mot · GV02K404 · 2007-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: A 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar A 32:1 Länsstyrelserna m.m. A 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödet till radio- och kassettidningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om länsstyrelsernas tillsynsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hovstaten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska beskickningar utomlands. avslår regeringens förslag till mål för politikområdet Demokrati och regeringens förslag att upphäva nuvarande mål för politikområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en bred och folkligt förankrad EU-debatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tilläggsdirektiv till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synen på presstödet. Stöd till radio- och kassettidningar Regeringen föreslår en neddragning av stödet till radio- och kassettidningar, men redovisar inga skäl för det. Detta skapar osäkerhet när regeringen anger att det ska ske en översyn av stödet. Vi socialdemokrater vill behålla stödet på nuvarande nivå tills en eventuell översyn är avslutad. Vi föreslår därför att anslag 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar tillförs . Den socialdemokratiska regeringen tillförde extra resurser för utökad tillsynsverksamhet på länsstyrelserna. Dessa resurser tar nu den borgerliga regeringen bort. De senaste årens händelser har påtagligt visat behovet av en väl utbyggd och väl fungerande tillsynsverksamhet av t.ex. olika slag av institutioner för vård av barn och unga och familjehemmen. Övergrepp och myndighetsmisstag kan minskas genom att länsstyrelserna får inte bara ett tillsynsansvar utan också resurser att fullgöra det. Inte minst viktigt är det med en god kontroll av de verksamheter på detta område som bedrivs i privat regi med offentliga medel. Vi föreslår därför att anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs år kronor 2008. Kungliga hov- och slottsstaten Regeringen föreslår en ökning av anslaget till hovet för utökade säkerhetsåtgärder på slotten och för kronprinsessans officiella funktioner. I de andra nordiska monarkierna har den blivande statschefen en egen hovstat eller motsvarande ordning. Det bör gälla även i . Vi bifaller den anslagsökning som omfattar ökade säkerhetsåtgärder. Vi anser dock att finansieringen av kronprinsessans officiella funktioner ska lösas genom en egen hovstat inom ramen för dagens anslag. Vi föreslår därför att anslag 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten minskas med . Anslagssparandet för ligger på en hög nivå. Därför vill vi se en sänkning av anslaget så att det bättre motsvarar utgifterna. ordförandeskap i EU 2009 ställer givetvis krav på ökade resurser, men den nivå regeringen föreslår är i överkant i beaktande av vad det förra ordförandeskapet 2001 kostade . Det kommer inte heller att hållas lika många toppmöten i som förra gången. Regeringen har aviserat en massiv nedläggning av svenska beskickningar utomlands. Detta står i skarp konstrast till att de borgerliga i opposition hade en målsättning att förstärka utlandsrepresentationen. Inte heller ser vi att flertalet neddragningar i ligger i linje med regeringens uttalade målsättning att sätta i fokus. Vi socialdemokrater menar att det kan vara rimligt att lägga ned vissa representationer som vi ser behovet av att andra kommer till, exempelvis i . Det vi sett av konkreta förslag från regeringen innebär dock en kraftig neddragning av antalet ambassader. Vi kan inte se att det är möjligt att exempelvis lägga ned alla beskickningar runt södra utan att det får stor negativ inverkan på redan väletablerade och viktiga relationer. behöver finna andra sätt att effektivisera sitt arbete och finna synergier mellan olika ansvarsområden än att dra ned på antalet utlandsrepresentationer. Vi föreslår på grund av det ovan anförda att anslag 90:5 minskas med . Regeringsformens inledande formulering om att All offentlig makt i utgår från folket kan bäst förverkligas genom att ge väljarna mesta möjliga suveränitet. Socialdemokratins demokratisyn står därför i kontrast till principer om maktdelning som inskränker väljarnas suveränitet och istället ger experter ett avgörande inflytande. Men för socialdemokratin är demokratin inte bara en process, ett sätt att förbättra samhället. Demokratin är ett mål i sig, och ett uttryck för socialdemokratins värdering om alla människors lika värde. Alla ska ha rätt till inflytande över samhällsutvecklingen på jämlika villkor. Men demokrati innebär inte bara rättigheter. Ytterst vilar demokratin på människors vilja att tillsammans med andra delta i den demokratiska processen, i beslutande församlingar, i organisationer och folkrörelser. Utan människor som känner och tar ett praktiskt ansvar för den demokratiska samhällsutvecklingen är demokratin hotad. En välfärdspolitik som omfattar alla människor och som utjämnar sociala och ekonomiska skillnader främjar demokratin genom att minska utanförskap och öka sammanhållningen i samhället. Inga människor ska behöva känna att de är maktlösa. Utanförskap och maktlöshet är ett hot mot demokratin och måste brytas. Därför är det viktigt med insatser som på olika sätt gör att möjligheterna att påverka politiska beslut blir mer jämlika. Demokratin bärs upp av medborgare med en demokratisk grundsyn. Våra grundläggande uppfattningar och förhållningssätt grundläggs . Demokratin kräver också demokratiska samtal. Friheten och mångfalden i åsiktsbildningen måste värnas och utvecklas i takt med att nya vägar för kommunikation växer fram som gamla minskar i betydelse. Fria och självständiga medier är nödvändiga för att upprätthålla mångfald i nyhetsförmedling, opinionsbildning och granskning av makten. För att stärka demokratin är det också nödvändigt att utveckla de demokratiska beslutsprocesserna. De demokratiska institutionerna måste ges kraft och verktyg att föra samhällsutvecklingen i den riktning som medborgarna vill se. Medborgarna måste i sin tur ha goda möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande. De ansvariga ska kunna ställas till svars. Stödet för demokratin som styrelseform avgörs ytterst av om demokratin klarar av att leva upp till de krav som medborgarna ställer, på delaktighet men också på effektivitet och förmåga att leverera förändring och förbättring. All offentlig makt i utgår från folket. Så inleds regeringsformen. Varje medborgares röst ska räknas lika och den offentliga maktutövningen ska vara styrd av medborgarnas vilja, så som den kommer till uttryck genom deltagande i demokratins institutioner. Det är medborgaren inte kapitalägaren, experten eller särintresset som ska ha det avgörande inflytandet över den offentliga makten. Den svenska grundlagen bygger på representativ demokrati som har många förtjänster. Möjligheten att utkräva ansvar är en viktig egenskap. Ett tydligt ansvar gör det lättare för den enskilde att ta ställning och välja. Den representativa demokratin ger goda möjligheter att göra det tydligt vem som ansvarar för fattade beslut. Den representativa demokratin ger möjlighet till påverkan också för den som inte har tid eller kraft att själv engagera sig. Genom de allmänna valen har alla medborgare möjlighet att påverka politikens utformning. Varje röst räknas lika oavsett förmåga att på andra sätt göra sig hörd. Därför är ett högt valdeltagande ett mål i sig. Ju högre valdeltagandet är desto större legitimitet får valutslaget. Detta får klara återverkningar på mandatet för de valda liksom engagemanget i politiken mellan valen. Demokratin förutsätter engagerade medborgare. Ett politiskt engagemang tar alltid sin början någonstans och har ett demokratiskt egenvärde vare sig engagemanget handlar om det egna barnets skola, en rättvisare värld eller en bättre arbetsmiljö. Det är därför viktigt att den representativa demokratin tillvaratar det engagemang som finns hos medborgarna, också det som kommer till uttryck utanför de traditionella partipolitiska kanalerna. Det får dock inte ske på ett sådant sätt att de som är röst- eller resursstarka får ett större inflytande på bekostnad av andra grupper eller medborgare. Det skulle innebära att principen om att varje röst ska räknas lika åsidosätts. Den representativa demokratin bör stärkas. Det bör ske genom att de traditionella kanalerna till inflytande värnas. Att uppmuntra engagemang också vid sidan av den representativa demokratin innebär ingen motsättning. Allt engagemang har ett egenvärde och ska uppmuntras. Att öppna för inflytande via folkrörelser och nätverk vid sidan av den representativa demokratins formella institutioner kräver dock försiktighet så att inte principen om att allas röst ska räknas lika åsidosätts. Alternativa kanaler för insyn och inflytande får heller inte medverka till otydlighet om vem som bär ansvar för politiska beslut. Utgångspunkten för prövning av förändringar i dagens system måste istället vara att de kan bidra till att stärka den representativa demokratin, dels genom att öka förståelsen och legitimiteten för dess spelregler, och dels genom att bredda basen för partiernas rekrytering till olika förtroendeuppdrag. Antalet förtroendevalda bör öka. bör därför avvisa förslaget till förändringar i demokratimålet. Det bör även fortsättningsvis lyda: Det övergripande målet för politikområdet Demokrati är att folkstyrelsen ska värnas och fördjupas. För att nå dit krävs ett ökat valdeltagande i samtliga nationella val samt valet till , att fler människor ska inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag på nivå och att antalet personer som i livet innehaft ett sådant förtroendeuppdrag ska öka, att möjligheterna att delta i och påverka den politiska processen ska bli bättre och att andelen som deltar ska öka, ett säkerställande av full respekt för de mänskliga rättigheterna i . I samband med förra årets budgetbehandling lades ned som anslaget den disponerade för att stimulera debatt och upplysningsverksamhet kring EU-frågor i folkrörelseregi togs bort, utan att det ersattes av något annat. Det är en väldigt viktig uppgift som kommittén har kunnat utföra genom att ge bidrag till lokalt föreningsliv, organisationer och skolor för att ordna debatter och olika typer av aktiviteter för att just stimulera debatten lokalt. Enbart hölls ett femtiotal seminarier runtom i landet med stöd från kommittén. Det har genomförts 1 700 aktiviteter om EU som kommittén har funnits och 450 projekt, och 10 600 elever har berörts. Att denna möjlighet att stimulera debatten nu saknas är därför djupt beklagligt. Borttagandet kan också ses i ljuset av andra förslag som regeringen lägger fram. ska utökas med sammanlagt för att klara av de åtaganden har som ordförandeland för EU. är stödet för folkligt initierad debatt på helt borttaget. Kontrasten är slående. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur en bred och folkligt förankrad EU-debatt bäst kan stimuleras. bemyndigade regeringen att utförsälja sex statliga företag. Värden på ska därmed säljas. Med utförsäljningen av Vin&Sprit berörs tusentals arbetsplatser. När det statliga bostadskreditföretaget säljs, kommer ränteläget för miljontals låntagare att kunna påverkas. Vi socialdemokrater avvisar bestämt utförsäljningen, och vi har hårt kritiserat regeringen för att den inte brytt sig om att utreda konsekvenserna. Men det är inte bara vi som reagerat. Vi fick medhåll av självaste riksrevisorn , som , före bemyndigande, presenterade en mycket kritisk revisionsrapport om de föreslagna utförsäljningarna. Riksrevisorn skräder inte orden: bedömning är att beredningen av ärendet inte uppfyller regeringsformens beredningskrav, bl.a. eftersom regeringen inte inhämtat synpunkter från myndigheter med expertkunskap. () konstaterar att den begränsade analys som regeringen har gjort inte har baserats på kunskap från t ex myndigheter, och att den inte har omfattat relevanta områden för respektive bolag och de marknader de verkar på. bedömning är att det underlag regeringen har tagit fram inför beslut, därmed inte är ett tillräckligt heltäckande underlag för bedömningen av förutsättningen för försäljning. I klartext betyder det att riksrevisorn anser att regeringen bryter mot grundlagen genom att komma med ett så dåligt berett förslag, och det gör att inte riktigt kan analysera och förstå konsekvenserna av sitt eget beslut. Vi socialdemokrater försökte på flera olika sätt få frågan om bemyndigandet uppskjutet för att kunna granska det mycket allvarliga och fullständigt unika utlåtandet från riksrevisorn innan beslutet fattades. Regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten valde dock att bortse från kritiken och genomdriva förslaget. Granskningen skulle enligt deras mening ske i efterhand. Men att genomföra en granskning i efterhand, då försäljningarna redan har genomförts anser vi vara ett helt otillfredsställande sätt att hantera kritik från på. Till detta kommer att , också med borgerlig majoritet, ställt sig bakom den skarpa kritiken från riksrevisorn. Läget är nu sådant att det av178 ledamöter i fattade beslutet om bemyndigande, ett beslut som berör tusentals arbetstillfällen och värden för flera hundra miljarder, antagligen strider mot grundlagen och som när det verkställts är oåterkalleligt. Mot de 178 står 171 ledamöter som helt saknar inflytande och rättigheter i sammanhanget. Det bör därför till ges ett tilläggsdirektiv om att utreda ett grundlagsskydd för offentlig egendom, så att inte tillfälliga majoriteter så lättvindigt kan göra sig av med våra gemensamma tillgångar. Det skulle t.ex. kunna ske med särskilda röstregler om kvalificerad majoritet vid sådana beslut, eller med särskilt högt ställda beredningskrav i sådana ärenden. Det finns i en tidningstradition att vara stolt över. Många svenskar får nyheter, deltar i debatter och håller sig informerade om samhällslivet i stort via sin dagstidning. Därför är det viktigt att värna det fria ordets möjligheter att nå ut. Hela ska leva och det går inte att överlåta till enbart marknadskrafterna att se till att det blir så. Den svenska dagspressen är en av de mest livaktiga och spridda om man jämför oss med resten av . är inom EU, tillsammans med , helt i en klass för sig när det gäller läsning av dagstidningar. En starkt bidragande orsak till detta är det svenska systemet för presstöd. Stödet är utformat på ett så smart sätt att det bidrar till att låta de s.k. andratidningarna överleva, utan att stödet i sig hotar förstatidningarnas existens. Andratidningar kallas de som verkar på orter i skuggan av en dominerande tidning. Utan presstödet kommer samtliga svenska andratidningar att tvingas lägga ned. Detta konstaterande gjorde professor i en analys gjord på uppdrag av . Det innebär att femton röster tystnar i . Kvar blir bara de stora och starka koncernernas tidningar. Den journalistiska mångfalden och konkurrensen mellan tidningarna om läsarnas gunst ersätts då med en enfald där annonsörernas vilja väger allt tyngre och överskuggar läsarnas. Så vill vi socialdemokrater inte ha det. I det läge som uppkommit där av den borgerliga regeringen tillåtits blanda sig i det svenska presstödssystemet finns all anledning att vara orolig. Det är därför av yttersta vikt att regeringen med bestämdhet och kraft står upp för det presstöd vi har beslutat om över blockgränserna och inte accepterar en från EU dikterad utvattning av systemet som äventyrar den mångfald i svensk press som vi socialdemokrater vill fortsätta värna. i (s)