ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02So320 · 2007-10-02 00:00:00 — Rätt till insemination för ensamstående tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till insemination för ensamstående. Kvinnor som vill anlita en donator vid insemination eller provrörsbefruktning har inte denna rätt i . har beslutat att ge lesbiska kvinnor som lever i ett registrerat partnerskap denna rätt. Ensamstående kvinnor har rätt att adoptera. Detta är en diskriminering som är svår att förstå. Det strider mot hälso- och sjukvårdslagen att diskriminera någon på grund av civilstånd. Det finns många barn som lever med en förälder. Trots detta tycks tvåsamhet fortfarande vara norm i vårt land. Varje kvinna har sina egna skäl att skaffa barn med hjälp av donator. Den yttersta drivkraften är dock längtan efter att leva tillsammans med barn och i den gemenskap och kärlek som familjen ger. och har beslutat om en lagstadgad rätt att få hjälp med insemination och IVF på samma villkor som par, en möjlighet svenska kvinnor kan använda sig av. Det kan inte vara rimligt att de svenska kvinnor som har möjlighet skall behöva åka till ett grannland för insemination. Regeringen bör ta initiativ till en lagstiftning som ger ensamstående kvinnor rätt till insemination och IVF i sitt eget hemland.
mot · GV02So321 · 2007-10-02 00:00:00 — Integrativ medicin i sjukvårdspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att sjukvårdspolitiken ger utrymme för integrativ medicin, t.ex. Vidarkliniken. Vidarkliniken är ett sjukhus för somatisk vård och rehabilitering. Sjukhuset tar bl.a. emot patienter med cancer, svåra kroniska sjukdomar, smärta, reumatiska sjukdomar och stressrelaterade tillstånd. Vidarkliniken drivs som stiftelse utan vinstsyfte. Stiftelsens ändamål är att bedriva vård, utbildning och forskning inom den antroposofiska medicinen. Vidarkliniken startade och ligger i . Genom ett nytt avtal med driver Vidarkliniken även en vårdcentral i . Antroposofisk medicin är en integration av skolmedicinska och komplementära behandlingsmetoder. Läkare och sjuksköterskor är legitimerade och har en skolmedicinsk utbildning samt en påbyggnadsutbildning i antroposofisk medicin. Förutom konventionella läkemedel används naturläkemedel, olika fysiska samt konstnärliga terapier och utvärtes behandlingar. Man lägger stor vikt vid individuella behandlingsplaner där olika aspekter av patientens situation och sjukdom vägs samman. Vidarkliniken arbetar med helheten och integrerar skolmedicinska behandlingsmetoder med antroposofiska naturläkemedel, utvärtes behandlingar och konstnärliga och fysikaliska terapier. Man tar det bästa ur två världar och skapar på detta sätt en inriktning som tar hela människan med i behandlingen. Verksamheten finansieras huvudsakligen med landstingsmedel. Vidarkliniken har avtal med 5 landsting. Detta möjliggör för många människor att få vård på Vidarkliniken oavsett den enskildes ekonomiska möjligheter. Den socialdemokratiska regeringen har i budgeten anslagit 3 miljoner till Vidarkliniken. Socialminister har uttalat att idéburna alternativ och mångfald är viktigt. Trots detta är den anslagspost där det funnits anslag till Vidarkliniken minskad med . Att pengarna tagits bort bekräftades av budgetchefen. Därefter har regeringen meddelat att pengarna finns. Detta innebär också att det inte finns några skrivningar och uttalade meningar om hur regeringen ser på idéburna alternativ och integrativ medicin. För oss socialdemokrater är det viktigt att sådana alternativ som Vidarkliniken kan fortsätta sina verksamheter. Det ger hälso- och sjukvårdspersonal möjlighet att tillämpa integrativ medicin. Integrativ medicin har blivit alltmer efterfrågad av medborgarna. Intressant forskning pågår, t.ex. på , om integrativ medicin.
mot · GV02So322 · 2007-10-01 00:00:00 — Samordning av uttaget av mediciner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning av uttaget av narkotikaklassade läkemedel. finns det inte någon kontroll över hur mycket medicin av en och samma sort som en person kan hämta ut på recept. Situationen som råder får konsekvenser både för patienter och för samhällets förmåga att betala hälso- och sjukvården. Patienter behöver en långsiktig läkarkontakt och uppföljning av medicineringen, inte minst när det gäller medicinering som har beroendeframkallande effekter. Läkemedelskostnaderna står för en stor och ökande del av hälso- och sjukvården. Mycket medicin som skrivs ut och hämtas ut till subventionerade priser används sedan aldrig. Man kan gå till olika läkare och få samma receptbelagda medicin och sedan hämta ut på olika apotek utan kontroll. Dessa mediciner kan sedan säljas på gatan. Det vi skulle behöva är att samordna uttaget av mediciner i för att kunna motverka att mediciner av olika slag, framför allt mediciner som har drogliknande effekter, hamnar på gatorna bland våra ungdomar. i (s)
mot · GV02So323 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om HBT-ungdomars psykiska hälsa. Stress och psykisk ohälsa har blivit allt vanligare bland ungdomar de senaste två decennierna. Det visar bland annat utredningen 2006:77 Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Från andra studier vet vi att HBT-ungdomar mår särskilt dåligt. Bland annat visar en rapport från FHI, 2006:08, att dubbelt så stor andel HBT-personer som övrig befolkning en eller har övervägt att ta sitt liv, högst är siffran bland ungdomar i åldern . Andra rapporter, så som den norska (1999), visar liknande resultat. Utsattheten och risken för diskriminering på flera håll i samhället påverkar den psykosociala hälsan, varför vikten av att öka HBT-kompetensen hos till exempel tjänstemän inom myndigheter och vårdpersonal är av största betydelse. Skolan är en del av samhället där unga HBT-människor möter homofobi och diskriminering, inte bara från andra elever utan också från skolpersonal, i undervisning och i undervisningsmaterial. Det bör upprättas en nationell strategi för att förbättra HBT-ungdomars psykosociala hälsa.
mot · GV02So325 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sprututbyte för narkomaner ska vara förbjudet. Smuggling av narkotika till har ökat kraftigt. Det finns stark anledning att tro att EU-utvidgningen kommer att innebära ett ännu större inflöde av narkotiska preparat till via östra . Den förra socialdemokratiska regeringen gjorde det möjligt för landsting att starta sprututbytesprogram. Det är ett beslut som bör återtas då dessa program är fel väg att gå för att bekämpa narkotikan. Det övergripande mål som statsmakten har satt upp för narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle. Detta har sedan delats in i tre mer konkreta mål: att minska nyrekryteringen till missbruk, att förmå fler missbrukare att upphöra med sitt missbruk, att minska tillgången på narkotika. Inte minst tillgången på narkotika har stor betydelse för ungdomars drogvanor, och polisens strategi är därför att öka den s.k. söktiden, dvs. den tid det tar att få fram narkotika. Gatupriserna på narkotika är stabila eller sjunkande, vilket visar att det tidigare konstaterandet är riktigt. Tillgången på narkotika har ökat kraftigt i . Ett naturligt sätt att möta denna ökade tillgång och arbeta aktivt med att nå de narkotikapolitiska målen vore att satsa på tull och polis. I stället lägger regeringen förslag som innebär att tullens brottsbekämpande verksamhet minskas i då allt tyder på att man borde satsa kraftigt. Det är förbjudet enligt lag att befatta sig med narkotika, och sprututbytesprogrammet sänder då mycket märkliga signaler i förhållande till den lagstiftning som jag uppfattat att vi alla är mycket eniga om. När Socialdemokraterna gjorde det möjligt för landstingen att tillhandahålla sprutorna verktygen för missbruket gav de en mycket underlig signal till narkomaner, narkomanvården och människor i allmänhet. De har äventyrat en klar och rak linje i narkotikafrågan utan att säkerställa effekter vad gäller bekämpning av hiv och ställt till allmän oreda i något som faktiskt är ganska klart. Just nu är i särskilt stort behov av en klar, rak och restriktiv linje i narkotikapolitiken med tanke på de drogliberala vindar som blåser i olika delar av . För att upprätta den restriktiva narkotikapolitiken måste möjligheten att byta sprutor tas bort.
mot · GV02So326 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nationellt för ambulanssjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett eventuellt nationellt för ambulanssjukvård bör förläggas till . startade ett inom ambulanssjukvård/prehospital akutsjukvård, benämnt Prehospen. Det är en samverkan mellan , och . Kunskapscentrumets uppgifter är att bedriva utbildning, forskning och kunskapsspridning som kommer regionens vårdverksamheter, personal och patienter till godo. I detta centrum finns en samlad kompetens inom prehospital akutsjukvård med fokus på den dagliga ambulanssjukvården till skillnad från katastrofsjukvård. En annan fördel är det nära samarbetet mellan ambulanssjukvården och högskolan samt mellan vårdare och akademiker. Kunskapscentrumet vänder sig till både ambulanssjukvårdare och ambulanssjuksköterskor med ambulansteamets totala kompetenshöjning i fokus. Forskning på området har varit ringa. För att kvalitetssäkra forskningen inom kunskapsområdet krävs att den samlas på ett ställe. Ett nationellt centrum skulle underlätta för alla berörda parter förutom ambulanssjukvården, såsom räddningstjänst, polisen och försvaret, att ta del av och samverka i den nödvändiga och starkt efterfrågade kunskapsutvecklingen. Ambulanssjukvård är en betydelsefull del av hälso- och sjukvården som ingen riktigt tar ansvar för, till skillnad från katastrofsjukvård som har flera . Behovet av ett nationellt centrum är tydligt, inte minst för att skapa nödvändiga nätverk inom fältets vårdvetenskapliga forskning och utbildning. Den samlade kompetensen vid är unik, och detta befintliga centrum har en informell roll som landets prehospitala akutsjukvårdscentrum för den dagliga ambulanssjukvården. Målet med ett nationellt är att genom kunskapsbildning och kunskapsspridning höja kunskapsnivån inom landets ambulanssjukvård som kommer patienten, vårdaren och samhället till nytta. Nuläge för kunskapscentrumet Prehospen i Vid institutionen finns forskare inom vårdvetenskap. Forskning bedrivs inom följande temaområden: Patient- och närståendeperspektiv inom ambulanssjukvård. Patienter med bröstsmärta/hjärtsjukdom. Datorbaserat beslutsstöd inom larmmottagning/ambulanssjukvård. Den prehospitala vårdens struktur och organisation. Arbetsmiljö och påfrestningar för ambulans-, polis- och räddningstjänstpersonal. Den här beskrivna utvecklingen på visar vilken stor potential som finns för fortsatt utveckling inom kunskapsområdet ambulanssjukvård, om tillräckliga resurser i form av kompetens och medel kan erhållas. har lämnat in en ansökan till regeringen om att bli landets första professionsuniversitet där kontakten mellan akademin och yrkeslivet är en bärande tanke. Ett nationellt inom ambulanssjukvård skulle, förutom att tillgodose ett stort nationellt behov, också passa väl in i uppbyggnaden av ett professionsuniversitet.
mot · GV02So340 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ensamstående kvinnor bör ha samma rättigheter till insemination som kvinnor i parrelationer. Frågan om kvinnors rätt att med donator och insemination kunna skaffa barn är fortfarande aktuell. Det handlar om ensamstående kvinnors rättigheter. Lesbiska par har rätt till assisterad befruktning, men är ensamstående kvinnor nekade möjligheten att själva bestämma om de vill föda barn med den metoden. Hur omodernt känns inte det i dagens när vi har så många ensamstående föräldrar. När frågan diskuterats har kravet oftast avfärdats med att en familj med en förälder är sårbarare om något skulle hända föräldern. Detta är givetvis sant, men inte ett hållbart argument då ensamstående tillåts adoptera och vi har mängder av ensamstående föräldrar. Självklart är det inte en mänsklig rättighet att få barn. Däremot är det en mänsklig rättighet att inte diskrimineras när det gäller barn på grund av sitt civilstånd. Ensamstående kvinnor borde därför ges samma möjligheter till hjälp som heterosexuella och lesbiska par har. Motståndare till assisterad befruktning för andra grupper än heterosexuella par brukar hänvisa till barnets bästa. Det måste vara kränkande för alla kvinnor när dessa motståndare underförstått omyndigförklarar kvinnans möjligheter att ensam trygga barnets välfärd. är det faktiskt kvinnor som tar det största ansvaret när det gäller barn, och erfarenheten visar att det är männen som överger barnen när krig, svält och katastrofer hotar. Det är tvärt om sannolikt att en ensamstående kvinna som tar ett medvetet beslut om att på egen hand ta ansvar för ett barn har tänkt igenom och förberett för de flesta problem som kan uppstå. Självklart kan en familj med en förälder vara lika lämpad och kompetent som en familj med flera föräldrar. Det är inte föräldrarnas antal, lika lite som deras kön, som avgör huruvida ett barn får en god uppväxt. Kärlek, ärlighet, respekt, omtanke och trygga och stabila uppväxtvillkor är grundstenarna i barns behov. Allt detta kan också ensamstående erbjuda sina barn. Därför anser vi i att ska tillkännage för regeringen att ensamstående kvinnor bör ha samma rättigheter till insemination som kvinnor i parrelationer.
mot · GV02So345 · 2007-10-01 00:00:00 — Barnvaccinationsprogrammet och dess finansiering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnvaccinationsprogrammet och dess finansiering. har liksom många andra länder ett program för allmänna vaccinationer för barn, det så kallade barnvaccinationsprogrammet. Det är som utfärdar föreskrifter och rekommendationer om vad som ska ingå i barnvaccinationsprogrammet efter samråd med flera andra myndigheter och expertgrupper. (eller , det europeiska läkemedelsverket) måste först godkänna vaccinet. tar fram det medicinska underlaget för att bedöma effekterna av ett vaccin. Slutligen är det landstingen (genom barnhälsovården) och kommunerna (genom skolhälsovården) som ansvarar för själva genomförandet av vaccinationen av barn. Landstingen och deras sjukvård har också ansvaret för vaccination av vuxna. Kommuner och landsting står också för kostnaderna. Barnvaccinationsprogrammet ses ständigt över eftersom nya vetenskapliga fakta tillkommer och nya vacciner utvecklas. utreder bland annat införande av vaccination mot pneumokockinfektion för spädbarn och vaccination mot livmoderhalscancer för unga flickor. Men diskussioner pågår även om att införa hepatit B-vaccination för alla barn i barnvaccinationsprogrammet, liksom rotavirusdiarré, meningokocker och vattkoppor. I flera andra länder ingår dessa redan i vaccinationsprogrammen. Vårt svenska barnvaccinationsprogram har hög följsamhet, i det närmaste 100-procentig. Det är viktigt att förtroendet för programmet är högt bland föräldrar och vårdpersonal, och flera olika faktorer måste analyseras innan ett införlivande av nya vacciner kan ske. Det vi kan se är dock att barn i får vänta betydligt längre än i många andra länder. Processen för hur beslut kring barnvaccinationsprogrammet arbetas fram måste bli mer transparent och snabbare. Den mest bidragande orsaken till att följsamhet är så hög beror säkerligen på att vacciner erbjuds kostnadsfritt för den enskilde. När alltfler vacciner kan komma att introduceras kommer detta att innebära en stor belastning för kommuner och landsting. Därför bör också frågan om vem som har ansvaret för finansiering ses över.
mot · GV02So346 · 2007-10-01 00:00:00 — Tändernas betydelse för hälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tändernas betydelse för hälsan. Det finns egentligen inget vägande skäl att inte behandla tandvård som övrig sjukvård. Obehandlade sjukdomar i mun och tänder innebär samma lidande och risker för den enskilde som sjukdomstillstånd i övriga delar av kroppen. Det finns dessutom ett samband mellan dålig munhälsa och andra sjukdomar. Exempelvis är risken för hjärt- och kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken i ) kraftigt förhöjd hos patienter som har stora problem med tänderna. Åtskilliga svåra sjukdomstillstånd och dödsfall skulle kunna förebyggas om fler fick tandvård . Tandvård innebär självklart kostnader, men även nya mediciner och behandlingsmetoder i den övriga vården medför extra kostnader. Detta har inte använts som argument för att tvinga den enskilde att ta den ekonomiska smällen vid dyra behandlingar. Tvärtom har rätten till vård för alla, oavsett plånbokens tjocklek, framhållits i dessa sammanhang. Tandvård har blivit en klassfråga och många låginkomsttagare väljer bort nödvändig tandvård för att de inte har råd. Det är nu dags att betrakta tänderna som en del av kroppen. Målet måste vara att tandvården görs till en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt.
mot · GV02So347 · 2007-10-01 00:00:00 — Nationell handlingsplan för vård på lika villkor oavsett kön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om könsuppdelad statistik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationell handlingsplan för vård på lika villkor oavsett kön. Kommuner och Landsting genomförde en kunskapsöversikt 2007, Ojämställdhet i hälsa och vård, som redovisar aktuell forskning och kunskap om genus i vården. Sammanfattningsvis visar denna kunskapsöversikt på att kvinnliga patienter oftare drabbas av kvalitetsbrister och problem i så väl öppenvård som slutenvården. Vården i är inte jämställd, vilket gör att kvinnor riskerar sämre hälsa p.g.a. sämre sjukvård och sämre medicinsk behandling. Precis som i samhället i övrigt utgör mannen norm också inom sjukvården och inom den medicinska forskningen. Det gör att kvinnor riskerar att ges sämre vård inte anpassad efter det egna könets förutsättningar. Medicinskt omotiverade skillnader har, enligt kunskapsöversikten Ojämställdhet i hälsa och vård, påvisats när det gäller tillgång till utredning och behandling vid ett flertal sjukdomar, exempelvis sämre tillgång till dialys vid njurinsufficiens, remiss till bronkoskopi, operationer vid knäledsartros och höftledsartros, operation av grå starr, delar av hjärt-kärlsjukvården, ljusbehandling vid psoriasis och eksem samt vård på särskild strokeenhet. Likaså tycks kvinnor få vänta något längre än män för att få tid hos allmänläkare. Nyare och dyrare mediciner skrivs oftare ut till män medan kvinnor får äldre och billigare preparat. Att det förhåller sig så inom sjukvården är inte acceptabelt. Projekt för att uppmärksamma dessa skillnader och göra något åt dem pågår inom en del landsting. Det är bra men räcker inte. Krav på sjukvård på lika villkor oavsett kön måste tydligt drivas även på nationell nivå. Därför bör regeringen ställa krav på könsuppdelad statistik som ger möjlighet att följa utvecklingen till en mer jämställd vård, och framförallt bör regeringen inrätta en nationell handlingsplan för vård på lika villkor oavsett kön.
mot · GV02So349 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och framlägga förslag på nationellt krav till kvalitetssäkring, utbildning och utfärdande av förarbevis för ambulanspersonal i utryckningstjänst. Strukturförändringar inom svensk sjukvård innebär bland annat ökade vårdtider för ambulanssjukvården. Detta ställer högre krav på kompetens. Ambulanssjukvården kan liknas vid rullande sjukvårdsenheter där kvaliteten på det första omhändertagandet och en tidig sjukvårdsinsats kommer att vara avgörande för patientens fortsatta vård och rehabilitering. Att arbeta inom ambulanssjukvården innebär kvalificerade medicinska bedömningar och behandlingar under transport. Dagens ambulanssjukvårdare har en unik kompetens med kunskaper i prehospital sjukvård, teknik, logistik, ledning samt utryckningskörning. Dessa kunskaper tas för givna även om de är förvärvade med erfarenhet. krävs att det finns en legitimerad sjuksköterska i de ambulanser som skall utföra medicinsk behandling. är det inte lika självklart med en rekryteringsbas bland ambulansförare om man i ett beslut begränsar sig till att bemanna ambulanserna med enbart sjuksköterskor. Den tekniska utvecklingen kommer att kräva ökade och fördjupade kunskaper, och det är därför ett naturligt utvecklingsområde för yrkesgruppen ambulansförare. Utvecklingsområden är till exempel ledning, samband, logistik och kommunikation på skadeplatsen. Det nuvarande regelverket ställer inga särskilda krav som säkerställer de krav och kompetens som finns för annan yrkesmässig trafik. I praktiken kan man framföra en ambulans och påkalla fri väg med ett B-körkort även om ambulansen väger över . är det landet ute i som liknar bäst när det gäller ambulanssjukvård. Där insåg man att man måste dela upp personalen i två yrkesgrupper. Drivers (ambulanssjukvårdare) vars merit är att vara yrkeschaufförer, sedan utbildas de i sjukvård. I fungerar det tvärtom. Ambulance nurse (sjuksköterska) är det högsta du kan bli inom ambulanssjukvård i . Där måste du vara vidareutbildad sjuksköterska före anställning. Sedan utbildas de speciellt i prehospitalt omhändertagande. Det är angeläget att ambulansverksamheten kvalitetssäkras. Att nationella regler för utbildning och förarbevis införs, är inte bara ett kompetensbevis för att fordonet framförs på ett säkert sätt. Det är minst lika viktigt att arbetsmiljön är sådan att ambulansförare och medtrafikanter kan känna trygghet vid trängande fall av utryckningskörning. Det är också förenligt med samhällets krav på nollvision i trafiken.
mot · GV02So350 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över riktlinjer för och finansiering av nya vacciner för att säkerställa likvärdig tillgång för alla medborgare. Alla svenska barn erbjuds ett barnvaccinprogram enligt ett rutinschema. I tillägg till detta erbjuds barn med utländsk bakgrund vaccination mot tuberkulos och serumgulsot. Finansieringen av programmet har följt den klassiska och ganska unika svenska fördelningsprincipen att landstingen svarar för kostnaderna för barnhälsovården och primärkommunerna för skolhälsovården. Staten har inget direkt ansvar för kostnaderna för dessa vaccinationer. Introduktionen av flera nya vacciner har aktualiserat vem som ska svara för de kraftigt ökade kostnader som ett utökat vaccinationsprogram skulle medföra. Två av de nya diskuterade vaccinerna är pneumokockvaccin mot svåra infektioner och vaccin mot humant papillomvirus, som sprids sexuellt och vid kronisk infektion kan leda till livmoderhalscancer hos kvinnor och analcancer hos män. Bara dessa två nya vacciner visar kostnadsproblematiken. Det finns flera vägar att lösa problemet med finansiering: De nya vaccinerna ingår i det nuvarande programmet, vilket innebär kraftigt ökande kostnader för landstings- och primärkommuner. Staten ska ta kostnaden helt eller delvis. Individen tar kostnaden helt eller delvis. Det vore olyckligt att hamna i en situation där vissa vacciner inte blir tillgängliga för alla barn, utan bara för dem som har föräldrar med höga inkomster. Finansieringen av nya vacciner måste ses över för att få en lösning. Detta skulle även innebära att kostnaderna för vård långsiktigt blir lägre.