mot · GV02A386 · 2007-10-04 00:00:00 — Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt uppställning: Anslag (nr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och övriga kostnader Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja anslaget Integrationsåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslå medel för att förstärka arbetet i antidiskrimineringsbyråerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsätta medel till och organisationen mot rasism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en minoritetspolitik som omfattar flera etniska grupper i samhället.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja anslaget . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja anslaget Bidrag till arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att friåret bör återinföras, till en kostnad på , enligt samma förutsättningar som gällde innan det avskaffades av den borgerliga riksdagsmajoriteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshet med a-kassa och deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin ska berättiga till en ersättning motsvarande av tidigare dagsförtjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de kvalifikationsregler för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen som gällde före regeringsskiftet bör återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om begränsning av deltidsarbetslösas möjlighet till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införas i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av arbetslöshetsavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet platser i arbetsmarknadsprogrammen bör ökas med 11000 platser och med 6 000 platser 2009 och 2010 i förhållande till regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör skjutas till så att starta-eget-bidraget kan återinföras. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställning: Anslag (nr) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja anslaget . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder. 1 Yrkande 5 hänvisat till KU. de gröna anser att arbetsmarknadspolitiken i första hand ska syfta till att förena människors rätt till arbete och arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft. De senaste årens utveckling har, främst beroende av högkonjunktur, inneburit högre sysselsättning och lägre arbetslöshet, vilket vi ser som mycket positivt. Det visar också på att den politik vi förde förra mandatperioden bidragit till dagens höga sysselsättningssiffror. Men är arbetslösheten hög. Det gäller i synnerhet bland ungdomar och personer med annan etnisk bakgrund än svensk, vilka dessutom i högre grad än andra tvingas till otrygga anställningsformer och ofrivilligt deltidsarbete. Också bland personer ser vi problem för arbetslösa att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Vi kan således konstatera att arbetsmarknadspolitiken inte varit tillräckligt träffsäker. Å andra sidan kan inte allt lösas med politiska beslut. Vi lever i en marknadsekonomi där behov och utbud ofta är svåra att förutspå. Ändå tvingas vi konstatera att den förda arbetsmarknadspolitiken med den nya högeralliansen lämnar mycket övrigt att önska. Balansen och samordningen mellan åtgärdsarbeten, utbildning och kompetensutveckling har inte tillräckligt svarat mot arbetsmarknadens behov. Arbetslöshet för den enskilde innebär ofta såväl utanförskap, ohälsa som ekonomiska bekymmer. De negativa effekterna av arbetslöshet, både för den enskilde och för samhället i stort, får inte underskattas. Fler människor i arbete är viktigt för oss miljöpartister. För är det en prioriterad fråga att verka för en jämställd arbetsmarknad genom medvetna insatser som syftar till att bryta upp mans- och kvinnodominerade branscher. Detta kommer också att leda till mer jämställda löner och arbetsvillkor i övrigt. För att klara omställningen till ett hållbart samhälle krävs både fortsatt strukturomvandling av svensk ekonomi i hållbar riktning och att nya jobb skapas. ser tre viktiga områden som är fortsatt högprioriterade för den gröna omställningen av samhället och som kommer att skapa sysselsättning och nya jobb. Genom utvecklingen av ny, renare, effektivare teknik och teknologier som leder till en hållbar omställning av produktionen kan näringslivet utvecklas och ny sysselsättning, export och ekonomisk utveckling skapas. Ett bättre och ansvarsfullare nyttjande av naturresurser leder till fler ekologiskt hållbara nettojobb. Genom att förvalta naturresurserna bättre kan nya jobb skapas inom traditionella gröna näringar som skogen och jordbruket. En fortsatt ekologiskt klimathållbar omvandling av infrastruktur, bostäder och energiförsörjning kommer att generera nya jobb som det leder till ett hållbarare samhälle. Förändringstakten i samhället är stor. försvinner och nyskapas mellan 400000 och 500000 jobb och det skapas mellan 35000 och 40000 nya företag. Denna ständigt pågående förändring skapar stora möjligheter att ställa om jobben i en mer klimat- och miljöhållbar riktning. Det ger också perspektiv och insikt om att det inte med nödvändighet behöver ta så oerhört att ställa om samhället i en hållbar riktning. Den svenska miljöteknikexporten växer. Miljöteknik är en av de snabbast växande branscherna internationellt. Både investeringsbehoven och betalningsviljan för att uppnå en god miljö verkar bara öka eftersom allt fler inser att priset för att inte göra något alls är så mycket högre. När världsmarknaden växer och efterfrågan ökar kan de svenska företag som ligger långt framme vara med och slåss om den växande marknaden. beräknas exporten öka med enligt prognoser. Det motsvarar 1000015000 nya jobb. Att minska vårt beroende av olja minskar inte bara vår klimatpåverkan. Även vår sårbarhet och samhällets kostnader kan minska. Ersätts dessutom oljan med hållbara inhemska energialternativ skapas inhemska arbetstillfällen. Vår egen skogsråvara, inklusive massafabrikernas svartlut, är hårdvaluta när både olja och utsläppsrätter för koldioxid blir allt dyrare. ses som världsledande när det gäller bioenergi och många företag står inför stora exportmöjligheter av svenska produkter och knowhow inom bioenergisektorn. En aktiv politik som stimulerat omställning från olja till bioenergi för uppvärmning har inte bara lett till hållbarare energilösningar som minskar utsläppen av växthusgaser utan har också skapat utrymme för svenska företag som med stigande världsmarknadspriser på olja har stora exportmöjligheter. Genom en fortsatt satsning på hållbara energisystem kan fler svenska företag växa sig starka och bli framgångsrika exportföretag. Det svenska läget för bioenergi är mycket gynnsamt då vi har stora tillgångar på råvara i form av skog. Men även andra förnyelsebara energislag kan utvecklas. De svenska vindlägena är till exempel vida överlägsna de tyska. Med vår stora yta både till lands och till havs finns förutsättningar att göra vindkraft till en svensk storindustri. En annan viktig marknad att utveckla är energieffektivisering då den allra billigaste kilowattimmen eller drivmedelslitern är den sparade. Teknik för energieffektivisering kan bli den största framtida energibranschen. Där har samordnad teknikupphandling en viktig roll att spela. Utvecklingen av en marknad för hållbara energilösningar sker dock inte av sig själv. Svensk forskning måste ligga längre fram med inriktning på att stödja nästa generation biodrivmedel, solceller och vågkraft. Med politiskt stöd, i form av både stimulans och krav, i form av mer styrande certifikatssystem och en fortsatt grön skatteväxling, kan ny svensk snål och ren teknik växa sig stark både i och internationellt. Återvinningsbranschen är under stark expansion. Enligt Svensk näringsgrensindelning ökade antalet sysselsatta . är , vilket kan jämföras med genomsnittet i tillverkningsindustrin som är . Enligt en rapport, , från Återvinningsindustrierna kommer det att skapas minst 10000 nya jobb inom den närmaste tioårsperioden. hävdar återvinnarna att den totala sysselsättningsökningen blir minst det dubbla då det finns en stor sektor som arbetar med olika kringtjänster. Enligt branschen handlar det således om minst 20000 nya jobb . Men då det finns risk för viss överlappning till andra branscher när det gäller att räkna hem kringtjänsterna väljer vi att ange 20000 nya jobb . konkreta förslag på området, Miljö ger jobb, finns i huvudsak i motion som behandlar näringsutskottets utgiftsområden 19, 21 och 24. En politik för lika rättigheter Regeringen har tidigare beslutat att avvecklas och att verksamheterna delas upp och flyttas till , länsstyrelserna, , och Rådet för europeiska socialfonden i . delar inte den högerledda regeringens uppfattning utan anser istället att borde ersättas med en ny myndighet, Myndigheten för nyanländas etablering. har drivit att det måste finnas en politik mot diskriminering och fått gehör för att stöd ges för lokalt antidiskrimineringsarbete, ett ökat stöd till de olika ombudsmännen samt andra antidiskrimineringsåtgärder. samlingsnamn för denna politik är Politik för lika rättigheter. Ett viktigt ben i denna politik är att ha en aktiv politik mot diskriminering. Då handlar det om att ha en lagstiftning som är bättre än dagens och samlar samtliga diskrimineringsgrunder, men som också till exempel täpper igen hål såsom att det inte finns en lagstiftning mot diskriminering på bostadsmarknaden och att göra lagen om diskriminering på arbetsmarknaden civilrättslig. Regeringens förslag att ändra de integrationspolitiska målen, avsnitt 4.3, och lägga till en punkt om ett samhälle fritt från diskriminering välkomnas av oss. Det vi dock saknar är de konkreta förslagen i politiken som lever upp till det föreslagna målet. Det är uppenbart att det behövs resurser och verktyg för att se till att lagarna följs och att det skapas kunskap och medvetenhet om diskriminering. En central roll i detta arbete skulle en myndighet för lika rättigheter, som arbetar med alla diskrimineringsgrunder, ha. En sådan myndighet skulle kunna arbeta med metodutveckling av antidiskrimineringsarbete och kunna leda försöksverksamheter i statliga, kommunala och privata verksamheter. Myndigheten skulle också ha ansvaret för att fördela resurser till frivilligorganisationer som arbetar med jämställdhet och samtliga diskrimineringsgrunder. I vårbudgeten 2006 fick vi genom förhandlingar med den dåvarande regeringen igenom att ytterligare skulle anslås till de lokala antidiskrimineringsbyråerna . Denna satsning måste fortsätta. Antidiskrimineringsbyråerna har utvecklat ett väl fungerande samarbete med ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) som bland annat inneburit att DO bedrivit utbildning av personalen på antidiskrimineringsbyråerna men även gett dem stöd på annat sätt som gett bra resultat i förhållande till byråernas verksamhetsuppgifter. menar att antidiskrimineringsbyråerna spelar en viktig roll i kampen mot etnisk diskriminering. föreslår därför att anslaget till antidiskrimineringsbyråerna ökas med och finansieras inom ramen för förslag om ökat anslag till integrationsåtgärder. Det finns ett antal organisationer som jobbar med lika rättigheter. Vi vill gärna uppmärksamma deras viktiga arbete. Den högerledda regeringen har dragit ner kraftigt på det stöd dessa organisationer tidigare fick. När det gäller så har regeringen tagit bort hela anslaget, vilket vi beklagar. Vi avsätter därför i vår budget till samt till organisationen mot rasism som finansieras inom ramen för förslag om ökat anslag till integrationsåtgärder. Det andra benet i en politik för lika rättigheter är en minoritetspolitik som omfattar flera etniska grupper i samhället. Dessa nya erkända minoritetsgrupper ska kunna få bidrag för till exempel språk och kultur, som i sig innebär att deras engagemang och delaktighet i samhället stärks. Hur denna nya minoritetsstatus ska utformas måste en utredning se över. Vi föreslår därför att en parlamentarisk utredning tillsätts kring hur den nya minoritetsstatusen ska utformas. föreslår att anslag till de nya erkända etniska minoriteterna finansieras inom ramen för förslag om ökat anslag till integrationsåtgärder. beslutade efter förslag i regeringens ekonomiska vårproposition om extra ersättning till kommuner som tecknar treåriga avtal om flyktingmottagande. Ersättningen innebär att kommuner som ingår avtal får per person de tar emot. Avtalskommunerna får ytterligare per person för de personer som efter uppehållstillstånd blivit godkända i sfi, fått praktik eller arbete . Det avsattes också medel för att undersöka möjligheterna till att finna former för att stärka individens incitament att snabba på inträdet på arbetsmarknaden. Formerna för detta individincitament utreds ännu inom . menar att det är viktigt att alla kommuner solidariskt delar det nationella ansvaret för flyktingmottagande. Vi blir alltmer bekymrade över dagens situation där ett fåtal kommuner tar emot allt fler flyktingar medan andra kommuner inte tar emot en enda. Det är självklart att dessa kommuner ser svårigheten med att ansvara för hela flyktingmottagning. Vi tror inte heller att denna situation är bra för den enskilde flyktingen som kommer till . Vi anser också att det är viktigt att de anlända flyktingarna så snabbt som möjligt ges chansen att bli aktiva och respekterade i det svenska samhället. Då är underlättande av inträdet på arbetsmarknaden mycket viktigt. Däremot tror vi inte på metoden med individbaserad stimulansersättning utan vill istället att dessa medel flyttas till kontot för att stimulera fler kommuner till flyktingmottagande. Det viktigaste är att fler kommer ut i arbete med anständiga löner och arbetsvillkor i övrigt. Så byggs verklig integration. Regeringen gör bedömningen att och framåt beräknas antalet kommunmottagna flyktingar ligga nära nivån . Det betyder att många kommuner, särskilt de med stort flyktingmottagande, kommer att få stora och omfattande problem med att klara mottagandet på ett för flyktingarna anständigt sätt. Mot den bakgrunden är det olyckligt att regeringen i budgetpropositionen nöjer sig med att i stort sett bara kompensera för ökningen av antalet mottagna flyktingar. föreslår att anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande tillförs utöver vad regeringen föreslår. Detta motsvarar extra per flykting. Många arbetsgivare, såväl privata som offentliga, verkar inte känna till jämställdhetslagens innebörd att arbetsgivare ska underlätta för både kvinnliga och manliga löntagare att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Okunskapen kan avläsas hos JämO, som får in många anmälningar och förfrågningar till myndigheten kring detta. Problematiken är så tydlig och så omfattande att JämO dragit igång en kampanjturné i sex län för att informera om föräldraledighetslagens förbud mot att missgynna föräldrar, en lag som var med och arbetade fram 2006. Det är både kvinnor och män som drabbas av arbetsgivarnas bristande kunskap, och/eller ovilja att följa lagstiftningen. När det gäller männen visar undersökningar att det bland en betydande del av arbetsgivarna finns inställningen att män inte förväntas satsa på familjen för män är det först och främst jobbet som gäller. JämO menar att det förmodligen är en viktig förklaring till att papporna bara tar ut av den sammantagna föräldraledigheten. JämO:s signaler tyder på att det kanske är arbetsgivarnas inställning till pappaledighet som är det huvudsakliga motivet till att män avstår från sin rätt att vara hemma med barnen. Om den inställningen hos arbetsgivarna också leder till, vilket många drabbade pappor vittnar om, sämre möjligheter till kompetensutveckling, befordran och löneutveckling är det förståeligt att många pappor avstår från sin lagliga rätt. Ur jämställdhetssynpunkt är det dock framför allt kvinnorna som blir förlorare. När barnen blir en del av familjelivet är det mammorna som i högre grad än papporna stannar hemma. Det leder till att mammorna är mer borta från jobbet, vilket i sin tur ofta leder till sämre löneutveckling och att möjligheten till karriär begränsas. Papporna däremot arbetar ofta mer genom till exempel övertid och extra jobb. Enligt uppfattning är det angeläget att JämO kan fortsätta sitt informationsarbete kring denna för jämställdheten så viktiga fråga. Kunskapen måste spridas över hela landet, inta bara till sex av länen. föreslår att anslaget till JämO ökas med utöver vad regeringen föreslår. Arbetsmarknadspolitik för de som står långt bort från arbetsmarknaden Arbetslösheten har minskat kraftigt men trots detta finns det fortfarande många arbetslösa. De som är arbetslösa är ofta de som står långt bort från arbetsmarknaden och som kanske inte haft ett arbete . Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste sättas in, och inte som den högerledda regeringen gör, dra ner på insatserna. Det kan gälla allt från omskolning och yrkesutbildning till stödåtgärder. Svenska för invandrare måste ses över eftersom kvaliteten på utbildningen skiljer sig mycket åt. Friåret har också visat sig vara en bra åtgärd för personer som står långt från arbetsmarknaden att få in en fot på arbetsmarknaden. Nej till regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen avvisar regeringens förslag till ytterligare försämrade villkor i arbetslöshetsförsäkringen. De föreslagna regelförändringarna kommer att leda till än fler problem för dem som ofrivilligt hamnat i arbetslöshet. Dessutom riskerar det innebära att arbetslöshetens kostnader istället för på staten hamnar på kommunernas kostnader för försörjningsstödet. Regelförändringarna blir särskilt allvarliga då regeringen igen föreslår mycket kraftiga nedskärningar av antalet platser i arbetsmarknadsprogrammen. I förhållande till regeringens förslag föreslår en ökning av anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och övriga kostnader med 2008. Intresset för det nu avskaffade friåret överträffade alla förväntningar. Det visar att det var en bra och efterlängtad reform. Många ville ta chansen att pröva något nytt . Det finns som väntat en stor variation i vad friårstagarna har gjort under sin ledighet. Många har valt att satsa på alternativen att starta eget företag eller vara hemma med barn eller barnbarn. En annan stor grupp har studerat, antingen för att höja sin kompetens eller för att ta chansen att studera något man annars aldrig skulle få möjlighet till i sin yrkesroll. Även för de personer som vikarierade för friårstagarna gjordes en välfärdsvinst genom att en i vissa fall långvarig arbetslöshet kunde brytas. På kort sikt leder friåret naturligtvis till en minskning av arbetslösheten, varje friårstagare ersätts av någon arbetslös, varför antalet registrerade arbetssökande minskar. De personer som går in som vikarier för friårstagarna tillägnar sig också en värdefull arbetslivserfarenhet. Den generella utbildningsnivån hos de arbetssökande höjs, liksom utbildningsnivån för företagens anställda. Detsamma gäller också den positiva effekt som uppnås av att flera under friåret väljer att starta eget, vilket ger en ny grund för fler livskraftiga småföretag. utvärdering av friåret visar att reformen lett till ökad rörlighet på arbetsplatser och arbetsmarknaden. () visar att tiden i arbetslöshet för friårsvikarierna minskat efter vikariatet. Friåret har således varit positivt för både vikarier och friårstagare. föreslår att friåret återinförs, till en kostnad på , enligt samma förutsättningar som gällde innan det avskaffades av den borgerliga riksdagsmajoriteten. 80 procents nivå vid a-kassa och jobb- och utvecklingsgarantin Regeringen har ändrat så att ersättningen för deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin ska vara av tidigare dagsförtjänst, dock med minst det grundbelopp som lämnas inom arbetslöshetsförsäkringen. Det betyder för flertalet att ersättningen vid deltagande i garantin blir lägre än ersättningen vid arbetslöshet. Dessutom trappas ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen ner från av tidigare dagsförtjänst . har redan tidigare avvisat regeringens ersättningsnivåer. Vi menar att det är dags att lyfta upp ersättningen vid deltagande i arbetsmarknadsprogram. Det är orimligt att deltagande i aktiviteter som syftar till att bryta arbetslösheten ger mindre inkomster än vid arbetslöshet. föreslår att arbetslöshet med a-kassa och deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin ska berättiga till en ersättning motsvarande av tidigare dagsförtjänst. Återgång till tidigare kvalifikationsregler för a-kassa När regeringen ändrade reglerna för rätten att ta del av arbetslöshetsförsäkringen möttes förslagen av starka och omfattande protester av bland annat oss. Förslagen betraktades som orättvisa och i en del fall obegripliga, särskilt som regeländringarna i en del fall helt uppenbart motverkar det som regeringen säger sig grundar sin politik på, nämligen arbetslinjen. Regeringen har genomfört att arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen skärps. Det innebär att den som haft arbete måste ha arbetat minst , i jämförelse med tidigare, , för att ha rätt till ersättning i arbetslöshetsförsäkringen. Alternativet är att ha arbetat minst av och arbetat minst under var och en av dessa månader. Det innebär en skärpning under de sex månaderna och under var och en av dessa månader. Med skärpningen av arbetsvillkoret riskerar en betydande del av de förvärvsarbetande att bli ställda utan ersättning från a-kassan vid arbetslöshet. Förslaget slår hårt mot deltidsarbetande då av de förvärvsarbetande har en överenskommen arbetstid på enligt SCB. Kvinnorna drabbas som grupp hårdare än männen då dubbelt så många kvinnor som män arbetar , Regeringens förslag går således på tvärs mot strävandena till en jämställd arbetsmarknad. Konsekvenserna blir särskilt anmärkningsvärda då regeringen också förklarat att den vill införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring för alla förvärvsarbetande. Det innebär ju att en del av det premiebetalande försäkringskollektivet inte kan komma i fråga för ersättning när de drabbas av det som försäkringen avser, ersättning vid arbetslöshet. Det finns anledningen att ifrågasätta huruvida regeringens förslag till regeländringar i arbetslöshetsförsäkringen, enligt lagen, kan kombineras med obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Regeringen har också infört att den överhoppningsbara tiden i försäkringen minskas från sju till . Enligt vår mening, som också delas av bland annat , får det allvarliga konsekvenser för främst långtidsstuderande studenter. Det gäller särskilt då högskolornas fyraåriga kurser planeras förlängas till . Det betyder i sin tur att avbrott i studier beroende av till exempel föräldraledighet innebär att rätten till ersättning i arbetslöshetsförsäkringen går förlorad. Möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkringen genom studier, studerandevillkoret, har avskaffats. Det betyder att övergången mellan högskoleutbildning och inträde på arbetsmarknaden försvåras. Det är olyckligt då studierna som regel syftar till att ta sig ut till rätt jobb.