mot · GV02N323 · 2007-10-04 00:00:00 — En företagarpolitik för framtiden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivaravgifter för soloföretagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att etableringskonton enligt dansk modell bör införas i Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsekvensanalyser av nya regler och tillsättande av ett regelråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att se över hur 3:12-reglerna kan avskaffas och ersättas med ett enklare och mer rättvist system.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas om en ny aktiebolagslag för små aktiebolag och avskaffad revisionsplikt för dessa.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett återställande av förmånsrättsreglerna.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av satsningen på såddfinansiering genom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett branschprogram för miljöteknik bör inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett inrättande av ett statligt riskkapitalbolag inom energiområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sociala och kooperativa företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Nutekprogram för att öka kvinnors företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om starta-eget-bidragen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det nationella entreprenörskapsprogrammet bör permanentas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalificerad yrkesutbildning och entreprenörskap.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av ett lärlingsprogram.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att högskolor och universitet bör få i uppdrag att arbeta fram handlingsplaner för kommersialisering.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillfällig föräldrapenning.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föräldraförsäkringen och uttag av lägstanivådagarna.6 begär att regeringen återkommer med förslag på hur reglerna för havandeskapspenning kan förbättras i enlighet med vad som anförs i motionen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en standardiseringsstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för a-kassa för egenanställda.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärder mot svarttaxiverksamhet måste vidtas.7 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till FiU. 2 Yrkandena 3 och 5 hänvisade till SkU. 3 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till CU. 4 Yrkandena 13 och 22 hänvisade till AU. 5 Yrkandena hänvisade till UbU. 6 Yrkandena hänvisade till SfU. 7 Yrkande 23 hänvisat till TU. I fanns 933 928 företag registrerade . Av dem är två tredjedelar, eller ca 620000, enmansföretag. av företagarna är kvinnor och är män. (Statistik från SCB och ). de Gröna vill göra det enklare, billigare och roligare att driva företag i . Vi ser företagande som en möjlighet för människor att förverkliga idéer, bidra till samhällsutvecklingen och möjliggöra en kreativ och skapande sysselsättning. Ökat företagande kan skapa de nya varor och tjänster som är en förutsättning för att vi ska klara de stora omställningar som väntar . Vi anser därför att politiken aktivt ska skapa så goda förutsättningar som möjligt för människor som vill starta och driva egna företag och få sina företag att växa och utvecklas. En aktiv företagarpolitik måste ha flera olika beståndsdelar. I grunden krävs ett gynnsamt samhällsklimat med sunda statsfinanser, bra infrastruktur och god tillgång till välutbildad arbetskraft. Samhället måste också organiseras på ett sådant sätt att företagsamhet och entreprenörskap uppmuntras istället för att motverkas. För att klara detta behöver ett antal regleringar förändras eller tas bort för att minimera onödiga hinder för företagsamhet och god ekonomisk utveckling, och myndigheter måste övergå från att vara kontrollerande till att i första hand vara stödjande gentemot företag. Det har pågått en intensiv samhällsdebatt om arbetsrätten måste förändras, bland annat gällande stridsåtgärder och undantag från LAS. anser att den svenska modellen där arbetsmarknadens parter i huvudsak själva löser de problem som finns är bra. till antalet konflikter på arbetsmarknaden ligger mycket lågt jämfört med de allra flesta länder. genomförde tillsammans med de fyra borgerliga partierna 2001 ett undantag i LAS gällande turordningsreglerna för företag med högst 10 anställda som var nödvändigt. För ytterligare förändringar i arbetsrätten måste dock arbetsmarknadens parter komma överens. välkomnar att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna tillsammans ser över huvudavtalen och gör de förändringar som man anser nödvändiga. En helt fri marknad utan styrande regler skapar inte goda förutsättningar för företagande. Istället behövs en stöttande samhällsstruktur som ger stabila och gynnsamma villkor för samtliga företag. Det är också befogat att från statligt håll göra särskilda satsningar på att stötta företag. Det kan gälla rent ekonomiskt stöd, vilket är speciellt motiverat i det allra tidigaste skedet när en idé ska omsättas till en företagsidé, men även under senare skeden i ett företags utveckling behövs service från samhället i form av stöd, information och tjänster. Det behövs en mängd åtgärder för att ska bli bättre på att stötta våra företag på ett bättre sätt . Svenska företag bidrar genom de skatter de betalar in i stor utsträckning till den svenska välfärden. Skatterna får dock inte bli så betungande och svåra att administrera för företagen att de stryper uppstart och utveckling av nya företag eller driver befintliga företag från marknaden. föreslår en rad förändringar för att underlätta skattebördan för framför allt de mindre företagen. 3.1Generell nedsättning av arbetsgivaravgifter Regeringen har satt ned arbetsgivaravgiften för 1824-åringar och aviserar att avskaffa arbetsgivaravgifterna för vissa tjänsteföretag. Löneskatten för personer födda avskaffades av regeringen i budgetproposition . I vårpropositionen 2007 aviseras att löneskatten för personer födda ska avskaffas . avvisar alla dessa förändringar. I stället föreslår vi en generell skattesänkning för alla företag. Den generella sänkningen utformas i enlighet med de tidigare gällande reglerna för nedsatta sociala avgifter på en lönesumma . förslag innebär nedsatta arbetsgivaravgifter på upp till en maximal lönesumma på . Alla företag med en lönesumma får en skattelättnad med eller . Syftet med reformen är framför allt att underlätta för små företag. 3.2Slopad arbetsgivaravgift för soloföretagare Den första anställningen är ett av de svåraste hindren för soloföretag. Många vågar aldrig ta sig över den tröskeln och börja anställa. På försök har därför soloföretagare fått slopad arbetsgivaravgift när de anställer sin första medarbetare. Den borgerliga regeringen beslutade att låta denna tillfälliga nedsättning av arbetsgivaravgifterna upphöra , vid slutet av 2006. Genom att regeringen så abrupt avslutade försöket har många småföretagare hamnat i kläm när de anställt personal i tron att stödet skulle finnas kvar som tidigare utlovat. Dessa företagare sitter nu fast med kostnaden för anställningar utan att få den utlovade skattesänkningen, vilket raserar deras ekonomi och till och med riskerar att driva företagen i konkurs. anser istället att systemet bör återinföras och permanentas samt att tröskeln sänks för nyanställningar i de allra minsta företagen. 3.3Nedsatt arbetsgivaravgift för små, forskningsintensiva företag är mycket framgångsrikt när det gäller forskning inom bland annat bioteknik och IT, men har inte lyckats lika bra med att kommersialisera forskningsresultaten i form av nya, innovationsdrivna företag. För att se till att inte svenska forskningsresultat skapar arbetstillfällen i andra länder behöver förhållandena för nya och innovativa företag i förbättras. föreslår därför att arbetsgivaravgiften för små och medelstora företag med hög forskningsintensitet sätts ned. En sådan nedsättning kan skapa nya arbetstillfällen för akademiker, öka företagens vilja att investera i forskning och förbättra möjligheterna att kommersialisera svenska innovationer i . Regeringen bör tillsätta en utredning med syfte att precisera utformningen av en sådan avgiftsnedsättning med syfte att ha systemet igång senast /09. Vi vill göra det lättare att spara ihop ett startkapital till en företagsstart. Därför vill vi införa ett etableringskonto enligt den modell som redan finns i . Alla löntagare ska därmed skattefritt kunna sätta av pengar som kan användas för att starta ett nytt företag. En utgångspunkt för ett svenskt etableringskonto skulle kunna vara att det blev möjligt att på detta sätt åtminstone spara ihop minimiinsatsen för att bilda ett aktiebolag (). Även om många inte har möjlighet att spara ihop så pass mycket skulle det ändå finnas en viss möjlighet för löntagare med ganska normala inkomster att skrapa ihop ett hyfsat startkapital. 3.5Krafttag mot svartjobben stärker laglydiga företag Det är avgörande att kontrollen av skattereglerna genomförs på ett sådant sätt att företag som följer reglerna inte missgynnas i konkurrensen med mindre laglydiga företag. Ska seriösa företag kunna arbeta under rättvisa konkurrensvillkor måste kraftfulla åtgärder vidtas mot dem som undanhåller delar eller hela intäkten från beskattning eller bryter mot andra bestämmelser som hederliga småföretag följer. har i sin rapport åtgärder mot svartarbete och bidragsfusk (rapport 2007:1) tagit upp ett antal förslag för att minska svartjobb och svartköp. utgår ifrån att regeringen kommer att studera dessa förslag noga och återkomma till med förslag. Taxinäringen är ett exempel på en bransch som drabbats av omfattande fusk. Det har gått så långt att skattemyndigheter och polis uppskattar att upp till 80procent av taxinäringens intäkter är svarta. I utredningen 2004:102, Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen, föreslås ett antal åtgärder för att komma till rätta med fusket. anser att regeringen bör besluta att tömning av taxameter måste ske i av tillsynsmyndigheten fastställd redovisningscentral, att polisen får rätt att beslagta slutrapporter från taxametrar, att körkortet får återkallas för dem som utövat olaga yrkesmässig trafik, att fordon som använts i strid med yrkeslagstiftningen skall kunna beslagtas samt att tillsynsmyndigheten, och polisen tar fram en gemensam handlingsplan för att komma tillrätta med fusket i taxibranschen. Många företag i lider av en alltför stor regelbörda som försvårar deras arbete och tar tid och resurser i anspråk. uppskattas svenska företags kostnader för regelhantering till . Ett flertal studier har visat att det finns onödiga regler som utgör hinder för svenska företag och som därför kan tas bort. Under den föregående mandatperioden kom överens med de borgerliga partierna om att ett mål sattes upp att den samlade regelbördan i skulle minskas med 25procent . inleddes också ett stort arbete med att mäta och utvärdera det svenska regelsystemet. Den nya regeringen har kommit med sitt första åtgärdsförslag för minskad regelbörda. Tyvärr är förslaget långt ifrån tillräckligt långtgående, och det uppfyller inte den överenskommelse medverkade till . Vi kan konstatera att med den takt regeringen satt upp kommer målet om 25 procents minskad regelbörda till 2010 inte att uppnås. Från sida kommer vi därför att ligga på regeringen och kräva att de tar sitt ansvar för att öka takten i regelförenklingsarbetet. 4.1Fortsatt arbete med regelförenklingar har jobbat med regelförenklingar för företag. Genom att mäta företagens administrativa börda har kostnaden för olika typer av regler kartlagts och grunden för ett aktivt regelförenklingsarbete lagts. har som nämnts tidigare gjort upp med de borgerliga partierna om att ett övergripande mål om en 25-procentig minskning av företagens administrativa börda sätts för . För att ytterligare bistå med resurser i detta arbete och för att kunna mäta resterande regelområden tillskjuter vi 5miljoner kronor till för att ta fram förslag som innebär betydande minskningar av företagens administrativa regelbörda. Genom detta resurstillskott bör takten i regelförenklingen kunna ökas så att 25-procentsmålet uppnås. Ett förslag som bör genomföras är ett uppgiftskravsregister för företag som hindrar flera myndigheter från att kräva in samma eller snarlika uppgifter från företag, det vill säga förhindrar onödigt uppgiftslämnande från företag. Vi vill också att ett nytt regelverk kring konsekvensanalyser av nya regler som påverkar små och medelstora företag genomförs omgående. Ärendet finns berett på . Vi stöder regeringens förslag att ett regelråd tillsätts. ska granska samtliga förslag till lagar och myndighetsföreskrifter för att se till att förslagen inte innebär att den totala regelbördan för företag ökar och att beslutsfattare får bättre beslutsunderlag. Vi anser dock tvärtemot regeringen att rådet bör tillsättas permanent för att förhindra att regelbördan åter fylls på för företagen efter att målet nåtts. För att ytterligare påskynda regelförenklingsarbetet är det viktigt att de statliga myndigheter som har omfattande regelverk som berör företag arbetar aktivt med att minska regelbördan. De myndigheter som av företagare bedöms ha de mest omfattande och svåradministrerade regelverken är , och . För att skynda på dessa myndigheters arbete med att minska regelbördan föreslår vi att de ges i extra anslag som riktas specifikt mot dessa myndigheters regelförenklingsarbete. De så kallade 3:12-reglerna berör fåmansbolag och är mycket omdebatterade och impopulära bland företagare. Reglerna begränsar hur stor andel av en företagares inkomst som får beskattas som kapitalinkomst respektive inkomst av tjänst. Skatten är lägre på kapitalinkomst och reglerna syftar därför till att förhindra att ägare av fåmansbolag väljer att ta ut en låg lön för att i stället ta ut inkomst på kapital. Vi anser dock att reglerna har varit orimligt krångliga och hårda. har därför varit med och drivit igenom ett första steg i reformeringen av 3:12 reglerna. Vi välkomnar nu regeringes förslag när det gäller förändringar i löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna som innebär att dessa utvidgas. Självklart måste även en ägare i ett fåmansbolag kunna ta ut kapitalvinst. Däremot säger vi nej till återinförandet av 5050-regeln som vi menar är en halvmesyr som kan öppna för osund skatteplanering. Istället vill vi att en utredning tillsätts med syfte att helt avveckla 3:12-reglerna, på samma sätt som gjorts i andra länder, och ersätta dem med ett enklare och mer rättvist system. 4.4Inrätta en ny aktiebolagslag för små företag Små och stora företag lever i mångt och mycket i helt olika ekonomiska och administrativa verkligheter. Där ett stort företag utan problem kan ha anställda administratörer som ser till att regler efterlevs och skattefördelar utnyttjas är småföretagaren ofta hänvisad till att sköta mycket av administrationen själv. För att skapa mer jämställda förhållanden mellan företag bör en utredning med syfte att ta fram en ny aktiebolagslag riktad mot mindre företag tillsättas. Utredningen bör se över vilka regler som kan tas bort eller göras enklare för mindre företag. Exempel på regler som bör ses över är kraven på inrapportering av statistik, storleken på aktiekapitalet och förenklad byråkrati. Utredningen bör också studera erfarenheterna av liknande lagstiftning i våra grannländer. Med en ny aktiebolagslag för småföretag kan fler företagare använda företagsformen aktiebolag och människor som bara kan avvara en lägre kapitalinsats ska kunna nyttja aktiebolagsformens fördelar. 4.5Avskaffa revisionsplikten för små aktiebolag Alla aktiebolag måste enligt lag ha en auktoriserad eller godkänd revisor, även om bolaget har obetydlig omsättning och endast en ägare. Kravet på revision innebär kostnader på många tusenlappar för små aktiebolag. För handelsbolag, kommanditbolag, ekonomiska föreningar eller enskilda firmor finns inget motsvarande krav om man inte överstiger en viss omsättning. Alltfler länder i har avskaffat eller mildrat revisionsplikten för de minsta aktiebolagen. Även bör följa den vägen. Regeringens utredare om slopad revisionsplikt bör därför lämna sina förslag. Det behövs många nya företag i . Tyvärr är det ofta tufft att starta och komma igång med ett mindre företag. Därför är det motiverat att staten går in med mer direkta stöd, förutom att mer övergripande skapa ett gott företagsklimat genom rättssäkerhet, utbildningspolitik och infrastruktur etc. har drivit igenom ett antal stöd till mindre företag, bl.a. forskningspengar (Forska och Väx). Det behövs dock flera stödformer för att ytterligare underlätta för och uppmuntra nya småföretag och få dem att bli bärkraftiga. Stöden, och myndigheternas arbete med dem, måste anpassas så att t.ex. kvinnliga företagare och företagare med invandrarbakgrund har samma möjligheter att få stöd som övriga företagare. Förändringen av konkurslagen (förmånsrättslagen) innebär att småföretag inte längre får använda det så kallade företagshypoteket som säkerhet fullt ut. Reformen har inneburit stora problem framför allt för små industriföretag i glesbygd. Man har i en del fall fått sina krediter indragna eftersom säkerheterna inte längre gäller. anser att man borde återgå till att företagsinteckningar åter ska gälla i av återstående egendom sedan de högst prioriterade borgenärerna fått sitt. Regeringen utreder företagsinteckningens förmånsrätt och säger sig sikta på att förbättra förutsättningarna för små och medelstora företag. För är allt annat än ett återställande av förmånsreglerna till oacceptabelt. Återställda förmånsregler är en avgörande åtgärd för att underlätta för svenska företag, och den misslyckade förmånsrättsreformen som har gällt måste rivas upp. 5.2Större möjlighet till krediter för små företag Regionala kreditgarantiföreningar utvecklas just nu runtom i landet. Genom kreditgarantiföreningar skapas bättre förutsättningar för krediter och lån till nya och växande småföretag. Kreditgarantiföreningar är ideella föreningar där företagare stöder varandra genom garantier till banklån. Ett statligt stöd finns till utvecklingen av nya kreditgarantiföreningar, i övrigt sker finansieringen av verksamheten av föreningarna själva. anser att det är angeläget att fler kreditgarantiföreningar ska kunna startas och vill därför genom anslaget till satsa ytterligare 5 miljoner på utvecklingen av kreditgarantiföreningar. I vårpropositionen aviserade regeringen att den förstärkning man i budgetpropositionen gjorde på ska fortsätta även efter 2007. Genom anslaget till tillförs medel för såddfinansiering. Såddfinansiering är en typ av finansiering som sker i mycket tidiga skeenden av ett företags utveckling där osäkerheten är så pass stor att vanligt riskkapital eller kapital via banker inte finns att tillgå. menar att tillgången till såddfinansiering är mycket viktig för att nya produkter ska kunna bli framgångsrika företag och välkomnar regeringens satsning. Det är dock viktigt att satsningen utvärderas kontinuerligt för att säkerställa att medlen ger avsedd effekt. bör redovisa mått som gör att jämförelser kan göras med andra typer av såddfinansiering. anser därför att regeringen bör återkomma till med en utvärdering av satsningen. Regeringen avsatte och 150 miljoner följande år för en satsning på miljöteknik. har välkomnat den riktade satsning på miljöteknik som regeringen föreslog ekonomiska vårproposition, men vi vill bredda och utveckla satsningen ytterligare. Satsningen på miljöteknik bör enligt oss ha ett bredare fokus än enbart på export. Snarare bör anslaget utnyttjas för att skapa ett brett branschprogram för miljöteknikbranschen. I branschprogrammet tas i samarbete med näringslivet och de fackliga organisationerna fram strategier för hur miljöteknikbranschen kan utvecklas och stödjas för att få en mer framträdande ställning . I detta arbete är det också viktigt att ha en bred inriktning på vilken teknik som ska stödjas. Snarare än att rikta stödet mot fordons- och flygplansindustrin bör fokus vara att rikta stödet mot de tekniker som har störst effekt i kampen mot klimatförändringarna. Vi anser att satsningen bör utökas till att omfatta totalt . 5.5Statligt riskkapitalbolag inom energiområdet Mängden riskkapital som investeras inom energiområdet är betydligt mindre än inom andra områden. En betydande orsak till att det är så är att riskkapitalaktörer fortfarande saknar intresse eller kunskap detta trots att affärsmöjligheterna är goda. Kommersiella möjligheter tas inte till vara, vilket leder till att staten inte uppnår önskad avkastning på investeringar i forsknings och utveckling. bör ligga i framkant när det gäller utvecklande av en långsiktigt hållbar energiförsörjning. För att detta ska bli verklighet krävs kunskap och tillgång till riskkapital i ett utvecklingsskede. Därför bör ett aktiebolag bildas för att tillsammans med andra aktörer agera för att öka riskkapitalförsörjningen. Bolaget bör vara helägt av och förvaltas av . Bolaget ska öka kommersialiseringen och nyttiggörandet av tidiga insatser inom energiområdet, vilket ska leda till snabbare och bredare implementering av energi- och miljötekniker. Detta ska ske genom direktinvesteringar med ägarkapital. Bolaget ska investera i utvecklingsföretag inom energiområdet som befinner sig i de tidiga riskkapitalskedena sedan uppstart och tidig expansion. De årliga driftskostnaderna för bolaget uppskattas inledningsvis till innan verksamheten har börjat generera avkastning. Kapitaltillförseln för investeringar bör ligga på . 5.6Utvecklingen av sociala och kooperativa företag startas cirka 500 nya kooperativa företag. Flertalet av dessa har sitt ursprung i offentlig sektor. Det är till exempel brukarägd äldreomsorg, sociala arbetskooperativ och hälso- och sjukvårdskooperativ. Men också hantverkare, revisorer och småföretagare sluter sig samman för att tillgodose sina gemensamma angelägenheter i kooperativ form. På landets 25 kooperativa utvecklingscentrum får nya kooperatörer råd och stöd. anser att den sociala ekonomin där kooperativ och andra sociala företag ingår bör stödjas och anser att stödet till den sociala ekonomin som sker genom kan höjas . Stödet bör kunna gå både till kooperativa utvecklingscentrum och till annan stödstruktur för att utveckla sociala företag. Kvinnor startar i lägre utsträckning företag än män. hade av kvinnorna sin inkomst från näringsverksamhet mot för männen. hade dessa andelar stigit till . Även om andelen kvinnor som är företagare alltså har ökat långsamt är de fortfarande bara hälften så många som männen. Flera anledningar till detta finns. En viktig anledning är självklart den könssegregerade arbetsmarknaden. Men det finns strategier för att motverka detta och skapa förutsättningar för kvinnor att starta företag. har bedrivit ett framgångsrikt arbete genom utbildning, nätverkande, forskning m.m. för att skapa möjligheter för kvinnor att starta företag. Regeringen har beslutat om ett treårigt program hos för att öka kvinnors företagande, vilket välkomnar. Programmet inbegriper bland annat information, rådgivning och affärsutveckling samt finansiering och arbete med att förändra attityder och skapa nya förebilder för kvinnliga företagare.