mot · GV02MJ449 · 2007-10-02 00:00:00 — 4Ett orättvist globalt klimatutrymme6 7.2Nationellt klimatmål till 202010 7.3Nationellt klimatmål till 205011 7.4Sektorsvisa inriktningsmål och åtgärdsplaner11 7.5Begränsad klimatpåverkan i andra länder12 av BNP till klimatåtgärder15 9.3Insatser för klimatsäkerhet i Sverige16 9.8Ökat stöd miljöorganisationers klimatarbete19 10Klimatåtgärder för flyg och sjöfart20 10.1Skatt på internationellt flyg20 11.1EU:s system för handel med utsläppsrätter22 11.2Miljöavgift på fluorerade växthusgaser22 11.3Utredning om minskade utsläpp från industrin23 12Klimatåtgärder för energisektorn och bostäder23 12.4Timvis mätning av el24 12.6Skärpta byggregler vid nybyggnation och ombyggnation25 13Klimatåtgärder inom kollektivtrafik och järnväg26 13.1Klimattaxa och ökad kollektivtrafik26 14.6Miljöpolicy för statliga myndigheter29 15Klimatåtgärder som gör det dyrare att köra fossilt29 15.1Drivmedelsskatter för bensin och diesel29 15.3Kilometerskatt för tunga fordon30 15.6Försäljningsskatt på nya personbilar31 15.8Vägtransporter i EU:s handelssystem32 16Klimatåtgärder som stimulerar övergång till biodrivmedel32 16.1Konvertering av bilar till biodrivmedelsdrift33 16.3Forskning om förnybara drivmedel33 16.4Stöd till pumpar för förnybara drivmedel33 16.5Moms på etanol och biogas34 16.7Konsumentinformation om bilars bränsleförbrukning35 17Klimatåtgärder för jordbruk och livsmedel35 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt klimatmål till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt klimatmål till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sektorsvisa inriktningsmål och åtgärdsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt klimatmål: Begränsad klimatpåverkan i andra länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella per capita-mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare öka satsningarna på internationella klimatinvesteringsprogram (Siclip). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att länder ska kunna införa klimattullar gentemot i-länder som vägrar delta i det internationella klimatsamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i sin statsbudget ska satsa motsvarande av BNP på klimatåtgärder som ett slags klimatförsäkring för framtiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) ska behållas och förstärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur Trafik-klimp ska kunna införas i klimatinvesteringsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning om ytterligare statliga insatser för kommunernas klimatarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska utformas en strategi för att stärka klimatsäkerhet, dvs. säkerheten för att möta klimatförändringarnas effekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av ett nytt klimatsekretariat för klimatforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka inom för att det inom offentlig upphandling av klimatskäl ska vara möjligt att ta hänsyn till koldioxidutsläpp samt avstånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till de ideella miljöorganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s system för handel med utsläppsrätter. beslutar om införande av lag om miljöavgift på F-gaser i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag på skärpta byggregler avseende energihushållning, med strängare krav på uppföljning, samt efterlevnad av regelverk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utveckla en nationell strategi för bioenergi för att analysera hur dess utveckling kan främjas utan att den biologiska mångfalden påverkas negativt.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning om huruvida det finns behov av att justera eller komplettera avfallsförbränningsskatten i lag (1994:1776) samt införa en skatt på energi för att öka sortering och återvinning från t.ex. industrin.2 1 Yrkande 15 hänvisat till FiU. 2 Yrkandena 18 och 21 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 19 hänvisat till CU. 4 Yrkande 20 hänvisat till NU. Jorden blir allt varmare. Enligt FN:s klimatpanel (IPCC) har jordens medeltemperatur ökat med de och kan fortsätta öka med över sex grader de kommande hundra åren. Av har elva varit de varmaste . Den snabba temperaturökningen innebär stora påfrestningar på ekosystemen. Ett par graders temperaturhöjning ökar risken för att av jordens växt- och djurarter kommer att dö ut. Havsytans nivå höjs. Värmeböljor, kraftiga regn och snöfattiga vintrar blir vanligare. Fortsatta utsläpp kommer att stanna kvar i atmosfären och bidra till fortsatt uppvärmning och höjning av havsytans nivå. Uppvärmningen kan få Grönlandsisen att smälta , vilket leder till en höjning av havsytans nivå med . Klimatförändringarna är ett stort hot mot utvecklingsländer och ett enormt hinder för fortsatt fattigdomsbekämpning. Redan fattiga länder kommer att drabbas värst, exempelvis bedömer FN:s klimatpanel att vissa delar av kommer att drabbas av minskad matproduktion redan till 2020. bedöms även få effekter av stigande havsvattenyta samt minskade vattenresurser som 75250 miljoner människor kan drabbas av . I ökar smältvattenmängderna först från bergsglaciärer, för att därefter minska bortom de närmaste tvåtre decennierna. FN:s klimatpanel bedömer att vattentillgångarna kommer att minska i stora områden av med negativ påverkan på fler än en miljard människor vid 2050. En annan effekt i regionen är svårare översvämningar längs kusterna och längs vattendrag. Genom att minska våra utsläpp har vi ännu möjlighet att påverka hur stora effekterna av klimatförändringarna blir och hur snabbt de kommer men vi måste agera . 4Ett orättvist globalt klimatutrymme anser att rika länder inte har rätt att släppa ut mer växthusgaser än fattiga länder. Enligt principen om rättvist miljöutrymme skall jordens begränsade resurser vara rättvist fördelade mellan alla människor inom ramarna för naturens långsiktiga bärkraft. kännetecknas klimatsituationen i världen som långt ifrån rättvis. I-länder och Öst- och med av jordens befolkning ger upphov till av jordens utsläpp. Övriga länder med av jordens befolkning står för av utsläppen. Rika länder har orsakat klimatförändringarna, men det är de fattiga länderna som kommer att drabbas hårdast av dem. Det är oroväckande att de globala utsläppen av växthusgaser har ökat med och . Totalt sett bedöms de globala utsläppen komma att öka med . står för hälften av i-ländernas samlade utsläpp, och landets utsläpp fortsätter att öka kraftigt. Inom EU-15 (som har ett gemensamt åtagande att minska utsläppen enligt Kyotoprotokollet) minskade utsläppen med , men enligt Europeiska miljöbyråns prognoser kommer EU:s utsläpp att öka något till 2010. har som ett av få i-länder minskat sina utsläpp något. har även med växande ekonomier, som och , fått kraftigt ökade utsläpp. Dessa och andra fattiga länder måste dock kunna få öka sina utsläpp för att de miljarder människor som lever i fattigdom skall kunna få höjd levnadsstandard. Detta ställer i sin tur ännu högre krav på rika länder att minska sina utsläpp. Ett viktigt argument för att i-länder skall minska sina utsläpp mer än fattiga länder är att utsläppen per person är mycket högre i i-länderna. Förvisso har precis passerat som det land som släpper ut mest koldioxid , men släpper ut ca koldioxid per person och år vilket är mycket mindre än som släpper ut koldioxid per person och år. utsläpp är ca koldioxid per person och år, vilket är lägre än i de flesta andra i-länder men fortfarande betydligt högre än i . har varit med och utformat den svenska klimatpolitiken fram till riksdagsvalet . antog klimatstrategi som slog fast att de svenska utsläppen av växthusgaser skall som ett medelvärde för perioden 20082012 vara lägre än utsläppen . antogs en ny klimatproposition, Nationell klimatpolitik i global samverkan (2005/06:172) av och Socialdemokraterna. Som ett resultat av den klimatpolitik som bedrivits har som ett av få i-länder i världen lyckats minska utsläppen av växthusgaser. Utsläppen var lägre 2005 än de var 1990. har utsläppen varierat mellan som högst 77,4 megaton (1996) och som lägst 67,0 megaton (2005). har BNP ökat under 19902005. Följaktligen har den klimatpolitik som vi drivit tillsammans med Socialdemokraterna och lyckats med något som är unikt i världen: att minska utsläppen av växthusgaser som ekonomin har växt. Utsläppen utvecklas dock väldigt olika i olika sektorer. Minskning av utsläppen har främst skett från uppvärmning av bostäder och lokaler, från avfallsdeponier och från jordbruksnäringen. I sektorn bostäder och service (kommersiella lokaler och enskild uppvärmning) har utsläppen minskat med 19902005. minskade oljeanvändningen för uppvärmning med . Oljekriser, ökade energipriser, klimatinvesteringsprogram och inte minst beskattningen har påverkat övergången från olja till andra mer miljövänliga uppvärmningskällor. Höjningen av energi- och koldioxidskatterna har fått hushåll att gå från oljeuppvärmning och elpannor till fjärrvärme, värmepumpar och pelletspannor. Energi- och koldioxidskatterna har bidragit till att fjärrvärmeproduktionen nu i så hög utsträckning baseras på biobränslen i stället för kol och olja. Beskattningen har ökat kostnaden för användning av fossila bränslen som investeringsstöd har getts för att bygga ut fjärrvärmenätet. har fjärrvärmen byggts ut kraftigt. Utsläppen av växthusgaser från fjärrvärmesektorn har emellertid inte ökat på grund av att biobränslen står för den största delen av ökningen. Elcertifikatssystemet har inneburit ökad elproduktion av förnybar energi. Även utsläppen från avfallssektorn har minskat betydligt. Utsläppen från avfallsdeponier minskade . En starkt bidragande orsak har varit den förda politiken med avfallsskatt som gynnar energiutvinning genom insamling av deponigas samt förbuden mot deponering av vissa avfall som lett till minskad deponering av organiskt material. Jordbrukets utsläpp av växthusgasen metan har minskat . Att utsläppen minskat beror bl.a. på minskad djurhållning och lägre handelsgödselanvändning. Vissa sektorer har däremot ökat sina utsläpp av växthusgaser, t.ex. transportsektorn, vars utsläpp ökat . Ökningen beror främst på ett ökat transportarbete för tunga godstransporter. Nästan en tredjedel av de svenska utsläppen av växthusgaser kommer från transportsektorn. Vidtagna åtgärder såsom energi- och koldioxidskatt på drivmedel och skattebefrielse för biodrivmedel har lett till att utsläppen av koldioxid från vägtrafiken har dämpats, men mycket återstår att göra. En betydande del av den svenska industrin ingår i EU:s system med utsläppshandel, som är en del av Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer vars syfte är att minska utsläppen av växthusgaser. Systemet var tänkt att vara ett viktigt instrument för att dämpa utsläppsutvecklingen för industrin, men har det inte lett till minskade utsläpp. 725 svenska anläggningar var med i systemet 2006 och dessa stod för av utsläppen av växthusgaser i . Utsläppen från de verksamheter i som ingår i systemet (den s.k. handlande sektorn) bedöms enligt och öka åren 19902020 trots EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Det är främst utsläppen från järn- och stålindustrin, mineralindustrin och raffinaderier som kommer att öka på grund av produktionsökningar inom dessa branscher. Regeringens klimatpolitik har varit en stor besvikelse. I den första budgetpropositionen infördes inga nya klimatåtgärder, däremot kraftiga neddragningar. Enligt budgeten skulle medlen till Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) slopas efter 2008 och medlen till energirådgivarna efter 2007. Regeringen fattade beslut om att trängselavgifterna i skulle införas (i enlighet med att majoriteten av stockholmarna hade röstat ja till systemet) men beslutade att intäkterna skulle gå till enbart vägbyggen. Med anledning av detta yrkade i motionen Klimatpolitik (2006/07:Mj266) för ytterligare 55 klimatåtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser. Alla avslogs emellertid av den nya högermajoriteten i . Därefter har väntat på att regeringen skall leverera nya klimatförslag, men istället fattar regeringen beslut som försämrar möjligheter till minskade utsläpp. Regeringen införde sin första klimatåtgärd, miljöbilspremien, ekonomiska vårproposition. Konkret betyder det att en person som köper en ny miljöbil får en subvention på . Även om förslaget har vissa poänger är vi kritiska till det. En miljöbilspremie till en bilägare kan lätt mista sitt syfte om ägaren ändå använder sig av fossila drivmedel. Ett stöd till t.ex. en bil som går på både etanol och bensin kan slå helt fel om bilägaren enbart tankar bensin. Då är det mer kostnadseffektivt att använda statliga medel till att på olika sätt stimulera en övergång till förnybara drivmedel, dvs. göra det billigare att köpa biodrivmedel än de fossila bränslena. En sådan ekonomisk styrning är mer träffsäker. Vi föreslår i denna motion förslag som kan styra mot det hållet. I budgetpropositionen har regeringen infört en s.k. klimatmiljard och menar att detta är en stor klimatsatsning. Men i klimatmiljarden ingår tidigare satsningar från förra mandatperioden och miljarden delas upp . Dessutom talas det tyst om att Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) och flera stöd till energieffektivisering läggs ned. Enligt utvärdering leder Klimp till stora minskningar av utsläppen av växthusgaser och dessutom miljöförbättringar inom ramen för flera av de 16 nationella miljökvalitetsmålen. Regeringen avvecklar programmet utan att motivera beslutet. Det är tydligt att regeringen minskar anslagen till klimatåtgärder mer än de ökar dem. Att kalla regeringens budget för en klimatsatsning är därför inget annat än en bluff. Det enda beslut regeringen vidtagit som kan minska utsläppen av växthusgaser är höjningarna av drivmedelsskatterna i syfte att minska vägtrafikens utsläpp av växthusgaser. Det är ett nödvändigt steg i rätt riktning, men effekten blir långt ifrån tillräcklig när regeringen fattar flera beslut som ökar utsläppen från bilismen. Regeringen låter t.ex. intäkterna från trängselskatten i gå till vägbyggen istället för till kollektivtrafik. Utöver detta lägger regeringen i budgeten mer resurser på vägbyggen och aviserar att en större andel av investeringarna skall gå till nyinvesteringar i vägar och inte i järnvägar. Regeringen verkar inte förstå det omfattande behovet av stora nyinvesteringar inom kollektivtrafik och järnväg. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk beredning för översyn av klimatpolitiken. I beredningens uppdrag ingår att utveckla nationella mål och åtgärder för den svenska klimatpolitiken. I direktivet saknas tyvärr frågan om hur och när kärnkraften skall fasas ut. Klimatberedningen kommer att lägga fram sitt betänkande . En proposition om klimatpolitiken skall enligt regeringen läggas fram . Vi har en representant som deltar aktivt i beredningen. Den parlamentariska beredningens arbete är värdefullt det behövs en större samsyn i svensk klimatpolitik. Men klimatfrågan kräver skyndsamma åtgärder, och i avvaktan på propositionen och slutresultatet av Klimatberedningens arbete föreslår vi ett antal åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. vill ha en snabbare energiomställning. Vi ser det som nödvändigt att förnybara energikällor skall ha slagit igenom och kärnkraften reducerats kraftigt till 2020. Om bör uran, kol, olja och fossilgas i stort sett vara utfasade från energisystemet i . Avvecklingen av kärnkraft bör ske i jämn takt, och den sista reaktorn skall tas ur bruk . Vi vill avveckla en kärnkraftsreaktor till 2010. anser att fossilgas inte får byggas ut, och vi säger bestämt nej till den ryska fossilgasledning som planeras gå genom till . I de följande kapitlen lämnar vi åtskilliga förslag på nya klimatmål och nya åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser samt begränsa klimatförändringarnas effekter i och utomlands. En temperaturhöjning på eller mer skulle leda till allvarliga konsekvenser för miljön och världens fattiga. Vid en fortsatt global uppvärmning på kan av jordens växt- och djurarter dö ut, och över en miljard människor kommer att lida av vattenbrist. relaterar miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan inte till ett temperaturmål utan till växthusgashalt samt utsläpp per person, men dessa har visat sig vara för högt satta för att 2-gradersmålet ska kunna nås. Vi anser att det överordnade målet för klimatpolitiken skall vara att den globala temperaturhöjningen inte skall överstiga . föreslår att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ändras så att det relaterar till den globala temperaturökningen. skall vara en föregångare i klimatarbetet samt verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot 2-gradersmålet. Miljökvalitetsmålet skall dessutom kompletteras med ett nytt delmål . Detta bör ges regeringen till känna. 7.2Nationellt klimatmål till 2020 En temperaturökning på två grader kan undvikas endast genom kraftiga utsläppsminskningar av samtliga växthusgaser. Utsläppen globalt behöver börja minska för att låga stabiliseringsnivåer av växthusgaser över huvud taget ska kunna nås. För att detta skall vara möjligt behöver utsläppen i i-länderna reduceras betydligt. Klimatmålet till 2020 måste därför vara väldigt ambitiöst; utsläppen i bör minska med jämfört med nivå. föreslår ett nytt nationellt klimatmål om att skall minska utsläppen av växthusgaser med jämfört med 1990-års nivå. Kyotoprotokollets projektbaserade flexibla mekanismer eller kolsänkor skall inte användas för att nå det nationella klimatmålet till 2020. Utsläppsminskningar utomlands skall inte användas som ursäkt för att inte minska utsläppen på hemmaplan. Istället skall Kyotoprotokollets projektbaserade flexibla mekanismer (CDM/JI) användas för att uppnå ett helt nytt klimatmål Begränsad klimatpåverkan i andra länder. Detta bör ges regeringen till känna. 7.3Nationellt klimatmål till 2050 måste utsläppen minska till den nivå där naturliga processer balanserar växthusgasnivån i atmosfären, till ca 5 gigaton koldioxidekvivalenter/år. Jämfört med utsläppen (ca 38 gigaton) måste utsläppen minska med . Enligt behöver i-länder minska utsläppen för att 2-gradersmålet skall kunna nås. I-länder, som har ett stort ansvar för klimatförändringarna, bör minska sina utsläpp mer än fattigare länder med låga utsläpp per person. föreslår som ett nytt nationellt klimatmål att skall minska utsläppen av växthusgaser jämfört med 1990-års nivå. Detta bör ges regeringen till känna. 7.4Sektorsvisa inriktningsmål och åtgärdsplaner Den svenska klimatpolitiken skall utgå från målstyrning där sätter upp övergripande mål utifrån vilka sedan styrmedel införs och åtgärder genomförs. Målstyrningen inom klimatpolitiken behöver emellertid förbättras avsevärt. Det nationella klimatmålet har varit att skall minska sina utsläpp åren 20082012 jämfört med . varierar utsläppsutvecklingen kraftigt mellan olika sektorer. Inom sektorn bostäder och lokaler finns inget specifikt mål om utsläppsminskningar. Trots det har utsläppen från denna sektor minskat kraftigt, vilket i hög utsträckning berott på att det funnits klimatpolitiska styrmedel. Transportsektorn däremot har haft som mål att utsläppen skall stabiliseras nivå till 2010, men istället har utsläppen ökat med . Inom transportsektorn har styrningen inte varit tillräcklig. Enligt och har trafikverken angivit att ett särskilt mål för transportsektorn motiverar det interna arbetet med åtgärder för att minska utsläppen men att ett mål skall upplevas som realistiskt och inte vara satt i en alltför avlägsen framtid (Konsekvensanalys av klimatmål, 2007). De föreslår därför att inblandade myndigheter ges i uppdrag att formulera ett inriktningsmål för transportsektorn. Med sektorsvisa inriktningsmål med tillhörande åtgärdsplaner kan slumpartad utveckling av detta slag inom klimatpolitiken undvikas. De sektorsvisa inriktningsmålen skulle kunna fungera som stöd för sektorernas eget klimatarbete samt ge en vision av nödvändiga förändringar inom sektorerna. Det bör införas sektorsvisa inriktningsmål med sektorsvisa åtgärdsplaner för att på ett mer målinriktat sätt kunna uppfylla de nationella klimatmålen. Detta bör ges regeringen till känna. 7.5Begränsad klimatpåverkan i andra länder De svenska utsläppen har minskat , men om enbart svenska data används kan utsläppen underskattas kraftigt enligt en undersökning från KTH (Koldioxidutsläpp till följd av import och konsumtion: beräkningar med olika metoder, m.fl. ). Med en av de fyra metoderna som använts i undersökningen blir årliga utsläpp dubbelt så stort som dagens rapporterade värde. De totala utsläppen av koldioxid till följd av import och produktion för inhemsk konsumtion är enligt undersökningen mellan 57 och 109 megaton koldioxid . Dessa siffror kan jämföras med de ca 54 megaton koldioxid som rapporterades som totala koldioxidutsläpp från . KTH:s skattningar ger utsläpp per capita som varierar mellan 6,3 och koldioxid att jämföra med rapporterade utsläpp på koldioxid per capita. Det är framför allt importen av fordon, maskiner, elektronik, mineraler, metaller, el och fossila bränslen som orsakar utsläpp utomlands. Importen kommer främst från andra EU-länder, , , och . Detta innebär att även om vi minskar våra utsläpp i , men ökar vår import och konsumtion, kan de totala utsläppen orsakade av svenska medborgares och företags konsumtion öka. Därför anser vi att skall anta ett nytt mål för minskade utsläpp utomlands, Begränsad klimatpåverkan i andra länder. föreslår att det införs ett nytt klimatmål: Begränsad klimatpåverkan i andra länder. För att uppnå målet skall använda sig av Kyotoprotokollets projektbaserade flexibla mekanismer (CDM/JI). Detta bör ges regeringen till känna. Just nu pågår intensiva förhandlingar om hur nästa internationella klimatavtal skall se ut när Kyotoprotokollet löper ut . En del länder, framför allt , kräver att fattiga länder skall minska sina utsläpp. Fattiga länder anser däremot att det är länder som som släpper ut väldigt mycket koldioxid per person som skall stå för de stora utsläppsminskningarna, i synnerhet på grund av att det är dessa länder som stått för de historiska utsläppen av växthusgaser. Fattiga länder anser sig ha rätt att öka sina utsläpp för att kunna bekämpa fattigdomen i sina länder. släpper ut koldioxid per person medan släpper ut ca . Hela släpper ut som ett medelvärde mindre än koldioxid per person och år och hela släpper ut strax över . Enligt principen om rättvist miljöutrymme skall jordens begränsade resurser vara rättvist fördelade mellan alla människor inom ramarna för naturens långsiktiga bärkraft. Därför bör fattiga länder få öka sina utsläpp för att kunna bekämpa fattigdomen, medan rika länder måste minska sina utsläpp. Utsläppsnivåerna i fattiga och rika länder måste närma sig varandra. På lång sikt behöver dock alla världens länder begränsa sina utsläpp av växthusgaser. Internationella per capita-mål skulle bättre kunna styra mot att ett mer globalt rättvist miljöutrymme skapas.