mot · GV02Fi278 · 2007-10-05 00:00:00 — Enligt vårt förslag skulle utgå vid köp av en biogas bil och vid köp av etanolbil. Premien var tänkt att fasas ut . gör nu bedömningen att systemet kan avslutas redan efter 2008. 6.3.4Stöd för konvertering av bilar Bilproducenter och köpare av nya bilar i har varit för långsamma med att anpassa sig till klimathotet. Skattereglerna har styrt företagens inköp av nya fordon till särskilt törstiga bilar. Dessa dominerar andrahandsmarknaden. Många bilägare som vill gå över till förnybara bränslen har inte råd att köpa nya bilar. Utbudet av begagnade bilar som går att köra på förnybara drivmedel är begränsat. En ökning av antalet bilar som kan köra på förnybara drivmedel ger ett bättre underlag för utbyggnaden av distributionsnätet. Det ger också en större acceptans för andra klimatpolitiska åtgärder inom och utanför transportsektorn, som ökade skatter på utsläpp av koldioxid. föreslår därför att avsätts 20082010, till stöd för konvertering av bilar. måste ta en aktiv roll även i det internationella klimatarbetet. Förutom att ta ansvar för att minska våra egna utsläpp, utveckla ny teknik och kommersialisera ny forskning till användbara energi- och miljölösningar behöver medel skapas för de fattigaste ländernas investeringar. Flera mekanismer måste utvecklas för att föra över pengar, investeringar och kunskap till fattigare länder. håller en anpassningsfond för fattiga länder på att byggas upp genom en avgift på på CDM-projekt (Clean Development Mechanism). menar att den tvåprocentiga avgiften är alltför lågt satt och att bör verka för att avgiften höjs till . Anpassningsfonden ska driva projekt både för att minska utsläpp och för klimatanpassning i strikt mening. Klimat- och sårbarhetsutredningen har precis presenterat sitt slutbetänkande. Dess slutsatser är att klimatförändringarna kommer att utsätta för stora påfrestningar. Kraftfulla insatser behövs för att anpassa samhället. har länge drivit att behöver en klimatakut dit kommuner kan vända sig för att få hjälp vid oförutsedda klimatrelaterade katastrofer. Sommarens översvämningar i visar tydligt att behoven är stora. påvisar att problemen kommer att tillta. I sårbarhetsutredningen föreslås att ett nytt anslag förs upp i statsbudgeten för klimatanpassning. föreslår att ett nytt anslag inrättas om . Anslaget ska dels användas för oförutsedda kostnader till följd av klimatproblemen, dels för att myndigheter som Lantmäteriet, SGU och SGI ska ta fram och tillgängliggöra uppgifter som kommuner behöver för att i sin planering ta ökade hänsyn till konsekvenserna av klimatförändringen och dels nödvändiga anpassningsåtgärder där vi vet att statlig medfinansiering kommer att vara nödvändig. Viktiga åtgärder som är identifierade: Fortsatt ombyggnation av sluss. Ökad nederbörd i till följd av klimatförändringar skapar behov av att förstärka tappningskapaciteten. Även kanalens sidor behöver förstärkas och botten behöver saneras. Sammantaget uppskattas kostnaderna till . stränder behöver förstärkas för att klara ökat flöde. Eventuellt behöver en ny kanal byggas via . Det nya anslaget kommer att behöva ökas. föreslår ett högre finansiellt sparande än regeringen, detta av konjunkturpolitiska skäl men också för att vi vet att kostnaderna för klimatanpassning kommer att bli höga och att staten måste ha en beredskap att tillföra medel för åtgärder . Förutom storskaliga investeringar i ny teknik är det viktigaste fungerande styrmedlet på klimatområdet koldioxidskatten. Energi- och koldioxidskatten är indexerad med konsumentprisindex (ungefär inflation), och det är den för att inte skattenivån ska urholkas med inflationen. På grund av kraftigt stigande reallöneökningar har ändå en urholkning skett. Trots skatteväxlingen har miljöskatternas andel av det totala skattetrycket varit mer eller mindre (tabell 6.2). Andelen miljöskatter i procent av samtliga skatter samt i procent av BNP. Miljöskatter i procent av BNP, miljarder kronor Det finns naturligtvis inget egenvärde i att miljöskatterna alltid ska utgöra samma andel av BNP. Om skatterna fungerar som det är tänkt så minskar konsumtionen och därmed skatteintäkterna av de miljöbeskattade produkterna. Men det är olyckligt om miljöskatternas styrande effekt urholkas när människor får mer pengar att röra sig med och en given skattesats därför spelar mindre roll för beteendet. föreslår i årets budget att koldioxidskatten höjs med 2008 och 2009. Utöver detta föreslår vi bland annat att industrins nedsättning av koldioxidskatten minskas, att flygskatten återinförs och att färdmedelsneutrala reseavdrag utreds. Det fullständiga skatteförslaget redovisas i avsnittet Skatter. vill ta vara på det ökade engagemanget i både klimat- och miljöfrågorna. Vårt budgetförslag innebär att naturskyddet ökas. Satsningar på havsmiljön inriktas på konkreta åtgärder, till exempel för att minska övergödningen. Saneringen av förorenade områden fortsätter och utvidgas för att omfatta även läckande skeppsvrak. tar synpunkterna från på allvar och tillför centrala miljömyndigheter extra resurser för att dessa ska kunna klara sina uppdrag. föreslår också att mer pengar satsas på skogsvårdsavtal, men mindre till återplantering av nedfällda granskogar blandskog har bättre motståndskraft mot både stormar och skadeinsekter. vill fortsätta att satsa på förbättrat djurskydd, även efter det att ansvaret flyttats över till . Vi vill också utveckla moderna alternativ till djurförsök. Vi vill fortsätta satsningen på ekologisk livsmedelsproduktion. Vi satsar på en neddragning av fiskeflottans överkapacitet, en orsak både till överfiske och fusk. Vi satsar också på ökad fiskevård. Ingen människa kan vara helt säker på att inte hamna i en utsatt situation. Därför är det viktigt att ett generellt socialt skyddsnät finns så att ingen helt faller utanför systemet. har under de två gångna mandatperioderna konsekvent arbetat för att förbättra för dem som har det sämst ställt ekonomiskt. Framför allt har vi prioriterat att satsa på ekonomiskt utsatta och svaga barnfamiljer. Barnen ska inte behöva drabbas av sina föräldrars dåliga ekonomiska förutsättningar. För att förbättra ekonomiskt utsatta barns situation genomfördes förra mandatperioden en rad reformer. Underhållsstödet höjdes med , bostadsbidraget förbättrades och bidraget för hemmavarande barn höjdes. Ett nytt barntillägg infördes för studerande, och lägsta ersättningen liksom ersättningen för garantidagarna i föräldraförsäkringen höjdes per dag. menar att generella socialförsäkringar är mycket viktiga. A-kassa bör ge en rimlig ersättning vid arbetslöshet och vara tillgänglig för så många som möjligt. Regeringen har använt sig av försämringar av det generella socialförsäkringssystemet för att finansiera skattesänkningar för människor med höga inkomster. Detta menar vi är djupt felaktigt. För att minska klyftorna i samhället och skapa rimligare förutsättningar för dem med lägst inkomst föreslår vi ett antal rättvisereformer i årets budgetmotion. Vi föreslår att nivån i arbetslöshetsförsäkringen återställs till , och vi föreslår att kvalificeringsmöjligheterna förbättras så att fler arbetslösa får tillgång till försäkringen. För studenter föreslår vi höjt studiemedel, förbättrade möjligheter till bostadsbidrag och att ett studerandevillkor införs i arbetslöshetsersättningen. Ensamstående föräldrar har ofta små marginaler. För dem som har det allra sämst ställt föreslår vi ett höjt bostadsbidrag, genom att det särskilda tillägget höjs med . Vi aviserar också en satsning på de sämst ställda pensionärerna , och vi föreslår att säger nej till de föreslagna försämringarna av sjukförsäkringen. menar att det behövs förstärkningar i arbetslöshetsersättningen. Vi anser att arbetslöshetsersättningen bör ge en 80-procentig ersättning utan avtrappning och att den inte bör utestänga stora grupper. Ett studerandevillkor bör återinföras i a-kassan, och reglerna för kvalificering till a-kassan måste förbättras. menar vi att det är viktigt att sänka nivån på egenavgifterna i a-kassan. Genom att regeringen genomfört försämringar i försäkringsskyddet och höjt avgiften till försäkringen strömmar nu människor ut ur arbetslöshetsförsäkringen. Troligen är det framför allt grupper med låg risk för arbetslöshet som lämnar försäkringen. För att få stopp på den stora utströmningen från a-kassan som sker just nu föreslår vi en sänkning av avgiften med . Regeringen gjorde besparingar i sjukförsäkringen då den sjukpenninggrundande inkomsten sänktes. föreslås ytterligare en sänkning genom att beräkningsgrunden ska multipliceras med 0,97. På detta sätt beräknar regeringen kunna spara in inom sjukpenningen och i föräldraförsäkringen. Utöver detta föreslår man att sjukpenningen ska minska till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Båda förändringarna drabbar kvinnor extra hårt eftersom de har längre sjukskrivningar än män (diagram 7.1). föreslår att avslår förslaget. Antal sjukskrivna män och kvinnor fördelat på sjukskrivningslängd Källa: samt beräkningar. Ensamstående föräldrar har ofta en svårare ekonomisk situation än andra. Det gäller självklart särskilt för dem som arbetar i yrken där löneläget är lägre, vilket gäller många kvinnor. För att förbättra deras situation ekonomiskt vill vi göra en höjning av det särskilda bidraget, som utgör en del av bostadsbidraget, med . Konstruktionen av bostadsbidraget är sådan att särskilt bidrag och bidrag till bostadskostnader minskas om inkomsten är högre än för ensamstående. Därför utgör höjningen av det särskilda bidraget ett träffsäkert sätt för att förbättra situationen för alla föräldrar med låga inkomster, men det omfattar i praktiken särskilt de ensamstående med låga inkomster. Kostnaden uppskattas till och omfattar ungefär 170 000 barnfamiljer. Studenter är en grupp som fått stå tillbaka . ligger studiemedlet på vid heltidsstudier. Av denna summa är bidrag. Att få ekonomin att gå ihop med så knappa resurser till sitt förfogande är för många en utmaning. De flesta studenter klarar sig inte på detta belopp, utan tvingas att arbeta vid sidan av sina heltidsstudier. Arbete i stor omfattning vid sidan av studierna riskerar att påverka de studerandes resultat negativt. Många tvingas också låna pengar av familj och vänner. vill höja bidragsdelen i studiemedlet med ytterligare . Höjningen ska börja gälla . Hyran är ofta den största utgiften för studenter. För många studenter tar hyran nästan halva studiemedlet i anspråk. Ofta räknar bostadsbolag och banker in bostadsbidraget som en given inkomst för studenter. Men i själva verket är det inte särskilt många studenter som får bostadsbidrag. rörde det sig om av de studerande. Bostadsbidrag kan man få om man är , eller om man är studerande med barn. Läser man senare i livet har man alltså inte rätt till bostadsbidrag om man inte har barn, även om man har det tufft ekonomiskt. Det är inte rimligt. anser att bostadsbidraget fortsatt ska behovsprövas men att den övre åldersgränsen ska bort så att alla som studerar har rätt att söka, oavsett ålder. 7.4Satsning på de mest utsatta äldre Det går bra för och det är högst rimligt att alla pensionärer får ta del av detta, även utanför det självreglerande pensionssystemet. Genom vårt föreslagna grundavdrag (se avsnittet Skatter) får även de som inte arbetar, men har skattepliktiga inkomster, en viss skattsänkning. Dessa grupper undantas helt i regeringens jobbavdrag. Vårt föreslagna grundavdrag medför en marginell förbättring för pensionärer. Vi avser också att avsätta en miljard till förbättringar för de pensionärer som har det svårast ekonomiskt . Vi kommer att föra diskussioner med bland andra pensionärsorganisationer för att utforma ett förslag som bäst når de fattigaste pensionärerna. Det kan handla om höjningar i bostadstillägg, den skäliga levnadsnivån som ligger till grund för särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd och andra förslag. Att enbart höja garantipensionen ger inte förbättringar, eftersom det leder till sänkt nivå av bostadstillägget. Många människor upplever att de inte har tillräckligt med tid för sig själva, sina barn och vänner och släktingar. Framför allt småbarnsföräldrar har svårt att få livet att gå ihop. Karriär ska kombineras med en aktiv fritid och kanske föreningsliv. tycker de flesta att det är mycket viktigt att ägna mycket tid med sina barn när de är små. Många är det som känner igen sig i en tillvaro fylld av stress och dåligt samvete. menar att 2000-talets viktigaste välfärds- och livskvalitetsreform är att fortsätta att skapa mer tid för människor. har många reformer genomförts som skapat ökat livsutrymme för människor. I stället för ökad ekonomisk standard har vi i valt att bygga ut föräldraförsäkringen, infört lagstadgad rätt till semester och sänkt arbetstiden. Mycket av det här arbetet har skett genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. vill fortsätta det här arbetet. Ökad tillväxt bör i större utsträckning användas till reformer som skapar mer tid. Reformer som innebär mer tid för människor att njuta av livet, umgås med familj och vänner och ta hand om varandra måste genomföras. Genom att göra det satsar vi också på ökat välbefinnande, mindre sjukdomar och minskad stress. 8.1Barntid bättre än vårdnadsbidrag Många småbarnsföräldrar upplever en enorm stress över att de inte i den utsträckning de vill kan vara tillsammans med sina barn under de viktiga småbarnsåren. finns en möjlighet till deltidsarbete barnen är små. I realiteten är dock denna möjlighet starkt begränsad för många människor på grund av att man inte har råd att gå ned i lön. För att skapa möjligheter för fler att gå ned i arbetstid med småbarn föreslår en ny del i föräldraförsäkringen och som vi kallar barntid. Reformen ger fler människor möjlighet att minska sin arbetstid utan att förlora kontakten med arbetsmarknaden. Barntid innebär en rättighet att gå ned i arbetstid till mot en ersättning på . Ersättningen är pensionsgrundande. Uttaget kan ske av en eller två föräldrar tillsammans eller var och en för sig. Reformen kostar totalt . Vi anser att barntid är ett betydligt bättre förslag än regeringens förslag om vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidraget riskerar att konservera könsroller. Barntidsförslagets möjlighet för båda föräldrarna att gå ned i arbetstid och dela på det praktiska föräldraskapet ger fördelar ur både barn- och föräldraperspektiv som vårdnadsbidraget saknar. Att barntidsersättningen är skattepliktig innebär också att den är pensionsgrundande, vilket inte vårdnadsbidraget är. Att ha tid tillsammans med sina barn är en av de viktigaste uppgifterna i livet. har länge drivit kravet på förlängd föräldraförsäkring, från dagens 16 månader . Vi föreslår nu att föräldraförsäkringen i ett första steg byggs ut med ytterligare en så kallad pappamånad 2010. Kostnaden för den utökade föräldraförsäkringen beräknas till . vill vi göra föräldraförsäkringen tredelad genom att reservera för vardera föräldern och att disponera på det sätt föräldrarna själva väljer. Detta är viktigt ur både ett barn- och jämställdhetsperspektiv. Föräldrarna ska kunna anpassa sin föräldraledighet i förhållande till barnets individuella behov. En tredelad föräldraförsäkring ger också förutsättningar för att det ska ses som lika självklart på arbetsmarknaden att män tar ut föräldraledighet som att kvinnor gör det. Barnet får större tillgång till båda sina föräldrar. leder jämnare könsfördelning när det gäller omsorgen om barn till ett samhälle där fler sätter barns behov i fokus i olika sammanhang. Vi anser att det ska vara möjligt för föräldrarna att ha en månads föräldraledighet. Vi vill också att andra än vårdnadshavaren, till exempel mor- och farföräldrar, ska kunna ta ut föräldrapenning. Intresset för det nu avskaffade friåret överträffade alla förväntningar. Det visar att det var en bra och efterlängtad reform. Många ville ta chansen att pröva något nytt . Det finns som väntat en stor variation i vad friårstagarna har gjort under sin ledighet. Många har valt att satsa på att starta eget företag eller vara hemma med barn eller barnbarn. En annan stor grupp har studerat, antingen för att höja sin kompetens eller för att ta chansen att studera något man annars aldrig skulle få möjlighet till i sin yrkesroll. Även för de personer som vikarierade för friårstagarna gjordes en välfärdsvinst genom att en i många fall långvarig arbetslöshet kunde brytas. På kort sikt leder friåret naturligtvis till en minskning av arbetslösheten. Varje friårstagare ersätts av någon arbetslös, varför antalet registrerade arbetssökande också minskar. De personer som går in som vikarier för friårstagarna tillägnar sig också en värdefull arbetslivserfarenhet. Den generella utbildningsnivån hos de arbetssökande höjs, liksom utbildningsnivån på företagens anställda. Detsamma gäller också den positiva effekt som uppnås av att flera under friåret väljer att starta eget, vilket ger en ny grund för fler livskraftiga småföretag. utvärdering av friåret visar att reformen lett till ökad rörlighet på arbetsplatser och arbetsmarknaden. () visar att tiden i arbetslöshet för friårsvikarierna minskat efter vikariatet. Friåret har således varit positivt för både vikarier och friårstagare. föreslår att friåret återinförs. anser att arbetsmarknadspolitiken i första hand ska syfta till att förena människors rätt till arbete och arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft. De senaste årens utveckling har, främst beroende på högkonjunktur, inneburit högre sysselsättning och lägre arbetslöshet, vilket vi ser som mycket positivt. Politiken som fördes under förra mandatperioden har bidragit till dagens höga sysselsättningssiffror. Delar av regeringens arbetsmarknadspolitik sympatiserar vi med. Det handlar om reformer av arbetsförmedlingen och det uttalade målet att öppna för fler aktörer i arbetsmarknadspolitiken. Många andra delar är vi starkt kritiska till, bland annat de kraftfulla försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen. Vi konstaterar också att det råder arbetskraftsbrist i många branscher som arbetslösheten i många grupper är fortsatt hög. Det gäller i synnerhet bland ungdomar och för personer med annan etnisk bakgrund än svensk, vilka dessutom i högre grad än andra tvingas till otrygga anställningsformer och ofrivilligt deltidsarbete. Också bland personer ser vi problem med att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Balansen och samordningen i regeringens politik mellan åtgärdsarbeten, utbildning och kompetensutveckling har inte tillräckligt svarat mot arbetsmarknadens behov. Arbetslöshet för den enskilde innebär ofta såväl utanförskap, ohälsa som ekonomiska bekymmer. De negativa effekterna av arbetslöshet för både den enskilde och för samhället i stort får inte underskattas. Fler människor i arbete är viktigt för . För är det en prioriterad fråga att verka för en jämställd arbetsmarknad genom medvetna insatser som syftar till att bryta upp mans- och kvinnodominerade branscher. Detta kommer också att leda till mer jämställda löner och arbetsvillkor i övrigt. För att klara omställningen till ett hållbart samhälle krävs både fortsatt strukturomvandling av svensk ekonomi i hållbar riktning, och att nya jobb skapas. ser tre viktiga områden som är fortsatt högprioriterade för den gröna omställningen av samhället och som kommer att skapa sysselsättning och nya jobb. Genom utvecklingen av ny, renare, effektivare teknik och teknologier som leder till en hållbar omställning av produktionen kan näringslivet utvecklas och ny sysselsättning, export och ekonomisk utveckling skapas. Ett bättre och ansvarsfullare nyttjande av naturresurser leder till fler ekologiskt hållbara jobb. Genom att förvalta naturresurserna bättre kan nya jobb skapas inom traditionella gröna näringar som skogen och jordbruket. En fortsatt ekologiskt klimathållbar omvandling av infrastruktur, bostäder och energiförsörjning kommer att generera nya jobb som det leder till ett mer hållbart samhälle. Regeringens viktigaste satsning för att skapa nya jobb tycks vara att subventionera fram nya tjänstejobb. ser förvisso att tjänstebranschen kan växa betydligt i och att det finns behov av att se över tjänsteföretagens villkor. Men lika viktigt är att nya kvalificerade arbeten inom nya industri- och tillverkningsföretag växer fram. Den enorma potential som finns i omvandlingen av det gamla industrisamhället till ett modernt hållbart samhälle tycks regeringen vara blind för. ser som framtidens mest lovande tillväxtområde alla nya företag inom miljöbranschen och alla innovatörer som skapar de nya hållbara lösningarna inom avfallshantering, energieffektivisering, energiproduktion, miljöövervakning, reningsteknik och större hållbara systemlösningar: Den svenska miljöteknikexporten växer. Miljöteknik är en av de snabbast växande branscherna internationellt. Både investeringsbehoven och betalningsviljan för att uppnå en god miljö verkar bara ökar allteftersom fler inser att priset för att inte göra något alls är så mycket högre. När världsmarknaden växer och efterfrågan ökar kan de svenska företag som ligger långt framme vara med och slåss om den växande marknaden. Att minska vårt beroende av olja minskar inte bara vår klimatpåverkan. Även vår sårbarhet och samhällets kostnader kan då minska. Ersätts dessutom oljan med hållbara inhemska energialternativ skapas inhemska arbetstillfällen. Vår egen skogsråvara, inklusive massafabrikernas svartlut, är hårdvaluta när både olja och utsläppsrätter för koldioxid blir allt dyrare. ses som världsledande när det gäller bioenergi, och många företag står inför stora exportmöjligheter av svenska produkter och kunnande inom bioenergisektorn. En aktiv politik som stimulerat omställning från olja till bioenergi för uppvärmning har inte bara lett till hållbarare energilösningar som minskar utsläppen av växthusgaser utan har också skapat utrymme för svenska företag som med stigande världsmarknadspriser på olja har stora exportmöjligheter. Genom en fortsatt satsning på hållbara energisystem kan fler svenska företag växa sig starka och bli framgångsrika exportföretag. Det svenska läget för bioenergi är mycket gynnsamt då vi har stora tillgångar på råvara i form av skog. Men även andra förnybara energislag kan utvecklas. De svenska vindlägena är till exempel vida överlägsna de tyska. Med vår stora yta både till lands och till havs finns förutsättningar att göra vindkraft till en svensk storindustri. En annan viktig marknad att utveckla är energieffektivisering då den allra billigaste kilowattimmen eller drivmedelslitern är den sparade. Teknik för energieffektivisering kan bli den största framtida energibranschen. Där har samordnad teknikupphandling en viktig roll att spela. Utvecklingen av en marknad för hållbara energilösningar sker dock inte av sig själv. Svensk forskning måste ligga längre fram med inriktning på att stödja nästa generation biodrivmedel, solceller och vågkraft. Utvecklingen av miljöteknik är världens snabbast växande bransch. Med politiskt stöd i form av både stimulans och krav, i form av mer styrande certifikatssystem och en fortsatt grön skattepolitik kan ny svensk snål och ren teknik växa sig stark både i och internationellt. Återvinningsbranschen är under stark expansion. Enligt Svensk näringsgrensindelning ökade antalet sysselsatta . är , vilket kan jämföras med genomsnittet i tillverkningsindustrin som är . I en rapport från Återvinningsindustrierna kommer det att skapas minst 10 000 nya jobb inom den närmaste tioårsperioden. hävdar återvinnarna att den totala sysselsättningsökningen blir minst den dubbla då det finns en stor sektor som arbetar med olika kringtjänster. Enligt branschen handlar det således om minst 20 000 nya jobb . Genom att fortsätta att bygga på det vi är bra på kan svensk industri moderniseras och förnyas och nya jobb skapas. I budgetmotionens övriga delar som rör klimat, miljö och skatter utvecklas hur en sådan strategi ser ut. 9.2Arbetsmarknadspolitik för dem som står långt borta från arbetsmarknaden