprocessen och som diskuterats mycket .