ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Sf281 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheterna för personer med sjukersättning att ta politiska uppdrag. är ett land där frivilligorganisationerna spelar en viktig roll. Det finns föreningar och organisationer inom de mest skilda intresseområden; det kan gälla idrott, kultur, hemvärnet, friluftsliv eller annan organisation som samlar människor med likartade intressen. De politiska partierna har också en struktur uppbyggd efter liknande mönster, med lokala organisationer, vars företrädare i huvudsak arbetar ideellt. De lokala partiorganisationerna är viktiga för vårt samhälle, som bärare av politiska ideologier och åsikter. Det är därför viktigt att människor har möjlighet att delta i det politiska livet och även att kunna ta ett förtroendeuppdrag av politisk art. Det är en demokratisk rättighet som måste gälla alla invånare i vårt land. För den som har drabbats av arbetsskada, en olyckshändelse eller annan ohälsa och som därmed uppbär sjukersättning begränsas möjligheten att ta förtroendeuppdrag av politisk karaktär. Det finns risk för att sjukersättningen dras in om man tar ett förtroendeuppdrag, trots att ett dylikt uppdrag kan betraktas som en fritidssysselsättning. Det är angeläget att alla medborgare garanteras möjlighet till ett rikt fritidsliv och i detta måste ingå även politiska uppdrag. Problemet med begränsningen för dem som uppbär sjukersättning behöver åtgärdas, dels för de enskilda personernas egen utveckling, dels så att inte de politiska organisationernas möjligheter att få förtroendevalda personer som är representativa för hela samhället urholkas. Vi oroas över att regeringen nu verkar gå motsatt väg genom att ytterligare begränsa möjligheterna för förtidspensionärer att engagera sig i samhällslivet.
mot · GV02Sf282 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över delat vårdbidrag vid gemensam vårdnad av barn och växelvis boende hos föräldrarna. Många föräldrar har efter skilsmässa gemensam vårdnad av sina barn. Det är inte ovanligt att barnen bor halva tiden hos vardera föräldern i en form av växelboende. Till ett handikappat barn kan vårdbidrag från utgå. Bidraget utbetalas till den förälder där barnet är folkbokfört. Föräldrarna kan på särskild blankett ansöka om att vårdbidraget ska delas dem emellan. Ansökan måste vara underskriven av båda föräldrarna, i annat fall kan inte dela vårdbidraget. Vägrar den förälder som barnet är skriven hos att skriva under ansökan kan den andre föräldern inte få någon del av vårdbidraget trots att denna vårdar barnet i lika stor omfattning. En delning av vårdbidraget är för samhället kostnadsneutralt men har stor betydelse för de berörda föräldrarna. Delad vårdnad innebär delad skyldighet och bör också i logikens namn innebära samma rättigheter. Frågan har väckts i olika sammanhang och rönt förståelse, men ännu har inget hänt trots att en lösning av frågan är minst lika angelägen. Mot denna bakgrund bör man se över delat vårdbidrag vid gemensam vårdnad av barn och växelvis boende hos föräldrarna.
mot · GV02Sf283 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla fler förslag baserade på för att knyta en större del av föräldraförsäkringen till respektive förälder. I en mening tycks perspektivet om barns rätt till föräldrarna ha stor betydelse i debatten om föräldraförsäkringens framtida utformning och det är när det gäller frågan om huruvida steget ska tas mot att vika fler dagar till vardera föräldern eller inte. Lite märkligt ter det sig, med en argumentation som utgår från barns rätt till båda sina föräldrar, att ett ökat antal s k mamma- respektive pappamånader inte ligger i barns intresse. Med dagens utformning av föräldraförsäkringen, mätt i hur uttaget av föräldraledigheten fördelas mellan kvinnor och män, är barnens rätt till mammorna och rätten till papporna . Föräldraförsäkringens framtida utformning kan dock inte enbart ta sin utgångspunkt i detta utan måste ses som en del i ett större jämställdhetsperspektiv och i insikten om att det finns ett utbrett traditionellt könsrollstänkande som präglar debatten om föräldraförsäkringen. Den springande punkten tycks vara att det ses som naturligt att kvinnor ska ta huvudansvar för barn och hem. Jag menar dock att det är just ett gammalmodigt könsrollstänkande och det allvarliga i det är att det har stor betydelse för kvinnors och mäns rättigheter, möjligheter och förutsättningar i arbetslivet Kvinnors löner motsvarar av mäns. Deltidsarbetets utbredning inom de kvinnodominerade delarna av arbetsmarknaden visar att det används systematiskt, utan att kvinnor ges möjlighet till att själva påverka sina arbetstidsmått. Framför allt uppger unga LO-kvinnor att deltidsarbetet är påtvingat och inte något som de frivilligt valt. Unga LO-kvinnor drabbas också mycket hårt av tidsbegränsade anställningar och framför allt av s k tim- eller behovsanställningar. När situationen på arbetsmarknaden ser ut på detta sätt kan det kanske te sig rationellt att kvinnan tar ut större delen av föräldraledigheten och att kvinnan utför en majoritet av hushålls-/hemarbetet. Arbetsmarknads-, familje- och samhällsstrukturer i övrigt samverkar och bidrar till att befästa och bevara rådande skillnader mellan kvinnor och män. Unga kvinnor och män uppger att de vill dela på föräldraledigheten, dela på ansvaret för barnen och hemmet. Kort sagt, att de vill leva mer jämställt. Det som då kanske är mest oroande är att de, utan effektiva verktyg, tvingas och kommer att tvingas in i rådande arbetsmarknads- och samhällsstrukturer. Politikens roll måste då vara att ge de unga och underordnade grupperna verktyg så att de ges möjligheter och förutsättningar att själva forma sina liv. Att våga ta beslut som kan förändra den rådande ordningen. Den borgerliga regeringen föreslår en familjepolitisk reform som tydligt innebär en tillbakagång av den moderna familjepolitik som vi utvecklat i . Frågan är om vi ska fortsätta kampen för jämställdhet eller om vi ska förklara oss nöjda och stanna upp. En förändring av föräldraförsäkringen skulle vara en av de effektivaste åtgärderna för att skapa jämställda villkor i såväl arbets- som samhällsliv.
mot · GV02Sf285 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ändrade regler för utbetalning av barnbidrag. Många föräldrar har efter skilsmässa gemensam vårdnad av sina barn. Det är inte ovanligt att barnen bor halva tiden hos vardera föräldern i en form av växelboende. Föräldrarna kan gemensamt ansöka om att barnbidraget ska delas dem emellan. Vägrar den förälder som barnet är skrivet hos att skriva under ansökan kan den andre föräldern inte få någon del av barnbidraget trots att barnet bor där i lika stor omfattning. betalas barnbidraget ut till mamman om inget annat anges. En delning av barnbidraget är för samhället kostnadsneutralt, däremot har det stor betydelse för berörda föräldrar. Delad vårdnad innebär delad skyldighet och bör i logikens namn också innebära delade rättigheter. Bägge föräldrarna bör därför få lika del av barnbidraget när barnen bor lika mycket hos båda. Mot denna bakgrund bör regelverket för utbetalning av barnbidrag ändras så att vid delad vårdnad med växelvis boende delas också barnbidraget mellan föräldrarna.
mot · GV02Sf288 · 2007-10-03 00:00:00 — Hantering av återkrav på pensioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hantering av återkrav på pensioner. Vissa tjänstepensionsförmåner utbetalda av minskar om pensionärer får någon annan ersättning, exempelvis livränta för arbetsskada, som utbetalas av . Detta beror på att bägge förmånerna ersätter samma inkomstbortfall. Livräntan för arbetsskada betalas regelmässigt ut retroaktivt på grund av att den föregås av en lång utredningstid. Detta innebär att i dessa fall måste minska tjänstepensionen i efterhand, eftersom den betalats ut . Före betalade ut både tjänstepension och socialförsäkringsförmåner till dem som erhöll bägge förmånerna. kunde då vid utbetalning av en retroaktiv arbetsskadelivränta dra av det belopp som utbetalats i tjänstepension. Efter betalar ut alla socialförsäkringsförmåner. Detta innebär att nu måste vända sig till förmånstagaren för att kräva tillbaka del av tjänstepensionen. Denna hantering innebär kostnader för staten i form av indrivningskostnader, domstolsprocesser och avskrivning av krav som inte kunnat drivas in. Det innebär också betydande besvär för den enskilde förmånstagaren, som i ärendet oftast måste ha kontakt med tre myndigheter. Förutom och är också involverat. Hanteringen innebär problem med beräkning av skatt, när måste återkräva bruttobeloppet på grund av att återkravet omfattar ersättning. För att göra hanteringen på återkrav enklare och effektivare för både den enskilde och myndigheterna bör lagen om allmän försäkring ändras så sätt att vid sin utbetalning kan dra av det belopp som ska ha tillbaka och betala ut det direkt till .
mot · GV02Sf289 · 2007-10-04 00:00:00 — Flexibel ersättningsnivå i sjukförsäkringssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibla ersättningsnivåer i sjukförsäkringen. Dagens ersättningsnivåer i sjukförsäkringssystemet riskerar hämma flexibla lösningar för individen. Genom att öppna för flexibilitet kan kostnaderna för sjukskrivningar minskas. I strävan efter att sänka sjukfrånvaron i samhället finns det behov av flera nivåer än dagens 25, 50, 75 och 100 procents sjukskrivning. Människors arbetsförmåga är sällan eller aldrig så stelbent fyrkantig. Risken är uppenbar att det ständigt görs bedömningar som leder till att människor sjukskrivs på en aningen högre eller för den delen även lägre nivå än nödvändigt. Antalet nivåer i sjukförsäkringssystemet bör utredas och målsättningen bör vara att systemet ska ta stor hänsyn till individens behov.
mot · GV02Sf290 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtroendeuppdrag i samband med ersättning från socialförsäkringssystemet. Att vara aktiv i en ideell föreningsverksamhet är vanligt vårt land, det är många människor som är förtroendevalda i en organisation för att den vägen driva sina intressefrågor. som det tillför den enskilde mycket gott så tillför föreningslivet samhället mycket. Det finns dock problem när det gäller förtroendevalda som får ersättning från vårt socialförsäkringssystem i samband med förtroendeuppdrag. Man kan, från sida, ifrågasätta om handikappade kan inneha förtroendeuppdrag i ideella lokala handikapporganisationer och omfattningen av uppdraget är mycket litet. Det omöjliggör för många som är aktiva inom handikapprörelsen att ta förtroendeuppdrag på ideell basis och det hindrar organisationerna från att med kraft arbeta för sina intressefrågor. Demokratin i vårt samhälle inskränks därmed, varför frågan om rättighet att utan inskränkning i ersättning från socialförsäkringssystemet inneha förtroendeuppdrag behöver ses över.
mot · GV02Sf291 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar av nivåerna i sjukpenning och sjukersättning. då det blir allt svårare att leva på sin sjukersättning är det viktigt att se över nivåerna i den. finns bara fyra steg. Man kan få sjukpenning eller sjukersättning på 25, 50, 75 eller . Detta gör systemet stelbent för den enskilda. Sjukdomar och skador ser väldigt olika ut för olika individer. Den som sakta men säkert har förmåga att öka arbetstiden kanske inte kan ta så stora steg som extra i taget. Om exempelvis en person har sjukersättning på , får denna person jobba /vecka. Personen ifråga orkar och vill kanske jobba , men får då endast en ersättning på . Man förlorar alltså mellanskillnaden och detta kan vara värdefulla pengar för den drabbade. Därför frågar man sig varför man inte kan vara sjuk t ex 40 eller . Skulle vi ändra detta system skulle vi troligen sänka sjukskrivningsantalet med många procent. Om fler steg fanns är chansen större att fler skulle orka försöka. Konsekvenserna av ett sådant förslag bör utredas.
mot · GV02Sf292 · 2007-10-04 00:00:00 — Underlag för beslut om bosättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regeltillämpning när det gäller asylsökandes rätt till bosättning i . Människor som söker asyl i vårt land ska få en rättssäker bedömning av flyktingskäl och levnadshistoria. har flera organisationer, däribland , Amnesty och Röda Korset, kritiserat regeringen för att allt fler personer betraktas som säkerhetsrisker och därmed förvägras möjlighet att bosätta sig i . Det finns en oro för att tröskeln för vad som betraktas som terrorism har sänkts för icke dömda personer. följer Säpos rekommendationer och kan därmed avvisa personer utan insyn och utifrån hemligt beslutsunderlag. Flera organisationer menar att det är troligt att uppgifter som framkommit genom tortyr och annan inhuman behandling av andra länders säkerhetstjänster utgör underlag även för svenska myndigheters agerande. Information av den karaktären får absolut inte användas av något land, eftersom det underminerar internationella konventioner om tortyrförbud. Möjligheten till bosättning i ska avgöras baserat på internationella konventioner. Det får inte förekomma några som helst tvivel på att människor som söker sig hit för skydd behandlas rättvist och humant på alla tänkbara sätt. Därför är det viktigt att regeringen tar till sig människorättsorganisationernas kritik och tittar över faktiska tillämpning av regelverket.
mot · GV02Sf293 · 2007-10-03 00:00:00 — Ideellt arbete vid sjukpenning och partiell sjukersättning/aktivitetsersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av tillämpningen av reglerna vid ideellt arbete vid sjukpenning och partiell sjukersättning och aktivitetsersättning. Det är viktigt att människor erbjuds möjligheter att komma tillbaka till ett aktivt liv med meningsfull sysselsättning efter en sjukdom eller skada. Alla vet att man behöver stöd för att komma tillbaka till ett aktivt liv genom bl.a. en adekvat rehabilitering. Att engagera sig i ideellt arbete kan vara ett sätt att bibehålla viss aktivitet och livskvalitet. Det formella kravet på arbetsförmågans nedsättning för rätt till sjukpenning är knuten till vissa nivåer. Det innebär att den försäkrades arbetsinsats, och därvid påvisad arbetsförmåga, också styrs av dessa nivåer. Detta gäller oavsett vilken form arbetsinsatsen har, om det till exempel är ett arbete i en förening eller ett politiskt uppdrag. ges inte utrymme för den som är sjukskriven att i någon omfattning ha kvar ett ideellt uppdrag under , inte ens om uppdraget är . Sjukskrivningsperioden borde i stället uppmuntra till aktivitet och möjliggöra att man kan ha kvar något av sitt sociala engagemang. Återgången till arbete torde underlättas genom detta och ses som ett led i rehabiliteringen. I Vägledning 2004:9, som utgår från proposition 1997/98:111, står det tydligt att ideellt arbete inte ska påverka bedömningen av arbetsförmågan. Där står: Deltagande i sådant föreningsliv eller kursverksamhet m.m. som motsvarar vad en yrkesverksam person vanligen utför på sin fritid, bör därför inte tas hänsyn till vid bedömningen av arbetsförmågan . Man ska till och med kunna arbeta ideellt en åttondel av normal heltid och även få en lön som motsvarar en åttondel av en normallön, utan att få sitt arbete ifrågasätt och bli utredd igen, eller riskera att få sin ersättning indragen. Enligt tolkning gäller detta inte den som har partiell sjukersättning/aktivitetsersättning. Denna regeltolkning är allvarlig ur demokratisynpunkt. Den innebär i praktiken att personer som har deltidssjukersättning inte har rätt att vara ideellt aktiva i föreningar av olika slag. Tolkningen kan knappast vara den som var avsikten när propositionen skrevs. En översyn av tillämpningen är angelägen för att ge alla möjlighet till aktivitet och engagemang utan att riskera att få sin ersättning indragen.
mot · GV02Sf294 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av företagares möjligheter att använda sig av våra trygghetssystem. Antalet svenska företag har fördubblats , men antalet företagare har minskat. Detta är en utveckling som man inte kan se i övriga . Detta visade organisationen i en rapport som heter Företag utan företagare (2006). I rapporten kommer man fram till att det inte är administrativa svårigheter, kostnader eller ens skattetrycket som gör att det är färre svenskar som vill bli företagare. Företagare i har heller inte ett sämre trygghetssystem än andra europeiska företagare. Däremot har svenska anställda tillgång till generösare socialförsäkringar än många andra européer. Varje gång någon funderar över att starta ett företag gör denne naturligtvis en bedömning av om det är ekonomiskt rimligt eller möjligt att satsa på företagande. Har man dessutom en familj att försörja gör det att man blir ännu mer försiktig när det gäller att ta ekonomiska risker. Egenföretagaren betalar till trygghetssystemet men har i praktiken svårt att nyttja detsamma. För att vi ska kunna öka människors drivkrafter att vilja starta företag behövs en översyn av företagares möjligheter att använda trygghetssystemen. Även egenföretagare behöver känna trygghet när livet förändras.
mot · GV02Sf295 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av arbetsskadeförsäkringen. De svenska sjuktalen har varit orimligt höga. Regeringen har beslutat om många lovvärda åtgärder för att komma åt detta problem och utvecklingen har brutits, de svenska sjuktalen minskar . I praktiken innebär detta att personer som tidigare riskerade att hamna i ett permanent utanförskap nu får möjlighet till tillbakagång till arbetsmarknaden . Detta ger stora vinster för såväl samhället som företagen men de som har allra mest att vinna är de drabbade individerna. Det finns dock en grupp personer som regeringen ännu inte har kommit till i sitt arbete och det är de som drabbas av en sjukdom eller en skada till följd av sitt arbete de arbetsskadade. Arbetsskadeförsäkringen är den äldsta försäkringen i det svenska socialförsäkringssystemet, vilket tyvärr inte innebär att det är den bästa delen. Personer som råkar ut för en olycka på arbetet har oftast en mycket lång väg tillbaka med långa handläggningstider och stora brister i rehabiliteringen. I vårt östra grannland är arbetsskadeförsäkringen uppbyggd på ett annat sätt. Där har de privata försäkringsbolagen hand om denna försäkring och premien är differentierad mellan olika yrkesgrupper, den som har störst risk för att råka ut för en olycka har således högst premie. Detta har lett till att företagen arbetar kontinuerligt med förebyggande arbete, vilket också har minskat antalet arbetsskador. Erfarenheterna visar också att skadehanteringen går fort och att samarbetet mellan den arbetsskadade, arbetsgivaren och försäkringsgivaren fungerar bra, vilket leder till att den arbetsskadade snabbt kan komma tillbaka till arbetet. Regeringens arbete med att få fler personer tillbaka till arbete måste fortgå. Ska det lyckas fullt ut krävs dock att förändringar görs på alla fronter. Arbetsskadesystemet bör vara nästa del av socialförsäkringarna som utsätts för en reform. Vid ett sådant arbete är ett intressant exempel att lära av.
mot · GV02Sf296 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det ekonomiska ansvaret för ensamkommande flyktingbarn. kommer barn och unga till som är på flykt från sina hemländer. saknar dessa barn föräldrar. Dessa ensamkommande flyktingbarn beräknas komma ut i samhället och klara sig själva redan . Staten är den som tar emot dessa barn och ger den kommun som i slutändan tar emot flyktingbarnet bidrag för att kunna betala ut försörjningen för barnet. Enligt har föräldrar ekonomiskt ansvar för sina barn upp till dess att de klarat gymnasiet eller max tills de fyllt . För de ensamkommande flyktingbarnen är åldersgränsen för statens ansvar . Då hamnar istället ansvaret på kommunen om barnet hunnit fylla , men inte och inte gått ut gymnasiet. Detta gör att varje kommun själv kan bestämma på vilket sätt den vill försörja barnet , och således kan det se olika ut i olika delar av landet. Därför bör regeringen överväga en översyn av kommunernas hantering av det ekonomiska ansvaret för ensamkommande ungdomar och vilket stöd kommunerna ska ge till de ungdomar som inte gått ut gymnasiet.
mot · GV02Sf297 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur kontaktdagar kan återinföras. Föräldrarnas engagemang och delaktighet både i förskola och i skola är av ovärderligt värde för såväl barn som samhälle. Kontaktdagarna är ett sätt att möjliggöra för alla föräldrar att delta i sina barns dagliga arbete i förskolans och skolans värld. Fler föräldrar i skolan är önskvärt av många olika skäl och är en resurs i skolarbetet. Därför bör arbetet med att se över hur kontaktdagar kan återinföras påbörjas .
mot · GV02Sf298 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur forskning och lagstiftning kan förbättras så att kvinnor inte diskrimineras när det gäller tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen. En arbetsskada är en skada eller sjukdom som beror på olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Drabbas man av detta ska man ha rätt till ersättning från arbetsskadeförsäkringen. Men trots att arbetsskadeförsäkringen reformerats, blir kvinnors sjukdomar och skador fortfarande i mindre utsträckning bedömda som arbetsskador. Det är komplexa bedömningar som måste göras, men tillämpningen av lagen visar att det är den manliga som gäller och att kvinnor inte bedöms utifrån sina förutsättningar. Kvinnor har oftare belastningsskador och psykiska besvär, beroende på tunga lyft, monotona arbetsställningar och stressig arbetsmiljö utan stor påverkansmöjlighet. Både bevisregler och arbetsskadebegrepp måste utformas så att kvinnor inte diskrimineras i arbetsskadeförsäkringen. Regeringen har också gjort stora försämringar inom forskning på kvinnors arbetssjukdomar i och med nedläggningen av , vilket är allvarligt då värdefull kunskap går förlorad långsiktigt. Den kunskap som byggts upp inom måste tas tillvara på ett samlat sätt och forskningen kring kvinnors arbetsliv och -sjukdomar måste fortsätta. Vi kräver att kvinnors arbetssjukdomar blir behandlade och bedömda på ett jämställt sätt. Därför krävs forskning och lagstiftning med ett tydligt genusperspektiv.
mot · GV02Sf300 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontaktdagar. fanns det kontaktdagar som vårdnadshavare kunde använda för att besöka sitt barn i skolan. fick man ersättning liksom vid sjukdom men finns inte dessa kontaktdagar kvar. Det finns ett behov av en större närvaro av föräldrar i skolan, trots att antalet vuxna i skolan har ökat genom politiska beslut. En större närvaro av föräldrar i skolan skulle ha en positiv effekt inte endast för det enskilda barnet utan för alla barn, till exempel för att minska mobbning. Kontaktdagarna avskaffades och en av orsakerna var att uttaget var väldigt lågt. Men om fler föräldrar känner sig efterfrågade av skolan och upplever att det fanns ett syfte med deras närvaro, utöver att följa sitt barns skolgång, så skulle fler säkerligen ta ut sina kontaktdagar. Precis som man uppmuntrar pappor att ta ut en större del av föräldraledigheten borde vi uppmuntra föräldrar att mer aktivt ta del av sina barns skolgång. Här har skolan naturligtvis en viktig roll att spela, men i grunden ligger att man kan få ledigt från arbetet för att följa barnens skolgång. Det är angeläget att utreda förutsättningarna för ett återinförande av kontaktdagar i skolan i samma omfattning som i tidigare beslut.