mot · GV02Fi277 · 2007-10-05 00:00:00 — Här kan framtidens livsmiljöer byggas. Vi vill genomföra ett långsiktigt miljardprogram för att förnya och utveckla miljonprogramsområdena. Tydliga mål ska sättas upp. Det handlar om satsningar på allt ifrån jobb, kollektivtrafik och minskad energianvändning till ökad trygghet. Satsningen ska genomföras i nära samarbete med de boende och finansieras av staten tillsammans med näringsliv och kommuner. Den totala kostnaden för satsningen beräknas till under 20102016. Av dessa ska staten stå för , kommunerna för och näringslivet (bland annat företag inom bostads-, bygg-, energi- och transportsektorn) för . I denna motion föreslår vi en inledning av satsningen 2010. Ökade resurser till forskning (utöver regeringens satsning) Bryt långtidsarbetslösheten fler jobb i bristyrken Sysselsättningen stiger och arbetslösheten faller. Generellt finns det goda möjligheter för dem som är arbetssökande att snabbt finna ett arbete. I detta konjunkturläge krävs således en mindre kvantitet än tidigare när det gäller insatser i form av hjälp och stöd för arbetssökande. Fokus måste nu ligga på att rusta de som står allra längst ifrån arbetsmarknaden så att de också kan få jobb. För att lyckas med detta krävs ordentliga insatser som når de som står längst ifrån arbetsmarknaden: ungdomar som inte finner någon väg in i arbetslivet, de som har varit arbetslösa och de som har varit sjukskrivna och inte har möjlighet att gå tillbaka till samma arbete som . som stora grupper inte kommer in på arbetsmarknaden har många företag svårt att finna kvalificerad arbetskraft. Därför föreslår vi att politiken riktas in på att bygga broar som man kan gå på från långtidsarbetslöshet till jobb inte minst i någon av alla de branscher där det råder brist på arbetskraft. En sådan politik är bra för de arbetslösa och för de företag som har svårt att finna arbetskraft och för samhällsekonomin i stort. Broar att gå på ifrån långtidsarbetslöshet till jobb i bristyrken 20 000 fler platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning riktad mot bristyrken även inom tjänstemannayrken* 15000 förstärkta anställningsstöd för långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och personer med försörjningsstöd Avstampsutbildningar kort kvalificerad arbetsmarknadsutbildning för ungdomar * *) Ersätter ordinarie programverksamhet. Satsning på utbildning till bristyrken även inom tjänstesektorn I det rådande konjunkturläget behövs mer kvalificerad arbetsmarknadsutbildning för att undvika än större arbetskraftsbrist. Därför föreslår vi att arbetsmarknadspolitiken riktas om så att den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen utökas inom de totala volymerna inom arbetsmarknadspolitiken. Vi föreslår att 20000 platser av de platser i arbetsmarknadspolitiska program som regeringen föreslår uppgraderas till kvalificerad arbetsmarknadsutbildning riktad mot bristyrken. De nya jobben skapas till stor del i den kunskapsintensiva sektorn, medan jobben i den arbetsintensiva sektorn, där arbetsmarknadsutbildningen har en betydande roll, blir färre till följd av rationaliseringar och strukturomvandling. Arbetsmarknadsutbildning inom tillverkningsindustri, vård och omsorg, samt transport dominerar kraftigt. Utbildningen är koncentrerad till yrken med hög omsättning av arbetskraft, men inte till branscher där de strategiska falskhalsarna är som störst. Vi menar att det är viktigt att arbetsmarknadsutbildningen styrs av hela arbetsmarknadens behov, inte bara av den traditionella tillverkningsindustrin och offentlig sektor. Mot bakgrund av att tjänstemän och akademiker utgör en växande andel av arbetskraften finns det skäl för att också dessa grupper ska ges möjligheter till arbetsmarknadsutbildning. Avstampsutbildningar och introjobb för arbetslösa ungdomar Många ungdomar har svårt att finna sitt första arbete och få fotfäste på arbetsmarknaden trots en god utbildning. Andra ungdomar är arbetslösa och har vare sig utbildning eller yrkeserfarenhet. En modern jobbpolitik som vill bryta arbetslösheten bland ungdomar måste fånga upp båda dessa grupper. Vi vill erbjuda en ny form av kort kvalificerad arbetsmarknadsutbildning avstampsutbildningar. Dessa avstampsutbildningar ska inte kräva några förkunskaper utan vara öppna för långtidsarbetslösa ungdomar mellan just därför att många av de ungdomar som har gått arbetslösa har bristande utbildning. Avstampsutbildningarna kan genomföras i samarbete med potentiella arbetsgivare och de ska fokusera på att lära ut en specifik yrkeskunskap inom ett yrke där det råder arbetskraftsbrist. Utbildningarna ska maximalt vara korta för att undvika inlåsningseffekter. För andra ungdomar är mer utbildning inte ett alternativ de är redan välutbildade, men de får inte jobb för att de inte har tillräckliga arbetslivsmeriter. Många tvingas gå in och ut ur arbetslöshet och olika tillfälliga jobb. Den så kallade etableringsåldern, då tre fjärdedelar av en årskull har arbete, är . Det betyder att etableringsåldern är på samma nivå som när arbetslösheten var som värst , trots att vi nu upplever en högkonjunktur och en unikt stark utveckling på arbetsmarknaden. För dessa ungdomar gäller det att underlätta övergången till arbetslivet på ett sådant sätt att deras kompetens kan tas tillvara inom det område de utbildat sig. Inom flera branscher finns det en tradition av färdigutbildning i arbetslivet. Det gäller yrken som byggnadsarbetare, målare, elektriker, hårfrisörer, sjuksköterskor, läkare, poliser, domare med flera. Inom framförallt stora företag och offentliga organisationer finns också olika former av traineeutbildning. Arbetsgivare tar ansvar för att den anställde får gå igenom alla arbetsmoment som krävs för att bli fullärd inom sitt yrke. Praktiken kan vara antingen lagstadgad eller överenskommen mellan arbetsmarknadens parter. Exemplen är många, men täcker ändå endast en liten del av arbetsmarknaden. Vi menar att modellen kan vara värdefull även i andra branscher. Vi vill underlätta för de ungdomar som har olika former av generella utbildningar att finna ett arbete. Vi vill därför, i samråd med arbetsmarknadens parter, utveckla lärlingsplatser och traineeplatser, så kallade introjobb, som ger ungdomar möjligheter att färdigutbildas i ett yrke under kvalificerad handledning. Äldreomsorgen är ett bra exempel på ett område där en stor generationsväxling är att vänta. Vi vill därför börja med att utveckla en modell för lärlingsplatser med kvalificerad handledning inom äldreomsorgen. Trots den goda konjunkturen är det många människor som inte får jobb. var det 53 000 personer som var långtidsarbetslösa. Dessutom finns de som har varit långtidssjukskrivna eller fått sjuk- eller aktivitetsersättning och vill komma tillbaka i arbete men som behöver byta arbetsplats eller yrke för att de kan arbeta som tidigare efter sjukdomen. För dessa behövs särskilda insatser. Vi socialdemokrater vill satsa på att bekämpa arbetslösheten bland dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Därför vill vi införa 15000 jobb åt långtidsarbetslösa som ger arbetsgivaren av lönen i subvention plus den nystartssubvention som motsvarar arbetsgivaravgifterna. Dessa ska riktas till dem som har varit inskrivna vid arbetsförmedlingen eller sjukskrivna . De ska även kunna ges till personer som får försörjningsstöd (det som tidigare kallades socialbidrag). Precis som för nystartsjobben vill vi, till skillnad från regeringen, att dessa ska ha ett tak, så att subventionen maximalt ges upp till en månadslön på för både de vanliga nystartsjobben och de förstärkta anställningsstöden. Den borgerliga regeringen har inte bara rustat ned arbetsmarknadspolitiken för ungdomar utan också för äldre. Plusjobbare som tidigare hade fått löfte om att få fortsätta jobba till sin pension har på flera håll i landet sagts upp. Tidskriften berättade om 62-åriga i som är plusjobbare på Träffpunkten, en mötesplats för pensionärer. hade blivit lovad att hon skulle få jobba där till sin pension, men har hon, precis som många andra, fått reda på att hon kommer att bli uppsagd när hon har kvar till pensionen. Vi socialdemokrater ser behov av riktade insatser till äldre arbetslösa och menar att den borgerliga regeringens agerande när det gäller avskaffande av plusjobben är oansvarigt. Inte nog med att de enskilda människorna som hade fått plusjobb har drabbats, därutöver har regeringen rivit upp redan ingångna avtal när de drog in merkostnadsersättningen till kommunerna. Vi vill återinföra plusjobben till pension. Alla har rätt att vara med och skapa nytt tillsammans med andra och känna sig behövda. Vi har inte råd att människor bryts ner i passivitet och arbetslöshet. Därför är det bra att regeringen genomfört våra förslag till fler och högre lönebidrag och trygghetsanställningar. Däremot är det anmärkningsvärt att regeringen försämrar tryggheten för dem som inte klarar av att arbeta, inte minst förtidspensionärerna. En trygg arbetslöshetsförsäkring för tillväxtens skull Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att en bred majoritet av löntagarna omfattas av ett fullgott försäkringsskydd vid arbetslöshet. Ersättningar på höga nivåer och villkor i övrigt som är rimliga utifrån den enskildes utgångspunkt gör att människor blir öppnare för den globaliserade ekonomin och vågar gå från det gamla till det nya. Detta är grunden för att försäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. Vi vill att ska ligga i topp när det gäller kunskap, kompetens och produktivitet för att klara en väl utbyggd välfärd och höga löner i den öppna globaliserade ekonomin. Därför har vi motsatt oss den borgerliga regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen, såväl när det gäller nedtrappningen av ersättningsnivån, sänkningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen och höjningen av egenavgifterna. Förändringarna har lett till att hundratusentals löntagare har lämnat arbetslöshetskassan och att arbetslöshetskassorna måste driva in obetalda avgifter till regeringen. går den borgerliga regeringen vidare och föreslår ytterligare försämringar i arbetslöshetsförsäkringen. Rätten till a-kassa för dem som arbetar deltid vill regeringen nu begränsa . I kronor räknat är denna nya besparing lika omfattande som de besparingar på a-kassan som föreslogs . För dem som arbetar innebär förändringen att en stupstock i a-kassan införs (). Försämringen är ett hårt slag mot främst kvinnor som ofrivilligt arbetar deltid. Ofrivillig deltid ska bekämpas. Vi socialdemokrater vill lagstifta så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet. Andelen visstidsanställningar har ökat, vilket gör att fler och fler oftare blir arbetslösa i glappet mellan två anställningar. Regeringens förslag om två nya karensdagar i a-kassan slår särskilt hårt mot unga kvinnor. har av kvinnorna en visstidsanställning. I genomsnitt innebär regeringens förslag till två ytterligare karensdagar att ersättningen i a-kassan sänks med . Vi socialdemokrater vill i stället förbättra arbetslöshetsförsäkringen så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst. Vi vill höja ersättningsnivån i a-kassan till och taket till per dag. Vi vill även förbättra a-kassan på samma sätt för de människor som både är arbetslösa och sjukskrivna. En bra arbetslöshetsförsäkring gör att den som förlorar sitt jobb kan koncentrera sig på att snabbt söka nytt och inte behöver oroa sig för att behöva gå från hus och hem. Nej till regeringens finansieringsavgift för a-kassan Regeringens experimenterande med avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen skapar stor oro. Det senaste förslaget ökar differentieringen av avgifterna mellan olika arbetslöshetskassor. Därigenom vill regeringen tydligare visa att arbetslöshetsförsäkringen kostar mer för de yrkesgrupper där arbetslösheten är högre. Vi socialdemokrater ställer inte upp på det synsättet. Arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras solidariskt. Vi vill i stället sänka egenavgiften till a-kassorna, se skatteavsnittet. Regeringens turer i a-kassefrågorna är märkliga. Först höjer den avgifterna och tvingar människor att gå ur a-kassan. I nästa steg ska ett obligatorium i a-kassan införas för att tvinga människor att betala de höjda avgifterna. Vi föreslår i stället sänkta avgifter till a-kassan och ett nej till en obligatorisk a-kassa. Ett fempunktsprogram för snabb introduktion behöver bli bättre på att välkomna nya svenskar och så snabbt och smidigt som möjligt ta tillvara deras resurser i arbetslivet. Ansvaret för flyktingmottagandet måste fördelas mer solidariskt. Därför föreslår vi ett fempunktsprogram för snabb introduktion: Flyktingmottagandet är inte jämnt fördelat över . som vissa storstadskommuner som , , och tar emot över tusen flyktingar tar andra kommuner inte emot några flyktingar alls. Vi vill se över lagstiftningen i syfte att tilldela den som har fått uppehållstillstånd en kommunplacering . Vi vill också se över lagen om eget boende (EBO). Bättre undervisning i svenska De som flyttar till är ingen homogen grupp. Vissa flyktingar från utvecklingsländer, inte minst många äldre och kvinnor, har aldrig haft möjligheter att lära sig läsa och skriva i sitt hemland och har behov av mycket stöd innan de kan påbörja en traditionell kurs i svenska. Andra som kommer till talar redan flera språk eller har en vana vid akademiska studier. Utbildningen i svenska för invandrare måste anpassas till denna verklighet. Under förra mandatperioden lade vi socialdemokrater fram förslag om förändringar i svenska för invandrare (sfi). vill vi gå vidare och komplettera med intensivkurser för dem som har studievana och snabbt vill lära sig svenska. Därför föreslår vi att , och ska erbjuda intensivkurser i svenska för invandrare för personer med akademisk examen (i högskolas fall ska det vara en del av distansutbildningsprogrammet) totalt 500 platser. Därutöver föreslår vi att en kommun som har uppnått goda resultat i utbildningen i svenska för invandrare ska få i uppdrag av staten att arrangera motsvarande intensivutbildning för icke-akademiker på distans, med nationellt intag och statlig ersättning också 500 platser. Kompletteringsutbildningar för utländska akademiker och yrkesutbildade Under den förra mandatperioden genomförde vi socialdemokrater en försöksverksamhet med satsningar på kompletteringsutbildning för lärare, jurister och en högre förvaltningsutbildning för personer med utländska examina. vill vi att dessa satsningar ska utvidgas och föreslår att kompletterade utbildningar ska erbjudas på flera områden där det råder risk för brist på arbetskraft, till exempel byggnadsarbetare, förskollärare, lärare och tandläkare etc. Utbildningarna ska genomföras vid några utpekade högskolor/universitet och yrkeskomvux. En rättvis ersättning för flyktingmottagande uppgår de statliga schablonersättningarna till kommunerna för flyktingmottagande till ett visst belopp för vuxna, barn och äldre. är inte kostnaderna för flyktingmottagande på något sätt lika. En flykting som är utbildad tandläkare behöver mindre stöd och hjälp för att få ett arbete än en flykting som aldrig ens har lärt sig läsa och skriva på sitt eget språk. Vi socialdemokrater vill därför se över de statliga schablonersättningarna så att de bättre avspeglar kommunernas kostnader. För att stödja de kommuner som har tagit en stor del av ansvaret i flyktingpolitiken vill vi införa en solidaritetsbonus. Den innebär att de kommuner som har tagit emot flest flyktingar i förhållande till sin kommuns befolkningsstorlek får en högre schablonersättning vid flyktingmottagande än andra kommuner. är en av dessa kommuner. Skulle ta emot lika många flyktingar som de gjorde 2006 skulle de utöver den vanliga schablonersättningen få i solidaritetsbonus. Denna solidaritetsbonus finansieras av kommunsektorn gemensamt genom en avtrappning av det generella statsbidraget. Det innebär i praktiken en omfördelning från de kommuner som inte har tagit sitt ansvar till de kommuner som har gjort det. En kunskapsskola för alla Kunskap och bildning ger möjligheter till utveckling och personlig frigörelse. är kunskapen allt viktigare som verktyg för att skapa välstånd; kunskapssamhället ställer allt högre krav på utbildning. Det kräver att hela utbildningssystemet, från förskolan till universitets- och doktorandstudier, fungerar bra och ger människor de kunskaper och färdigheter som krävs i vårt moderna samhälle. Med väl rustade individer kan möta den globala konkurrensen. Bättre förutsättningar att lära i skolan med en bred läxläsningssatsning Den svenska skolan ska vara en språngbräda mot framtiden, för alla. Därför krävs fortsatta satsningar för att säkerställa att alla barn lär sig läsa, skriva och räkna. Tydliga krav i form av individuella utvecklingsplaner som följs upp ordentligt och nationella prov ger elever och föräldrar kvitto på att eleven når de uppsatta målen. med alla viktiga kunskaper ska eleverna också lära sig att självständigt söka kunskap och kritiskt ifrågasätta, det är ett viktigt led i utvecklingen till samhällsmedborgare. Kunskapsinhämtandet är givetvis det centrala i skolan. Men för att det ska fungera måste studieron bli bättre. Nolltolerans mot mobbning ska råda. Det är de elever som har det svårast att hänga med i skolarbetet som förlorar mest på bråk och stoj. Morgondagens byggnadsarbetare och forskare, småföretagare och sjuksköterskor, lärare och dataspelsutvecklare går i skolan. Därför är det avgörande för framtiden att skolan fungerar väl för alla barn, trots olika förutsättningar. går många elever ut utan fullständiga kunskaper i kärnämnena. Det är inte acceptabelt. Kunskapssamhället ska vara för alla. Regeringens förslag om ökade resurser till de yngre barnen är lovvärt, men inte tillräckligt. Det krävs mer. Barns möjligheter att ta ansvar för sin egen skolgång och läsa läxor är olika. För en del gör trångboddhet att det inte finns någon lugn vrå att göra läxorna i, andra får inte den hjälp de behöver av sina föräldrar. På många håll i landet har frivilliga krafter engagerat sig i att ordna läxläsning i anslutning till skolan eller fritids. Äldre skolkompisar och olika föreningar gör en fantastisk insats för att hjälpa barn och ungdomar med skolarbetet och läxorna. Men ett så viktigt kunskapsarbete ska inte vila enbart på frivilliga insatser. Vi socialdemokrater vill därför genomföra en särskild satsning på läxläsning för alla barn i . För barn i årskurs 13 genomförs en särskild skolstödssatsning på fritids (se nedan). För barn i årskurs 49 ska satsningen ske i anslutning till skolan. Eleverna ska ha rätt till mellan 6 och 10 timmars läxläsning beroende på vilken årskurs de går i. En utvecklande vardag för barnen Vi socialdemokrater vill genomföra en särskild satsning för att öka kvaliteten på fritidsverksamheten. Det handlar om att anställda fler fritidspedagoger och öka möjligheten till kompetensutveckling för redan anställda på fritids. Vi vill bjuda in delar av föreningslivet till fritids så att barnen kan få ägna sig åt många olika aktiviteter. Det kan röra sig om till exempel fotboll, bandy, teater eller dans. På det sättet får också de barn vars föräldrar inte har råd, ork eller tid att erbjuda sina barn fritidsaktiviteter en chans att prova på olika aktiviteter och berika sin fritid. Om detta blir framgångsrikt kan det minska trycket på föräldrarna att skjutsa sina barn till olika aktiviteter och därmed underlätta för föräldrarna att klara vardagspusslet. En del av fritidssatsningen ska också ägnas åt att ge barnen i årskurs 13 stöd med skolarbetet. Alla barn har inte ro och möjlighet att få hjälp i hemmet. Därför är det viktigt att de får den hjälpen på annat håll. För en del barn kan den erbjudna läxläsningen på fritids bli en inkörsport till aktiviteter som de annars inte får ta del av. Den del av fritidsverksamheten som innefattar skolstöd ska vara avgiftsfri för alla. En kunskapsgaranti till alla elever I ett modernt samhälle ska alla elever ha rätt till en objektiv och allsidig undervisning. Vi föreslår därför en kunskapsgaranti för eleverna. Den innebär att det slås fast att all undervisning ska vara icke-konfessionell. En sådan tydlig formulering i skollagen torde också göra tillsyn betydligt enklare. får ju enligt lagen en fristående skola ha en konfessionell inriktning så länge som man till innehåll väsentligt svarar mot det offentliga skolväsendet och följer allmänna mål och värdegrund. Detta har skapat tolkningsmöjligheter som i praktiken gjort tillsynen tandlös. Vi vill även stärka tillsynen och kontrollen av friskolorna. har små möjligheter att säga nej till någon som vill starta en friskola. Vi vill istället att ska göra en självständig bedömning om skolan har förutsättningar att leva upp till skollagen, t.ex. ska friskolor visa att deras undervisning vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet inte på religiös tro. Vi vill också att med omedelbar verkan ska kunna stänga skolor som uppenbarligen missköts så att elever inte riskerar att fara illa under den rättsliga prövningen. En andra chans till grundläggande kunskaper Den borgerliga regeringen har genomfört kraftiga nedskärningar på vuxenutbildningen. Komvux fick mindre i budgetpropositionen och rekryteringsbidraget avskaffades. Visst vore det bra om alla klarade av sina studier i grund- och gymnasieskolan när de är unga, men tyvärr är det inte alltid så. Därför behövs en andra chans för de vuxna som inte tillgodogjort sig hela grund- och gymnasieskolans utbildning. Arbetsmarknaden förändras och det är viktigt att människor ges möjlighet till omskolning. Vi socialdemokrater vill därför genomföra en särskild satsning på vuxenutbildning. I denna budgetmotion föreslår vi att komvux anslag ska öka med . Av dessa medel ska resurser avsättas för att stärka och utveckla yrkesutbildningarna på komvux. I motsats till regeringen vill vi socialdemokrater ha en generös och flexibel vuxenutbildning där en mångfald av utbildningssamordnare erbjuder ett brett utbud som innehåller både yrksesutbildningar och teoretiska utbildningar. Vi menar att det är särskilt viktigt att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på vidareutbildning. Det åstadkommes bäst genom bra studiestöd och ett brett utbud av olika studieformer. Det första steget i det livslånga lärandet är en förskola för alla som håller hög pedagogisk kvalitet. I förskolan läggs grunden för en framgångsrik skolgång: att fungera i grupp, ta eget ansvar och upptäcka världen genom att söka kunskap. Regeringen föreslår att en barnomsorgspeng ska införas . Detta riskerar att urholka den allmänna förskolan. Enligt regeringens budgetproposition ska föräldrar fritt kunna använda motsvarande förskolans kostnad, ca95000 kronor och barn och år, till så kallade flerfamiljslösningar utan krav på utbildad personal eller på att läroplanen för förskolan följs. Därutöver är alla barn inte lika. Vissa behöver mer stöd än andra och vissa områden, till exempel där många barn har andra modersmål än svenska, kan behöva mer resurser för att ge barnen en god språkinlärning. Vi motsätter oss därför regeringens förslag som ger lika mycket resurser till alla elever. Vidare riskerar regeringens förslag till vårdnadsbidrag att urholka förskolans resurser, se välfärdsavsnittet nedan. Det är viktigt med fortbildning av lärare. Lärarlyftet är en positiv satsning men det är obegripligt att inte alla lärare får ta del av denna satsning. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att satsa på de små barnen, och det är i förskolan som det livslånga lärandet börjar. Självklart ska också denna personalgrupp få möjlighet till fortbildning. På samma sätt är det med yrkeslärarna. Yrkesutbildningarna måste stärkas och självklart ska även yrkeslärarna få möjlighet till fortbildning. ska gå i täten i den gröna omställningen FN:s klimatpanel IPCC levererade sin fjärde rapport . I rapporten konstateras att forskningen nu visar att halten av koldioxid i atmosfären är högre än den har varit på åtminstone 650 . Orsaken är mänskliga aktiviteter; särskilt förbränning av olja, bensin och kol.