ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02T382 · 2007-10-04 00:00:00 — Kvalitetssäkring och uppföljning av utryckningsförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring och uppföljning av utryckningsförare. Vi har utryckningsförare (s.k. blåljusförare) i många branscher i , men dessa återfinns framför allt inom polisen, räddningstjänsten samt i ambulansverksamheten. Det nuvarande regelverket ställer inga särskilda kompetenskrav på dessa förare, förutom att dessa innehar körkortskategori B för ambulans och kategori C för brandfordon över . Att föraren har kunskap, trafik- och körvana efterfrågas mycket sällan eller inte alls. I deras verksamhet ingår det att man tvingas att frångå normala trafikregler. Exempelvis kan detta vara att både överträda gällande hastighetsgränser och köra mot rött ljus. Detta kräver stor erfarenhet och omdöme av föraren för att inte riskera sitt eget eller annans liv. Till skillnad från många andra länder finns det ingen enhetlig utbildning, kvalitetssäkring och uppföljning i för dessa förare. Tvärtom är det vanligen så att varje bransch har sitt eget utbildningsprogram där kvaliteten kan vara av mycket varierande art. Detta är inte på något sätt förenligt med samhällets krav på nollvision inom trafiken. Problemen riskerar dessutom att öka framöver eftersom det pågår en generationsväxling av många utryckningsförare samt att kraven ökat år för år. är det inte ovanligt att till exempel en ambulans väger över med hög tyngdpunkt i bilen. Det kräver mycket stort omdöme och erfarenhet att framföra detta fordon i hög fart. Inom polisen finns också betydande oro för framtiden eftersom de nya eleverna på polishögskolorna oftast har betydligt mindre körvana än tidigare kullar. Dessutom finns inte någon medicinsk kontroll av utryckningsförare som det finns med förare inom annan yrkesmässig trafik. Sammantaget anser vi att det är viktigt att kartlägga och komma med förslag på om man kan kvalitetssäkra denna verksamhet såväl beträffande vem som är lämplig som uttryckningsförare som lämpligt adekvat utbildningsprogram. Men det är också viktigt att ha ett bra uppföljningsprogram och gärna att en viss myndighet har ett licensieringsansvar av alla förare. Det behövs med andra ord ett nationellt regelverk för utryckningsförare som säkerställer grundläggande krav och kompetens som det finns för all annan yrkesmässig trafik.
mot · GV02T383 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att situationen på postmarknaden är i behov av en fullskalig översyn för att komma till rätta med den uppenbart bristfälliga konkurrensen som där råder. Trots att postmarknaden formellt avreglerades 1993 har statliga alltjämt en mycket dominerande ställning särskilt när det gäller marknadssegmentet för enstaka försändelser. Ingenting talar för att några genomgripande förändringar är att vänta, skriver i sin rapport konkurrens 2007. Det finns någon enstaka konkurrent till som finns representerad på ett större antal platser i landet. Utöver det finns det 30-talet privata postoperatörer vilka i huvudsak bedriver lokal verksamhet på mindre orter. Att det finns ett så begränsat antal företag på brevmarknaden har sannolikt flera orsaker. Höga etableringshinder, särskilt när det gäller rikstäckande övernattbefordran, kan vara en anledning. En annan kan vara de tidigare bristerna i postlagen avseende villkoren för nyttjandet av den postala infrastrukturen. innehåller postlagen en regel om skyldighet rörande postboxar som gör det möjligt för de olika tillståndshavarna att dela ut post i varandras postboxar. Men så mycket mer än så är det inte frågan om. Postlagen innehåller inte några andra direkta bestämmelser som syftar till att underlätta eller främja konkurrens. Samlat ansvar inom postområdet samt området för elektronisk kommunikation har som central förvaltningsmyndighet (nedan PTS). Dess verksamhet fastställs i förordning (1997:401) med instruktion för PTS. I denna stadgas att PTS inom postområdet skall övervaka prisutvecklingen. Inom området för elektronisk kommunikation stadgas däremot att PTS förutom övervakning av prisutvecklingen också skall främja en sund konkurrens. Det saknas tydlig konsekvens i förordningen rörande konkurrensfrämjandet. Avsaknaden av fullgod konkurrens inom postmarknaden har naturligtvis flera orsaker, men den ovan beskrivna skillnad som finns i den nämnda förordningen visar på en grundläggande brist i regelverket. Väsentligt rimligare vore naturligtvis om så var fallet att PTS också kunde få möjlighet att med ett tydligare uppdrag arbeta för mer konkurrensfrämjande inom postområdet. Att statliga har av postmarknaden är ett tydligt men också skrämmande exempel på att konkurrensen på postmarknaden inte fungerar tillfredsställande. Hela situationen inom postmarknaden och dess orsaker är i behov av en rejäl översyn om vi fortfarande med gott samvete skall kunna betrakta postmarknaden som avreglerad.
mot · GV02T384 · 2007-10-03 00:00:00 — Borttransport av övergivna fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om borttransporter av övergivna fordon. kan övergivna fordon påträffas vid sidan av vägar och i diken. Ansvaret för att transportera bort dessa bilar ligger självklart på ägaren. I många fall är detta dock så att ägaren inte vill kännas vid det, eller att fordonet har blivit stulet och därefter övergivits. Om dessa fordon utgör en fara för trafikanter ligger ansvaret för bortforsling på polismyndigheten. Det finns dock bilar som hamnar i någon sorts ingenmansland. Dessa fall har en tendens att hamna mellan stolarna då det är oklart vem som egentligen bär ansvaret för borttransporten. Förutom att övergivna bilar är ett negativt inslag i vår gemensamma miljö kan de också utgöra en fara. Om vägtrafikanter vänjer sig vid att det kan ligga fordon som ingen tycks ha intresse av, kanske man inte reagerar den dagen man passerar en bil som kört av vägen där det kan finnas skadade personer. Angelägenheten i att få bukt med detta problem är stor. Regeringen bör se över vilka möjligheter det finns att förtydliga vem som bär ansvar för att transportera bort de fordon vars ägare inte går att hitta och som inte omfattas av polisens ansvar.
mot · GV02T385 · 2007-10-03 00:00:00 — Pilotprojekt med s.k. omkörningsfält efter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pilotprojekt med s.k. omkörningsfält efter . Dagens medelstilldelning till infrastrukturprojekt på väg står inte i proportion till de uttalade behoven. Många mycket frekventerade vägar i framför allt skogslänen har fått vänta på nödvändiga investeringar. Särskilt uppenbart är detta vid turistområden som vid högsäsong har en mycket omfattande tillströmning av bilturister. Vägarna är inte dimensionerade för den trafikvolym som de i praktiken omfattas av. Under högsäsong är bilköerna ofta långa. Detta skapar stress hos förarna. De väntar på möjlighet att köra om. Till slut gör de det, även om det från trafiksäkerhetssynpunkt är olämpligt. Många trafikolyckor har orsakats med detta som bakgrund. Trots att detta är väl kända fakta finns inte ekonomiska medel för att genomföra nödvändiga investeringar. Av den orsaken är det viktigt att pröva alternativa idéer. En sådan är att istället för att bygga om en hel väg skapa ett system av s.k. stigningsfält/omkörningsfält. Tillsammans med en väl genomförd skyltning skulle dessa kunna öka trafiksäkerheten betydligt och därmed bidra till ett minskat antal olyckor. Trafikanterna skulle efter vägen med regelbundna intervaller få information om nästkommande omkörningsfält. Det kan markeras så att nästa omkörningsfält kommer om exempelvis . Trafikanten kan då utan stress ligga kvar bakom ett långsammare fordon och invänta omkörningsfältet. Exempel på vägar som kan lämpa sig för försöksverksamhet med denna inriktning är mellan och samt mellan och . Efter exempelvis skulle projekt med denna inriktning kunna utvärderas från bl.a. trafiksäkerhetssynpunkt. Mycket talar för att stora vinster på den punkten ska kunna noteras detta som det bidrar till en bättre infrastruktur som i sin tur stärker näringslivet efter de aktuella vägarna.
mot · GV02T386 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utpekande av som en del i ett nationellt godsstråk. Partnerskap har arbetat för investeringar på järnvägsträckningarna FalunBorlängeFröviStälldalenKil. Det handlar om ett järnvägsprojektet syftande till att förbättra den tunga exportindustrins transportmöjligheter. Projektet är en del i ett större trafiksystem med transporter från till (Väster om ). ingår i en s.k. stråkstrategi. Sådana satsningar leder till att effektiva transporter med hög frekvens skapas. I sin tur banar de vägen för en bättre konkurrenskraft för svenskt näringsliv och får således positiva effekter för tillväxt och sysselsättning. är en naturlig bana för att ta hand om de ökade godsmängderna genom Bergslagen och . Den bör av den orsaken pekas ut som en del i ett nationellt godstråk som långsiktigt ska prioritera i sin planering. Efter banan ligger viktiga exportindustrier inom bl.a. papper och stål. Det innebär bland annat uppgraderingar av godsnätet till 25 tons axellast, större lastprofiler samt förbättrade anslutningar till godsnätet. Åtgärder som specifikt kan nämnas är förbättrad anslutning till pappersbruk, uppgradering SmedjebackenLudvika, ny bansträckning och i ett första steg ett partiellt dubbelspår mellan och . Noterbart är också att startat en förstudie för investeringar på hela StorvikFrövi. bör ingå i det nationella godstrafiknätet.
mot · GV02T389 · 2007-10-03 00:00:00 — Postutdelning i glest bebodda områden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om postutdelning i glest bebodda områden. I glest bebyggda delar av vårt land finns inte postutdelning , vilket naturligtvis generar svårigheter för boende men även försämrar förutsättningarna att bedriva näringsverksamhet. sker posthantering i samverkan med upphandlade skolskjutsar eller kollektivtrafik. Det är bra men kan vara mycket sårbart om förutsättningarna ändras genom exempelvis att behovet av skolskjutsar upphör eller att boende med nya behov etablerar sig på orten. Att posten upphör att komma på grund av att skolskjutsen upphör innebär också att förutsättningen att bo kvar försvinner för alla, oavsett behov. Det finns alltså ibland behov av att snabbt förändra utbudet av service. Är det svårt att ändra posthantering blir det också svårt för företag att etablera sig på mindre orter. Därför måste möjligheterna till en flexiblare hantering av post i glest bebyggda delar av ses över så att förändringar kan ske snabbt när behov av olika typer av service förändras.
mot · GV02T390 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerheten på . Trafiksäkerheten på 45 blir alltmer osäker. Antalet olyckor och tillbud är frekvent förekommande på vägavsnittet. Då sträckan dessutom är starkt trafikerad av tunga transporter ökar kraven på framkomlighet. Att sänka hastigheterna på den aktuella sträckan är inte att betrakta som en bra lösning, eftersom avstånden är långa och restiderna därmed skulle öka. Regeringen bör därför se över möjligheterna att öka säkerheten på .
mot · GV02T391 · 2007-10-03 00:00:00 — Permanent sänkt hastighet vid hållplatser på 50-vägar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hastighetsbegränsningar vid passerandet av bussar som släpper av passagerare. Det sker många olyckor och tillbud i samband med att bussar stannar på hållplatser för av- och påstigning. Inte minst för våra barn är situationen extra farlig. Att öka säkerheten genom att införa en högsta tillåtna hastighetsgräns är en rimlig åtgärd för en säkrare trafikmiljö som sannolikt kan rädda liv. Regeringen bör därför se över möjligheten att göra en förändring i lagstiftningen, så att hastigheten för att passera en buss som stannat för att släppa av passagerare på en vägsträcka med en hastighetsbegränsning på 50 ej får överstiga .
mot · GV02T392 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om väghållning i glesbygd. Med den ekonomiska utveckling som har och förväntas ha under överskådlig framtid, växer efterfrågan av arbetskraft starkast i storstadsområden. Det leder bland annat till utflyttning från landsbygd och glesbygd och att befolkningen där blir allt äldre. Det i sin tur innebär att det kommer att bli svårt att ha kompetens, personella resurser och tillräckliga medel för att sköta och underhålla småvägarna på landsbygden och i glesbygd. är bra vägar en förutsättning för folks möjlighet att bo och verka där. Konkurrensen om väganslagen är hård, varför aldrig kommer att ha tillräckliga resurser till alla landsbygdsvägar, hur viktiga de än är. För att ha ett fungerande vägnät på landsbygden måste man därför hitta nya lösningar för att finansiera byggandet av dem. I finns det ett samarbetsprojekt där både privata och offentliga institutioner samarbetar med för att förbättra grusvägar på landsbygden. Det kan vara ett sätt lösa problemet. Regeringen bör därför ge eller annan lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag för hur väghållning, både allmän, enskild och i vissa fall privat, ska fungera i samverkan för att möjliggöra en utveckling av entreprenörskap och skapa en levande landsbygd . i (s)
mot · GV02T393 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser för att trafiken över Kvarken tryggas. Trafiken över Kvarken har varit mycket viktig, inte bara för svensk del utan också för och . Den är viktig både för basindustrin och för övrig industri och dess transporter samt för pendling till studier och arbete. Vidare är det en viktig förutsättning för ökad turism. Båttrafiken spar också på miljön och minskar vägslitaget. Trafiken på väg mellan och via Haparandra sliter hårt på vägarna och kommer att öka betydligt om båttrafiken försvinner. stöder båttrafiken ekonomiskt. Så borde svenska staten också göra.
mot · GV02T394 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykelhjälmslag för alla. Cykelhjälmslagen för barn räcker inte. Cykelhjälmslagen skall gälla alla. De vetenskapliga bevisen är överväldigande för att en sådan lag avsevärt skulle öka användningen av hjälm och minska antalet dödsolyckor liksom antalet hjärnskador efter cykelolyckor. Hjärnan är den del av vår kropp som lätt kan skadas, och skadorna är ofta obotliga. Efter en cykelolycka som orsakat skador i hjärnan är prognosen dyster för att individen skall kunna återgå till sitt gamla liv. Ofta har de skadade en kvarstående sänkt livskvalitet, och många är helt beroende av andra människor för att klara sin personliga hygien och sitt dagliga liv. Dessa skador medför stora personliga tragedier och lidande, och dessutom innebär skadorna också stora kostnader för samhället. Dessa skulle till stor del kunna förhindras om man införde en cykelhjälmslag för alla. Dödsfall och bestående hjärnskador till följd av cykelolyckor är i de flesta fall lätta att förebygga med cykelhjälm. Cykelhjälmen minskar både antalet och svårighetsgraden av hjärnskador. Dagens cyklister på våra moderna cyklar framför ett fordon som kommer upp i relativt höga hastigheter, och våldet mot huvud och kropp är ofta betydande i kollisionsögonblicket eller när skallen träffar det hårda underlaget vid olyckan. I kan man räkna med att om alla vid färd på cykel skulle bära hjälm skulle sannolikt antalet skallskador och dödsfall reduceras vid cykelolyckor (et al, J trauma, 33, 887893, 1992). Andra beräkningar visar att risken att få en hjärnskada vid en cykelolycka är 8,3 gånger större hos den som inte bär hjälm jämfört med den som har hjälm. på cyklist minskar risken för hjärnskada (et al: N Eng J Med 320 (21), 13611367, 1989). Av attitydundersökningar har det dessutom framkommit att mer än hälften av svenska folket är för en cykelhjälmslag som omfattar alla.
mot · GV02T395 · 2007-10-01 00:00:00 — Likabehandling i sanktioner för olovlig körning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likabehandling av sanktioner för olovlig körning oberoende av nationalitet. För att körkort från andra länder (utanför EES-området) ska gälla i krävs att körkortet är giltigt i det land där det har utfärdats, att innehavaren inte är folkbokförd i , att innehavaren inte också har ett svenskt körkort som är omhändertaget eller återkallat samt att körkortet inte har bytts ut mot ett svenskt körkort. Därutöver krävs för giltigheten att ytterligare tekniska kriterier är uppfyllda. En svensk medborgare förutsätts känna till vilka regler som gäller för t.ex. bilkörning. Olovlig körning beivras regelmässigt. Normalt prövas inte om det föreligger uppsåt eller inte. Olovlig körning sanktioneras genom dagsböter. För person av annan nationalitet förekommer i motsvarande fall regelmässigt prövning av uppsåt. Här ett belysande exempel från en dom : NN kom till från ett område i . NN har varit folkbokförd här . NN hade ett körkort utfärdat i sitt hemland. stoppades NN av polis och hade då ett internationellt körkort att visa upp, hade dessutom ett körkort från sitt hemland, vilket senare uppvisades för polis. NN hade inget svenskt körkort. Tingsrätten konstaterar att lagen klart anger att NN inte var berättigad att framföra fordon i , men konstaterar att en förare måste uppsåtligen överträtt behörighetsvillkoren för att kunna ställas till ansvar för olovlig körning och ogillade med detta åtalet. Det finns ett antal rättsfall av denna typ med motsvarande utslag. Självfallet påverkar utfallen polisens arbete, det vill säga att åtgärder inte vidtas för att beivra den typen av körning. har för uppmärksammat problemen i en rapport med titeln och körkortsinnehav m.m. RPS Rapport 1995:6. Förslagen i denna del har inte lett till lagstiftning. Varje rättstat förutsätter formell och materiell likhet inför lagen. I det redovisade problemområdet kan detta knappast gälla. bör ge regeringen till känna vad som i motionen nämnts om likabehandling av sanktioner för olovlig körning oberoende av nationalitet.
mot · GV02T396 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska betraktas som nationellt stråk med särskild betydelse för inland. , som sträcker sig mellan och , mer än , byggdes för att förbinda i söder med i norr. skulle bidra till en positiv utveckling av inland och utgöra en viktig del i ett nationellt och sammanhållet järnvägssystem. är en del av vårt kulturarv och utgör ett nationellt stråk. sträcker sig mellan och , en sträcka som utgör av vårt nationella järnvägsnät. Ekonomiska medel för drift, underhåll och tågledning tillförs bolaget i särskild ordning. Mellan och har godsmängden ökat stadigt det , och sträckan är en betydande transportled. bedrivs persontrafik kring den ökande turistnäringen. En upprustad mellan och skulle förbinda inland med igen som det var tänkt. Detta skulle även innebära att Bergslagen skulle knytas till väg. Den relativt korta nedlagda sträckan mellan och är en felande länk i det nationella järnvägsstråk som utgör. finns en stor potential för godstrafik på . Det ger i sin tur en resurs för utvecklingen av inlandets näringsliv. Godsvolymerna på skulle öka påtagligt, vilket skulle vara bra för hela regionen. Den totala sträckan som måste upprustas är endast . Den sydligaste delen, PersbergKristinehamn, används för trafik och finns med som länsjärnväg i länstrafiksprogrammet i . En komplett upprustad inlandsbana i hela sin ursprungliga längd kan utgöra en stor resurs vid utvecklingen av inlandets näringsliv. Stor utvecklingspotential finns både på godssidan och inom turistnäringen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02T397 · 2007-10-02 00:00:00 — Skyltning i anslutning till allmänna vägar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklingar vad gäller möjligheterna till skyltning i anslutning till allmänna vägar. Den som vill sätta upp skyltar i anslutning till en allmän väg måste för detta få tillstånd från väghållaren, oavsett om denna är eller statlig. Vidare måste skyltningen vara utformad enligt vägmärkesförordningen. Grunden till detta handlar givetvis om att trafiksäkerheten inte ska äventyras. Tillämpningen av denna reglering ser olika ut i olika delar av landet. har vissa näringsidkare möjlighet att efter tillstånd från väghållare få sätta upp skyltar med eller utan logotyper för vägledning till den egna verksamheten. Dock är det långt ifrån alla vars önskan går i uppfyllelse. I vissa situationer utesluts hela branscher från möjligheten att på ett trafiksäkert och informativt sätt underrätta potentiella besökare om sin existens. handlar det till och med om en enskild näringsidkare eller organisation som utesluts. Det är fel. I finns en funktionell och tydlig skyltning bland annat för vägarbeten, vägrestauranger och tankställen längs de större vägarna. Detta skulle kunna vara en förebild för modernisering av vägskyltning i . Men även för mindre näringsidkare och organisationer är det viktigt att en översyn av reglerna för skyltning också utmed de allmänna vägarna kommer i stånd i syfte att förenkla och öka möjligheten till skyltning på vägar där kommunen är väghållare. Möjligheterna att marknadsföra sin verksamhet är i många fall helt avgörande för näringsidkares förutsättning att överleva som det ligger i vårt intresse som trafikanter att veta var man till exempel kan tanka, äta enligt tycke och smak samt veta var arrangemang av olika slag sker. Detta underlättar betydligt och bidrar till att göra resan mer trivsam och säker.
mot · GV02T399 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda på vilket sätt kollektivtrafiken i inlandet kan utvecklas med tätare och snabbare turer. finns det inget parti som utåt säger att glesbygd får klara sig själv, men det är den egentliga följden av den politik som förs av den borgerliga regeringen. Sänkta skatter som främst gynnar de rika förorterna i storstadsregionerna leder till minskade intäkter för staten, intäkter som är nödvändiga för att finansiera de politiska löften som även borgerliga partier för fram som att hela ska leva. blir alltmer uppdelat i rika och fattiga regioner. Den rikedom som inlands naturresurser genererar till försvinner ned i fickorna på direktörer i grannkommuner. får inlandsborna allt mindre av statens överskott till sin egen levnadsstandardsutveckling. går det såväl snabbare som oftare att ta sig med flyg från inland till än att ta sig från till exempel Skansholm till om man inte har egen bil. Således kan en företagschef i inland ta sig fram och tillbaka till på en avdragsgill flygresa . En privatperson som inte kan eller vill köra egen bil, kanske på grund av handikapp, behöver att ta sig från Skansholm till lasarettet i kan dessutom inte ta sig hem . Det här är såväl orimligt som oacceptabelt. För att det arbete som invånare, företag och myndigheter så förtjänstfullt lägger ned på att utveckla inland ska ha en chans att lyckas måste inlandsborna få tillgång till rimliga kommunikationsvägar. Därför måste en rejäl satsning på kollektivtrafik i glesbygd göras. Därför bör regeringen ges i uppdrag att utreda på vilket sätt kollektivtrafiken i inlandet kan utvecklas med tätare och snabbare turer samt förutsättningarna för att återuppta persontrafiken på , och regeringen bör åläggas att presentera en sådan lösning i nästkommande budget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.