mot · GV02Sf287 · 2007-10-04 00:00:00 — Nuvarande pensionssystem är utrustat med en automatisk balansering i form av en inbyggd bromsmekanism som aktiveras om intäkterna i systemet blir mindre än utgifterna. Denna automatiska balansering befriar politikerna från att ta ansvar för obekväma beslut om att höja avgifterna eller sänka pensionerna om systemets tillgångar inte skulle räcka till. Någon måste kunna ställas till svars när pensionärers villkor försämras. Därför föreslår vi att en aktiv balansering skall finnas. Det innebär att avgifterna tillfälligt höjs om det visar sig att pensionssystemet är underfinansierat. Det ovan föreslagit är ett reformerat ATP-system. Med tanke på att vi riskerar att se pensionerna sänkas på grund av nuvarande pensionssystem, brådskar det att genomföra ett stabilt och hållbart system. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som får i uppdrag att lägga fram ett förslag till ett reformerat ATP-system i enlighet med det ovan anförda. Detta bör begära. 6Förändringar inom nuvarande pensionssystem anser av flera skäl att det nya pensionssystemet inte är hållbart . Det bygger på orealistiska förväntningar på aktiemarknaden. Dagens osäkra konjunkturläge, liksom det faktum att AP-fonderna ökat investeringarna i aktier, pekar på rimligheten i dessa tvivel. Vidare vittnar den framtida demografiska utvecklingen om att systemet kommer att belastas hårt framöver. På grund av de kraftiga svängningar som sker på aktiemarknaden är placeringstillgångarna i pensionssystemet mycket osäkra. Risken är stor att pensionerna kommer att bli avsevärt lägre än de summor som anges i de pensionsbeskeden. som utformningen av ett pensionssystem som är stabilt och hållbart både för den enskilda pensionären och för statsbudgeten tas fram, måste akuta åtgärder vidtas i nuvarande system. För att genomföra sjösättandet av pensionsreformen tillsattes inom en arbetsgrupp med företrädare för de fem partier, det vill säga , , , och Socialdemokraterna, som ställt sig bakom överenskommelsen. Med tanke på att nuvarande pensionssystem fullt ut har trätt i kraft måste detta uppdrag sägas vara slutfört. De fem partierna har trots det fortsatt att arbeta bakom lyckta dörrar med uppdraget att vårda överenskommelsen. Enligt är det hög tid att alla sju partier tillåts att fullt ut ta ansvar för pensionsfrågorna. Det är ett allvarligt demokratiskt underskott att så inte redan är fallet. Med tanke på att Genomförandegruppen, på samma sätt som Pensionsarbetsgruppen, valt att hemlighålla sitt arbete finns det stora begränsningar i möjligheter att få insyn i de viktiga diskussioner som rör pensionssystemets utformning. Av denna anledning bör regeringen se till att samtliga partier omgående ges full och löpande insyn i de politiska överläggningar som rör pensionssystemet och därmed frånta Genomförandegruppen dess formella roll i beslutsprocesser kring pensionssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Studerande med studiemedel får tillgodoräkna sig pensionsrätt för bidragsdelen. står bakom denna pensionsrätt, men anser att det finns behov av förbättringar. Redan pensionsarbetsgruppen föreslog att endast bidragsdelen skulle ge pensionsrätt vid studier med argumentet att studier skall ses som en investering i högre lön. uttalade en del remissinstanser att kostnadsnivån i pensionssystemet var alltför hög och man avvisade därför förslag om pensionsrätt vid studier. har i en tidigare motion anfört att pensionsrätten för studier bör utgå för studerande som fyllt med motsvarande belopp som den egna åldersklassens genomsnittsinkomst för heltidsarbete utgör. Att öka pensionsrätten vid studier är motiverat utifrån att högskolestudier inte med automatik leder till hög lön. Detta gäller för samhället viktiga yrkesgrupper som bibliotekarier, sjuksköterskor, förskolelärare m.fl. I dessa yrkesgrupper är kvinnor överrepresenterade. Som en jämförelse kan nämnas att personer i plikttjänstgöring får av en genomsnittlig pensionsgrundande inkomst. anser inte att dessa yrkesgrupper, utöver en sämre löneutveckling än andra akademiker, skall bära ansvar för att pensionssystemet skall anses finansierat. anser därför att den aviserade studiesociala utredningen skall göra en översyn av pensionsrätten vid studier. En sådan översyn skall inte resultera i att förbättringar avseende pensionsrätten vid studier konkurrerar ut andra för gruppen nödvändiga förbättringar, utan skall noga ta hänsyn till den ekonomiskt utsatta situation som många studerande lever i. Därför bör regeringen ge den studiesociala utredningen i uppdrag att göra en översyn av pensionsrätten vid studier i enlighet med det ovan angivna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bromsens funktion innebär att pensionssystemet automatiskt reagerar på hur många barn som föds, på hur många som in- och utvandrar, på när och hur mycket invånarna arbetar, när individerna pensioneras och hur länge de lever efter denna tidpunkt. Om systemet är i finansiell obalans räknas pensionsbehållningarna inte upp med tillväxten i de genomsnittliga inkomsterna och utgående pensioner sänks. Det innebär att man kan sänka pensionerna om de yrkesarbetandes avgifter till pensionssystemet och pengarna i AP-fonderna inte räcker för att täcka pensionsåtagandena. Den person som uppfann bromsen, tidigare RFV:s pensionsexpert , tillstod själv i dokumentären bli pensionär () att bromsen har till syfte att befria politikerna från ställningstagandet att antingen öka beskattningen av de förvärvsarbetande eller att sänka pensionerna. Istället sätts alltså den automatiska bromsen in och sänker nivåerna i systemet, och politikerna i Genomförandegruppen går fria från ansvar. Enligt uppgift från är risken överhängande att bromsen kommer att slå till och att pensionärerna därmed kommer att få sänkta pensioner. Detta kommer att drabba de pensionärer som har fått ett löfte från staten om att deras pensioner skall vara värdesäkrade. beräknas pensionssystemets så kallade balanstal, som visar hur stora skulderna är i förhållande till tillgångarna, det vill säga om systemet har ett överskott eller är i finansiell obalans. Om balanstalet överstiger 1,000 har systemet ett överskott och är i balans. Om balanstalet är 1,000 eller därunder har systemet ett underskott och är i obalans. omfattar pensionssystemet och har ett överskott på . Balanstalet är beräknat utifrån systemets finansiella ställning och är fastställt till 1,0149. Systemet är alltså nära obalans. Bromsen är då nära att slå till och pensionerna riskerar att sänkas. I nuvarande pensionssystem går till fördelningssystemet och till premiepensionen. Detta är en självklar orsak till den finansiella obalans vi kan se är på väg att inträffa. Avgifterna till fördelningssystemet är helt enkelt för låga. I alternativ går hela pensionsavgiften in i fördelningssystemet vilket gör systemet finansiellt stabilt. Beräkningar som låtit göra visar att med nuvarande avgiftsuttag där hela avgiften går till fördelningssystemet kommer vårt system att vara finansiellt stabilt till 2024. Först då skulle pensionsutbetalningarna överstiga avgifterna. En höjning av pensionsavgiften skulle innebära att systemet är finansiellt stabilt . Detta gäller för det så kallade basscenario där tillväxten är . I det optimistiska scenariot, med en tillväxt på , behövs inte någon avgiftshöjning för att systemet skall vara finansiellt stabilt till 2050. En annan skillnad mellan basscenariot och det optimistiska scenariot är att andelen 1664-åringar med en inkomst över ett inkomstbasbelopp är större i det senare fallet. Annorlunda uttryckt visar detta att arbetslösheten spelar stor roll för pensionssystemets stabilitet oavsett hur det är konstruerat. Det nuvarande pensionssystemet visar efter endast i bruk att det är känsligare för arbetslöshet och sjukskrivningstal än det system som vill ha. föreslår därför en förändring inom det nuvarande pensionssystemet som innebär att avgifterna tillfälligt höjs om det visar sig att pensionssystemet är underfinansierat. Denna avgiftshöjning skall vara just tillfällig och inte ge någon pensionsrätt . Vi vill att det skall finnas en fastlagd gräns för vilket underskott som skall hanteras med avgiftsökningar. Om denna gräns passeras skall det tas politisk ställning till hur balans skall uppnås i systemet. Att definiera en sådan gräns är särskilt viktigt med tanke på konjunkturaspekten på en tillfällig avgiftshöjning. En alltför hög tillfällig avgiftshöjning i samband med en konjunkturnedgång kan innebära att samhällsekonomin försämras ytterligare. Därför bör regeringen återkomma med förslag till en aktiv balansering i enlighet vad som ovan angivits. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.4Överföringar från AP-fonderna till statsbudgeten Ytterligare en risk för att bromsen skall slå till är de överföringar som görs från AP-fonderna till statsbudgeten. Dessa överföringar skulle ske för att fasa in det nya pensionssystemet. gjorda överföringar uppgår till 245miljarder kronor. överfördes 45miljarder kronor . Detta följdes av ytterligare en överföring med . 2004 bestämde Genomförandegruppen, det vill säga företrädare för de fem partier som stod bakom pensionsöverenskommelsen, att tills vidare avvakta med den resterande överföringen från AP-fonden för att minska risken för att bromsen skulle utlösas . Man var också överens om att återkomma senare för att ta ställning till framtida överföringar från AP-fonden. Eftersom vi ifrågasätter pensionssystemets hållbarhet på lång sikt avvisar vi möjligheten att ta mer pengar från APfonderna. Utöver de starka sakliga skäl som finns för att nu definitivt avskriva alla planer på att överföra ytterligare medel från AP-fonderna till statsbudgeten finns det anledning att erinra om den demokratiska dimensionen. När 1999/2000 behandlade frågan om överföring av medel till statsbudgeten anförde finansutskottet (1999/2000 FiU19): Utskottet konstaterar att det kan uppstå situationer då den ekonomiska ställningen i pensionssystemet blir så stark att det inte finns anledning att behålla ytterligare överskott i systemet. Enligt fempartiöverenskommelsen om pensionssystemet skall varaktiga överskott efter tillfalla de försäkrade. skrivning är tydlig och de fem partiernas hantering av denna fråga 2004 framstår som ett uppenbart brott mot detta. måste stå upp för de uttalanden som tidigare gjorts. Vi vet att människors förtroende för pensionssystemet är lågt. Förtroendet för vår förmåga att hantera vårt demokratiska system står också på spel. Det är enligt viktigt med ett stort offentligt sparande och man menar därmed att det sparande som sker i AP-fonderna bör behållas. Inte en enda överföring till får ske från AP-fonderna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.5Ändrade placeringsregler i premiepensionen I väntan på att premiepensionen och PPM avskaffas vill vi att den valfrihet som det så ivrigt flaggas för i andra sammanhang också skall gälla för placering av premiepensionen. Exempelvis skulle de fackliga organisationerna kunna ges ansvaret för medlemmarnas premiepension, exempelvis enligt den modell som skett i de så kallade Kanadafonderna, detta för att demokratiskt inflytande över pensionspengarna skall kunna åstadkommas. Med en sådan utformning skulle medlemmarna kunna bestämma att deras pensionspengar inte skall placeras i till exempel vapen- eller porrindustrin utan istället i etiska fonder. Med det stora antalet olika fonder i premiepensionssystemet blir de val som den enskilda blivande pensionären gör ofta mycket slumpmässiga. föreslog att antalet fonder skulle minskas och att det skulle förenklas för premiepensionsspararna att välja fonder. Det skall enligt utredningen även i fortsättningen vara fritt att välja bland premiepensionssystemets fonder, men spararna bör hjälpas att sätta samman en portfölj som förvaltas till låga avgifter. PPM har däremot föreslagit att snabba byten skall avgiftsbeläggas. motsäger sig PPM:s förslag och menar att fondbyten även fortsättningsvis skall vara avgiftsfria. Ett avgörande problem med det nya pensionssystemets fondsparande är den misshushållning som sker i form av avgifter och bonusar. Detta gynnar banker, fonder och förvaltningsbolag. betalade de fyra statliga AP-fonderna i externa förvaltningsarvoden , varav avsåg olika former av bonusutbetalningar. I jämförelse med andra bolag är dessa förvaltningskostnader mycket stora. Det fackligt styrda , som förvaltar 194 miljarder fackliga försäkringspengar, har som ett exempel en förvaltningskostnad på av de samlade pengarna. Förvaltningskostnaderna för AP-fonderna är högre och för privata banker är kostnaden ytterligare mycket högre. Avgifterna varierar mellan de olika fondtyperna; räntefonder är normalt billigare än aktiefonder. Uppgifter om detta är för de flesta pensionssparare mycket svårt att få reda på eftersom presentationer av bästa och sämsta fonder till exempel inte tar hänsyn till avgifter och skatteeffekter. Dessa avgifter har haft till följd att pensionssystemet höjt de offentliga förvaltningskostnaderna med nära . Den årliga överföringen från löntagare till fondägare är enorm. Mot denna bakgrund bör ett avgiftstak på 0,05procent för pensionssparande införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När fondvalet till det nuvarande pensionssystemet genomfördes gjorde av pensionsspararna ett aktivt val av fonder. har intresset för att välja fonder sjunkit drastiskt. Merparten nya sparare hamnar därför i Sjunde AP-fondens icke-väljarfond Premiesparfonden. menar att de som valt att inte välja, och därmed får sina pengar placerade i Sjunde AP-fonden, skall ha maximal avkastning på sina pengar i väntan på att premiepensionen avskaffas. Skaparna av pensionssystemet gjorde det omöjligt för människor att aktivt välja Premiesparfonden. vill utöka Sjunde APfondens utbud och vi anser att Premiesparfonden skall kunna väljas som aktivt val. Därmed ökar möjligheten till demokratisk styrning av fondens förvaltning och allmänhetens insyn säkras. Vidare bör Sjunde AP-fonden kunna erbjuda en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer. Fonden bör också kunna erbjuda generationsfonder och placering i ideella fonder. anser också att Sjunde AP-fonden skall ges skyldighet att ta andra hänsyn än enbart avkastning så att pensionsspararnas pengar inte skall kunna placeras i exempelvis vapen- eller porrindustrin. Sjunde AP-fonden är förbjuden att utöva rösträtt för sina aktieinnehav vid svenska företags bolagsstämmor. Detta är, enligt mening, mycket märkligt. Sjunde AP-fonden är en viktig förvaltare av våra pensionspengar och verkar för att våra pensionspengar inte skall gå till höjda arvoden för företagsledare m.fl., utan att pensionspengarna används så effektivt som möjligt i enlighet med de mål som satts upp för Sjunde AP-fondens verksamhet. Därför bör regeringen återkomma med förslag i enlighet med det ovan angivna om aktivt val och utökat utbud för Sjunde AP-fonden. Detta bör begära. 6.8Förbud för investeringar i vapenindustrin Tidningen gjort en kartläggning av hur svenska pensionspengar placeras i företag som tillverkar kärnvapen och klustervapen. Enligt undersökningen äger de fyra pensionsbolagen sammanlagt aktier inom kärnvapen- och klusterbombsindustrin till ett värde av . De största investeringarna har och gjort. ägde aktier för 296 miljoner i amerikanska bolag som alla är verksamma inom kärnvapenindustrin. Flera av de stora pensionsförvaltarna saknar förbud mot investeringar i aktier med koppling till vapenindustrin och i flera fall även helt riktlinjer angående investeringar i bolag som bryter mot internationella konventioner och mänskliga rättigheter. Första till och med Fjärde AP-fonderna har påbörjat en samordning av etiska frågor i de bolag fonderna äger aktier i utanför . Samarbetet gäller inte svenska bolag. Man har bildat ett etiskt råd och upphandlat ett konsultstöd för etik- och miljöanalys (). Syftet är att genomlysa fondernas portföljer i förhållande till internationella konventioner och att föra en dialog med bolagen. anser inte att detta är tillräckligt. Därför bör en lagändring göras som innebär att placering av pensionspengar i vapenindustrin inte skall vara tillåtet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Satsningar på att stärka pensionärernas ekonomi De äldre i landet drabbades hårt av 90-talets nedskärningar i välfärden. Många är de fattiga pensionärer som med rätta känner sig svikna. gör i vårt budgetalternativ en kraftfull satsning på att förbättra pensionärernas ekonomiska situation. Vi vill höja garantipensionen med . Vi genomför denna höjning stegvis så att garantipensionen enligt vårt förslag höjs med 300kronor 2008, 400kronor 2009 och 500kronor 2010. Detta skulle göra betydande skillnad för de sämst ställda pensionärernas ekonomi. Vi avsätter i vårt budgetalternativ för detta 2008, 2,7 miljarder och 3,4 miljarder och preciserar vårt kostnadsförslag i vår motion om utgiftsområde 11. En förstärkning av garantipensionen på detta sätt kan ses som en kompensation för de förluster som stora grupper med låga inkomster känner av i och med pensionssystemets konstruktion. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget till pensionärer utgör en viktig inkomstkälla för ålderspensionärer med låga inkomster. av låginkomstpensionärerna är kvinnor, och fler kvinnor än män uppbär följaktligen bostadstillägg. Genom de senare årens budgetöverenskommelser mellan Socialdemokraterna, har välbehövliga förstärkningar av bostadstillägget genomförts. menar att ytterligare förbättringar behövs. Vi vill därför höja bostadstillägget stegvis till och anvisar 120miljoner kronor för detta 2008 och 2009. Vi vill också se över fribeloppsreglerna inom bostadstillägget för att möjliggöra för att höjningar av garantipensionen och bostadstillägget kommer pensionärerna till del i så stor utsträckning som möjligt. En utredning från visar att var fjärde pensionär som har rätt till bostadstillägg inte har sökt något. Cirka 165000 personer bedöms gå miste om en ersättning på trots att de alltså är berättigade till den. Om alla dessa fick sitt tillägg, skulle det öka statens kostnader med . Enligt egen undersökning är informationen om bostadstillägget mycket bristfällig. Utöver att förbättra den information som myndigheten ansvarar för på sin hemsida behöver riktad information nå ut. har mot denna bakgrund lämnat en skrivelse till regeringen med krav på förbättrad information riktad till den berörda gruppen pensionärer och förtidspensionärer med låga inkomster. stöder förslag och avsätter för att genomgöra en treårig riktad informationssatsning om bostadstillägget. gjordes som en del av saneringspolitiken en reducering av prisbasbeloppet (2,1992). Ytterligare några liknande åtgärder genomfördes . Därefter har prisbasbeloppet räknats upp i takt med förändringen i konsumentprisindex. Utöver dessa basbeloppsförändringar sänktes ersättningsnivån på vissa pensionsförmåner 19931998 genom att utbetalningarna begränsades till av prisbasbeloppet. Denna nedsättning av ersättningsnivån påverkade inte prisbasbeloppet utan endast beräkningen av utgående pensioner. Pensionärernas ekonomi påverkades alltså både av ändrat prisbasbelopp och av begränsningen till . Sedan pensionsreformens genomförande har kravet på att återställa basbeloppet för att kompensera pensionärerna för pensionernas värdeminskning drivits från olika håll och med olika utformning. vill mot denna bakgrund återställa beräkningsgrunden för de pensionärer som fick en konkret sänkning av sin pension i och med saneringspolitiken . Det skulle innebära en uppräkning av tilläggspensionen för dessa pensionärer med . Den grupp som omfattas är de tidigare ATP-pensionärer som gick i pension 1990 eller tidigare. Vi anvisar mot denna bakgrund i vårt budgetalternativ medel för att öka utgifterna till ålderspensionssystemet med 2008. För offentlig sektor blir nettokostnaden eftersom kommunerna får ökade skatteinkomster i och med detta förslag.