mot · GV02C371 · 2007-10-04 00:00:00 — Grön bostadspolitik för solidaritet och långsiktighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadspolitiska mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den orättvisa skattebelastningen mellan de olika upplåtelseformerna måste korrigeras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten tar initiativ till ett partnerskap mellan byggindustri och andra aktörer för byggande av fler hyreslägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansieringslösningar för byggandet av hyreslägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringskonton för hyreslägenheter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt skatt vid självförvaltning i hyresrätter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i någon form måste lägga till rätta den orättvisa som råder mellan skattebelastning för olika upplåtelseformer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bruksvärdessystemet och ett hållbart hyrestak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt initiativ till samordning av insatser från kommuner, bostadsföretag m.fl. för att motverka segregationen och utveckla utsatta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en systematisk genomlysning av resurstilldelningen till olika stadsdelar i större städer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om självförvaltning och inflytande i boendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om erfarenheter av att bekämpa diskriminering på bostadsmarknaden i andra länder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala bostadsförmedlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bygga-bo-dialogen och byggregler BBR. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tydligare regler på fjärrvärmemarknaden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en bygglagstiftning med krav på energiaktiva tak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vart fjärde tak ska ha solfångare . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordnad teknikupphandling.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att inrätta bostadsförmedling för hemlösa.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av förtätning av den byggda miljön enligt klimatmålen. 1 Yrkandena 2 och 57 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 10 och 12 hänvisade till AU. 3 Yrkande 15 hänvisat till NU. 4 Yrkande 18 hänvisat till FiU. 5 Yrkande 19 hänvisat till SoU. Rätten till bostad är stadgad såväl i FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna som i svensk grundlag och är en självklar del av vår kultur. Boende lyfts fram som en social rättighet både i FN-deklarationen (artikel 25) och i regeringsformen 1 kap. 2 § första stycket, som anger: Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. har fastställt ett bostadspolitiskt mål om att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar (2002/03:BoU1). Detta är ett beslut som de gröna ställer sig helt bakom. Samhällsbyggandet måste vara både långsiktigt och solidariskt men klara av att möta de behov som är aktuella för stunden. Det är därför viktigt att det byggs bostäder som fyller både dagens och morgondagens behov. Detta anser vi kan genomföras utan att nya grönytor tas i anspråk. De åtgärder som är nödvändiga utifrån ett klimatpolitiskt perspektiv gör det än mer angeläget att bygga för minskat transportarbete. Det innebär förtätningar och mer lokal mångfald i stadens innehåll. anser det särskilt viktigt att i statsförnyelsen också fokusera på att bygga enklare och mindre lägenheter. Vid byggande ska särskild hänsyn givetvis tas till att bygga miljövänligt. byggdes det nära 120 000 nya lägenheter i och det kommer troligen att behöva byggas minst 40 000 nya lägenheter framöver. Lika viktigt som att bygga nytt, är det dock att utnyttja, underhålla och utveckla det befintliga beståndet. Den bostadspolitik som förs av den nuvarande regeringen för allt längre bort från det bostadspolitiska målet. Den leder till högre kostnader, ökad bostadsbrist och ökad trångboddhet med en växande social segregation som resultat. Den nya bostadspolitiska inriktningen innebär även en kraftig omfördelning från fattiga till rika, vilket gör att de ekonomiska klyftorna i samhället i ett slag har vidgats dramatiskt. Trots att regeringens dribblande med finansieringen av den avskaffade fastighetsskatten har lett till stor osäkerhet för många så har exempelvis priset på bostadsrätter i stigit . Så snabbt kan politik öka klyftorna mellan de som har och de som inte har. I linje med denna politik föreslår regeringen i sin budgetproposition 2007/08:1 en ändrad målsättning för bostadspolitiken: Målet för bostadsfrågor är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Det är lätt att se att det av regeringen föreslagna målet inte uppfyller det åtagande regering och riksdag ålagt sig själva i regeringsformen. Konsekvenser av regeringens nya bostadspolitik Svensk bostadspolitik har blivit alltmer marknadsstyrd och hör till de mest marknadsstyrda i jämförbara länder i . Förenklat uttryckt handlar det om att inflytandet för stat och kommun har minskat, medan inflytandet för marknaden och särskilt de större bolagen har ökat. Bidrag har omvandlats till beskattning och kommunernas instrument, planering, markanvisning och kvalitetskontroll, har försvagats. Spekulationsekonomin har bostadsmarknaden i ett järngrepp med höga priser, ekologiskt belastade och utarmade bostadsmiljöer, segregation, utslagning av redan svaga grupper och dålig kvalitet som följd. Regeringens förslag säkerställer i första hand företagarnas och ägarnas trygghet och skyddar kapitalet i stället för mänskliga värden. Det här får allvarliga följder för de enskilda individerna i form av hemlöshet, bostadslöshet, trångboddhet, bostadsbrist, och för stora grupper går en alltför stor del av inkomsten till att täcka boendekostnaden. Det får också följder för hela samhället i form av minskad rörlighet på arbetsmarknaden, svårighet att få jobb på tillväxtorter, uppskjuten familjebildning och ökad segregation. Det blir dessutom svårt för samhället att klara sina åtaganden inom energisparande, minskad resursförbrukning och för en god miljö när samhällets verktyg inom boende och samhällsplanering reducerats. Att trygga rätten till en bostad och en god bostadsmiljö genom att enbart kalibrera bostadsmarknadernas funktionssätt är otillräckligt. Den osäkerhet som regeringen nu har skapat på bostadsområdet bidrar knappast till att öka förutsättningarna för dem som saknar bostad. Något annat var heller inte väntat när man tittar bakåt och ser på hur bostadsbyggandet och sysselsättningen inom byggnadssektorn har utvecklats under tidigare borgerliga regeringar. De i särklass värsta åren för byggsektorn inträffade under de år Bildt regerade. Men även de år var statsminister och under tre regeringsbildningar rasade byggandet. Det är svårt att i statistiken hitta några perioder med en så katastrofal utveckling som de med borgerligt styre. Med tanke på att det normalt tar innan förändrad regeringspolitik får fullt genomslag så är det än mer oroande att regeringens första kapning av bostadspolitiken i budgeten redan slagit ut en stor del av byggandet av hyresrätter. politik kan uttryckas som en politik baserad på solidaritet med djur, natur och de ekologiska systemen, med kommande generationer och världens alla människor. Denna grundvärdering anser vi ska genomsyra alla politikområden. Vi menar att den enskilda är lika beroende av ett hem och en bostad som av arbete och fritid. De är alla nödvändiga förutsättningar för ett gott liv. Avsaknaden av en bostad medför att det är svårt för den enskilde att verka i samhället som en fullvärdig medborgare. En bostadspolitik som enbart vilar på vad marknaden kan erbjuda ställer stora grupper utan bostad. Därför krävs en solidarisk och långsiktigt hållbar bostadspolitik. Alla har rätt till en bostad. vill ha en aktiv bostadspolitik där bostadsbrist byggs bort och fördelning av bostäder sker med sociala utgångspunkter. Det är viktigt att boendet även kan erbjudas till en rimlig kostnad. vill underlätta för invånarna att finna en passande bostad. Vi menar att hyresrätten fyller en viktig funktion som upplåtelseform dels för att underlätta rörlighet i samhället, dels för att den som inte vill äga eller saknar resurser att köpa sin bostad ska ha ett rimligt utbud. Hyresrätter ska i huvudsak fördelas av kommunala bostadsförmedlingar. Värdet av fastighetsbeståndet i uppskattas till runt och en stor del av de resurser i form av energi och material som förbrukas av samhället förbrukas i boendet. Den byggda miljön och då inte minst flerbostadshusen har en mycket lång medellivslängd, vilket ställer stora krav på långsiktighet. Vi menar därför att det är av yttersta vikt att man bygger på ett ekologiskt hållbart sätt och att bostäderna blir energieffektiva. Boendemiljön är viktig inte bara för det sociala välbefinnandet utan också för den fysiska hälsan. Därför ska bostäderna vara sunda. Några exempel på folkhälso- och miljöproblem är förekomsten av gifter, mögel eller buller, bristfällig ventilation och underhåll samt hanteringen av avfall. Även rökintrång från rökande grannar har blivit ett allvarligt problem. Bostadssegregationen skapar klyftor i samhället och ett tydligt utanförskap. Regeringens politik minskar inte detta utan bygger snarare på problemet. vill förändra detta genom färre ensidigt byggda bostadsmiljöer och fler varierade bostadsområden med olika slags hustyper och upplåtelseformer. Det är viktigt med bostadsområden som präglas av hög grad av självförvaltning och god tillgång till såväl naturmiljöer som fritidsaktiviteter. De ombildningar av allmännyttiga hyreslägenheter till bostadsrätter som genomförs hotar en sådan utveckling eftersom de styrs av kortsiktigt spekulationsintresse i stället för av en medveten planerad förändring av sammansättningen av upplåtelseformer i de olika områdena. Risken är att skillnaden mellan centrum och förorter blir än mer cementerad. Regeringen föreslår att de socialpolitiskt frammejslade bostadspolitiska mål antagit ska avskaffas och ersättas med målet att upprätthålla en väl fungerande marknad. Det är lätt att se att det av regeringen föreslagna målet inte uppfyller det åtagande regering och riksdag ålagt sig själva i regeringsformen. vill därför behålla dagens bostadspolitiska mål. Vi föreslår därför att avslå förslaget till förändrat mål, vilket bör ges regeringen till känna. Hyresgäster bör ges samma möjlighet till avdrag för boendekostnader som andra boende. Hyresgästen belastas med den fulla räntekostnaden medan den som äger sin bostad får av sin räntekostnad subventionerad av staten. Exempelvis skulle hyresgäster kunna få en liknande möjlighet genom att göra av hyran avdragsgill. Hyresrätten är den hårdast beskattade boendeformen och i kombination med avdragsrätten för kostnader för bostadsräntor i egnahem och bostadsrätt kan hyresrätten inte konkurrera på lika villkor. Regeringen måste i någon form lägga till rätta den orimliga orättvisa som råder mellan skattebelastning för olika upplåtelseformer. Det här kort skissade förslaget bör ges regeringen till känna som en möjlig lösning. En politik mot bostadsbrist Liksom det finns en sjukvård, skola, åldringsvård och en arbetsmarknadspolitik för alla krävs en bostadspolitik som ser alla. Bara då kan samhället leva upp till sina åtaganden och se till att alla kan bo bra. Regeringens bostadspolitik går i motsatt riktning. Slopandet av räntebidraget och investeringsbidraget till hyresboendet ledde, enligt enkäter genomförda av och , till att hyresvärdarna ställde in byggandet av 11000 hyreslägenheter, vilket motsvarar nära produktion. Effekterna börjar nu också bli synliga i SCB:s byggstatistik. visar bostadsmarknadsenkät att det framför allt är små hyreslägenheter som efterfrågas. En publicerad undersökning om unga vuxnas boende visar att 245000 personer i åldern efterfrågar egen bostad och att det behövs ytterligare 158 000 bostäder för att tillfredsställa deras efterfrågan. Det är en kraftig ökning då efterfrågan var 99000 bostäder trots att antalet unga då var större. Orsaken till detta är troligen den tydliga förbättring i ekonomin som den av gröna inslag genomförda politiken resulterat i. En mindre andel av de unga vuxna har egen bostad, 100000 bor i andra hand (60000 1997) bor hos förälder (1997). vill nästan alla ha en egen bostad. Många, speciellt bland dem som efterfrågar egnahem och bostadsrätt, klarar inte dagens priser i tillväxtregionerna. Det behövs därför ett större utbud av prisvärda bostäder. Slopandet av räntebidragen innebar att samhället inte längre har ambitionen att ge de olika boendeformerna jämbördiga villkor. Syftet med bidragen var att ge hyresboendet en förmån motsvarande egnahemsbostädernas ränteavdrag. Investeringsbidraget bidrog inte bara till att flera små lägenheter byggdes, det dämpade dessutom byggprisökningen. Att återställa balansen mellan de olika upplåtelseformerna i skattehänseende är en rättvisefråga och en nödvändighet och därför ett krav som bör ge regeringen till känna. Marknaden kommer inte att tillgodose behovet av hyresrätter till rimliga kostnader på våra tillväxtmarknader under de villkor som råder . Därför krävs ett långsiktigt program för byggande av 150 000 hyresrätter . Det innebär en årlig produktion motsvarande av de befintliga hyreslägenheterna. För att detta ska måste staten ta initiativ till ett partnerskap mellan byggindustri, byggherrar, hyresmarknadens aktörer, kommunerna och staten med syfte att undanröja hinder för byggandet av fler hyreslägenheter. Att detta är mycket angeläget bör ge regeringen till känna. Avsaknaden av statliga investeringsbidrag och kreditgarantier till byggandet av hyreslägenheter ger en orimlig kostnadsbild och riskhantering för hyresvärdarna. På de flesta orter är det omöjligt för hyresvärdarna att konkurrera med de kostnader och risker som gäller i bostadsrätt och ägda boenden. Finansieringsformer för kooperativa hyresrätter behöver likaledes utvecklas för att den formen av upplåtelse ska klara av att bli ett attraktivt alternativ. Behovet av ett statligt finansieringsansvar för att åstadkomma en rättvis kostnadsbild för byggandet av hyresrätter bör ges regeringen till känna. Bostadsföretag bör få avsätta en del av vinsten eller överskottet till investeringskonton för att kunna finansiera underhåll och investeringar med medel som man inte behövt skatta för. Det ger möjlighet att jämna ut kostnader och att undvika kraftiga hyreshöjningar i samband med upprustningar och ombyggnader. Det behövs i synnerhet om stora delar av det så kallade miljonprogrammet ska kunna rustas upp. Regeringen bör återkomma till med förslag på former för sådana avsättningar. Underlätta samverkan och självförvaltning Skatten på självförvaltning och hushållsnära tjänster i hyresrätten bör sänkas. Att stimulera självförvaltning är en effektiv åtgärd för att öka den sociala samhörigheten i utsatta bostadsområden. I hyresboendet finns en rad hushållsnära tjänster som inte omfattas av den skattesänkning som infördes . Detta är ännu en reform som har ökat på orättvisan mellan olika grupper i samhället. Att skattelättnader så utstuderat knyts till ägande är ett klart uttryck för den ideologisering av politiken som maktkartellens politiska förslag innehåller. Att vägra privat ägande ska på alla sätt bestraffas är det tydliga budskapet. Vi menar att regeringen måste återkomma till med förslag som utjämnar dessa orättvisor. Behovet av stabilitet vad gäller hyresnivåer Stabila, långsiktiga ramar måste gälla för fastställandet av hyror och därför måste bruksvärdessystemet och ett hållbart hyrestak säkerställas. Fastighetsskatten skapade stor otrygghet bland många boende eftersom den styrdes av allt högre marknadspriser på bostäder. En övergång till en marknadsstyrd hyressättning skulle inte resultera i fler bostäder, men däremot göra hyresboendet utsatt för samma fluktuationer på bostadsmarknaden som fastighetsskatten medförde i egnahem. Det är svårt att se hur regeringen ska kunna leva upp till den i grundlagen fastslagna skyldigheten för staten att garantera varje medborgare värdigt boende om bruksvärdessystemet slås sönder. bör ge regeringen detta till känna. En bostadspolitik för social integration I integrationsdebatten har fokus framför allt legat på åtgärder som syftar till integration på arbetsmarknaden. Konkreta förslag om hur man kan åstadkomma en ökad integration med bostadspolitiska åtgärder är mer sällsynta. som en allt större del av befolkningen bor i de stora städerna och framför allt i storstadsregionerna ökar inkomst- och förmögenhetsklyftorna. Sammantaget medför det att bostadssegregationen ökar; rikemansreservaten blir fler liksom fattigghettona. För samhällets del är det en negativ utveckling eftersom de sociala motsättningarna ökar samhällets kostnader. I stadsdelar där en stor andel av befolkningen bär på ekonomiska eller sociala problem finns ofta stor otrygghet. De här stadsdelarna kännetecknas ofta av dåligt underhåll och dåliga kommunikationer och en samhällsservice som sällan står i nivå med behoven. Till det här kommer att det i delar av miljonprogrammet finns ett omfattande upprustningsbehov. Att lägga hela kostnaden för det på de boende i områdena skulle medföra mycket kraftigt höjda hyror. För att framgångsrikt kunna motverka de negativa följderna av bostadssegregationen och genomföra en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar upprustning av miljonprogramsområdena krävs samordnade insatser från en rad aktörer. Staten kan ta initiativ till en sådan samordning av insatser från kommuner, bostadsföretag, kommunala förvaltningar och kollektivtrafik, byggföretag, de boende och frivilligorganisationer. Staten kan också bidra med stöd till energibesparande åtgärder och på så sätt bidra till att energieffektiviteten i hela bostadssektorn ökar. bör ge regeringen till känna vad som här sagts om behovet av samordnade insatser för att motverka ytterligare segregering. Flera studier tyder på att de utsatta stadsdelarna är underförsörjda i jämförelse med andra stadsdelar. Sammansättningen av befolkningen medför att behoven av samhällsservice av olika slag är betydligt högre än vad som faktiskt anslås. Någon systematisk och mer omfattande genomlysning av detta slag har dock ännu inte genomförts och ser därför gärna att en sådan genomlysning genomförs. Behovet av detta bör ges regeringen till känna. Ett sätt att stärka den sociala samhörigheten och tryggheten i ett bostadsområde är att de boende ges inflytande och kontroll över sina hem och områden. vill därför att aktiv självförvaltning ska uppmuntras, oberoende av om man bor i hyresrätt eller i bostadsrätt. I flerfamiljshus ska inflytandet gälla huset som helhet och dess närmaste omgivning. Den enskilde ska ha vetorätt mot åtgärder som berör hans eller hennes lägenhet om följden blir avsevärda hyreshöjningar. bör ge regeringen detta till känna. Erfarenheter av diskriminering i andra länder Det förekommer en omfattande etnisk diskriminering på bostadsmarknaden. Det har belysts när det gäller hyresvärdar, men det förekommer sannolikt också en omfattande diskriminering bland bostadsrättsföreningar och fastighetsmäklare. Problemet är att det är svårt att upptäcka och beivra diskrimineringen med de medel som står till buds. Etnisk diskriminering är ett förhållandevis nytt fenomen i , men i andra länder har man utvecklat en lång rad medel för att komma tillrätta med detta. Därför bör en studie med den inriktningen genomföras. bör ge regeringen detta till känna. Ett sätt att motverka diskrimineringen på bostadsmarknaden är att införa kommunala bostadsförmedlingar med full offentlig insyn liksom att hyresvärdar öppet redovisar de krav de ställer på presumtiva hyresgäster. anser att all förmedling av bostäder bör ske på ett sätt som ger alla medborgare samma möjligheter. Vi anser att detta bäst kan uppnås om förmedling i huvudsak sker genom kommunala bostadsförmedlingar. Vi är väl medvetna om att inte alla partier delar vår uppfattning på detta område. Vi föreslår därför att regeringen låter utreda och föreslå en något mindre ingripande och därmed även mindre demokratisk reform. Vi föreslår att fastighetsägare ska lämna två tredjedelar av sina lediga lägenheter till bostadsförmedling, som i huvudsak bör vara och drivas med fullständig öppenhet. Med en väl fungerande öppen redovisning så bör den osunda marknaden med andrahandskontrakt försvinna. Detta bör ges regeringen till känna. och långsiktigt hållbara bostäder Bostadshus måste uppfylla högt ställda miljökrav. Flera hundratusen personer lider av olika sjukdomssymtom som en följd av dålig ventilation, dåliga byggmetoder och giftiga byggmaterial. har omfattande mögelskador avslöjats även i tämligen nyproducerade hus där orsaken visat sig vara nya förenklade byggmetoder. Bostadssektorn står också för en mycket betydande del av sopberget. När bostäderna blir avfall är det viktigt att de består av icke-toxiska organiskt nedbrytbara material. Till det kommer att energiförbrukningen i fastigheter står för av den totala energiförbrukningen. En grön politik är ofullständig utan en grön bostadspolitik. Utmaningen att klara klimatfrågan ställer alla långsiktiga investeringsfrågor på sin spets. Allt fler börjar sakta inse att vi inte har stort utrymme för att göra fel sett i ett längre perspektiv. frivilliga samråd bygga-bo-dialogen kommer att leda till en mer uthållig bostadssektor. Genom att göra åtaganden och genomföra insatser för en bättre miljö går företag, kommuner och myndigheter i spetsen för en hållbar utveckling av bygg- och fastighetssektorn. De tre områden som särskilt prioriteras är hälsosam innemiljö, effektiv energianvändning och effektiv resursanvändning. Inom ramen för dialogen utarbetas olika rekommendationer exempelvis för miljöklassning av byggnader. Det är viktigt att dessa rekommendationer integreras i byggregler BBR och att ges i uppdrag att genomföra detta. Detta bör ges regeringen till känna. Fjärrvärmen är den dominerande uppvärmningsformen i tätorter i av kommunerna och spelar stor roll för övergången till miljövänlig uppvärmning av bostäder. Väl så viktiga som miljövänliga energikällor är att taxor och tariffer utformas så att det lönar sig att spara energi. Ett problem på många orter är att fjärrvärmeföretaget har en monopolsituation som det utnyttjar till att genomföra stora prishöjningar. Generellt sett har de kommunala ägarna ett lägre fjärrvärmepris. De som höjt sina priser mest är Fortum, och . Den övervakande myndigheten gör bedömningen att en utökad reglering av fjärrvärmemarknaden behövs för att skydda kunderna mot oskälig prissättning och bidra till ett långsiktigt förtroende hos kunderna för fjärrvärme som produkt. Risken är att övergången till fjärrvärme hejdas och att kommuner och bostadsföretag bygger upp nya, separata fjärrvärmeföretag vid sidan av de företag som finns . Tydligare regler för konkurrens så att flera leverantörer kan använda befintliga distributionssystem behövs.