mot · GV02Ub566 · 2007-10-05 00:00:00 — Mångfald och delaktighet i skolan 4Alla skolor måste vara bra skolor5 4.2Individinriktad undervisning istället för likriktning6 4.3Ta till vara förskolans kunskaper om barnen och ge eleverna den bästa starten i grundskolan7 4.4Likvärdig men inte likformad7 5Öka friheten för skolan8 5.1Nej till statlig skola8 5.2Vikten av ökad lokal frihet9 5.3Alternativa läroplaner och kursplaner9 5.6Undantag från skyldigheten att sätta betyg10 5.7Möjlighet att begära undantag från nationella prov11 5.12Inför möjlighet till vite nu13 6Ge eleverna ökad makt14 6.2Elev- och föräldrainflytande i skolan14 6.3Utbildning för elev- respektive föräldrarepresentanter15 6.4Stöd för att ta igen15 6.5Engagemang är en merit15 6.6Rätt att överklaga åtgärdsprogram16 7.3Vägen till och från skolan18 8Skapa ett nytt betygssystem19 8.2Inför en rätt att få betyg omprövade20 9Fria individer trygga elever20 9.2.2Examensordningen för lärarutbildningen är föråldrad21 9.2.3Könssegregerade yrken i skolan22 9.2.4Flickors och pojkars studieresultat22 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla kreativiteten och det egna tänkandet inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om individualiserad undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändamålet med anslaget om i höstbudgeten 2007 (den s.k. läs-skriv-räkna-satsningen) för projekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärarlyftets fortbildning även ska gälla förskollärare. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att det blir möjligt för skolor med alternativ pedagogisk profil att, efter prövning av , arbeta efter en alternativ läroplan. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att kommunala grundskolor får möjlighet att arbeta efter alternativa kursplaner. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att alla grundskolor får möjlighet att ha egna ämnen inom ramen för skolans val. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att skolor med såväl offentlig som fristående huvudman efter prövning av ska kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödjande av framväxten av profilklasser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att begära undantag från skyldigheten att genomföra nationella prov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nationella timplanen ska avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flexibel skolstart mellan sex och ålder bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flexibel skolstart med möjlighet att börja skolan vid såväl höst- som vårterminens början bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur den pedagogiska mångfalden i skolan kan främjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skollagen ska föreskriva att varje skola ska ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra och permanenta möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning av föräldra- respektive elevrepresentanter. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att elever ges rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att den garanterar att det framgår av en elevs slutbetyg om denne varit engagerad i elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete e.d. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elevers önskemål om specialkost ska respekteras utan krav på läkarintyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elevernas inflytande över sin arbetsmiljö ska stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten för elevskyddsombud att medverka i arbetsmiljöarbetet bör utvidgas till att gälla från skolår 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elevskyddsombuden ska ha rätt att kalla in yrkesinspektionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsstyrelserna bör få i uppdrag att inventera hur kommunerna agerar för att leva upp till de nya riktvärdena för att minska bullret i förskolan och skolan och att de nya allmänna råden införlivas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till skolskjuts vid växelvis boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för skolutveckling tillsammans med bör få i uppdrag att utforma ett nationellt projekt för säkra skolvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att sprida kunskap och information om utomhuspedagogik och den yttre miljöns betydelse för lärandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagens betygssystem ska avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda alternativ till dagens betygssystem. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att elever får rätt att få sina betyg omprövade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn i svensk grundskola ska ha rätt till modersmålsundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om projektet med en genuspedagog i varje kommun. begär att regeringen ser över examensordningen för lärarutbildningen så att den befäster vikten av att studenten ska ha insikt i genusproblematik och att lärarna ska kunna undervisa på ett sätt som främjar jämställdhet och motverkar att eleverna stängs in i könsroller. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att vidta åtgärder för att öka andelen män som arbetar inom skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda vad som ligger bakom pojkars sämre studieresultat i grund- och gymnasieskolan samt kommer med förslag på åtgärder för att avhjälpa problemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att säkerställa kompetens i HBT-frågor hos anställda inom utbildningsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att HBT-frågor uttryckligen ska nämnas i kursplanerna för . Grön utbildningspolitik är politik där eleven står i centrum. Vår syn på skolan bygger på att alla människor i grunden är kunskapssökande, aktiva och kreativa, med en möjlighet att bli solidariska, ansvarstagande och empatiska individer. Vi tar mycket tydligt ställning för att utbildningen i första hand måste utgå från barnen, ungdomarna och studenterna. Skolans uppgift är att skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens egna villkor. Det finns inte bara ett sätt att bedriva undervisning på. Det finns många, och de gröna vill därför främja mångfalden inom skolan. Vi vill se en utveckling där man stöder skolornas möjligheter att använda sig av olika typer av pedagogik och att profilera sig på olika sätt. Vi vill att alla ska få plats i skolan, att eleverna ska ges utrymme att utveckla sin egen identitet och att skolan ska fungera inspirerande i denna process. I denna motion för fram förslag till förändringar som gäller . 4Alla skolor måste vara bra skolor I har vi många olika skolor. Kommunala och fristående skolor, storstads- och glesbygdsskolor samt stora och små skolor. Den politiska debatten får det ofta att låta som om den ena skoltypen vore bättre än den andra, men sanningen är den enklaste av alla: Alla skolor skall och måste vara bra skolor, oberoende av var de ligger, vem som driver dem eller hur stora de är. Det är också och regeringens uppdrag att se till att erbjuda alla skolor de bästa förutsättningarna för att fullgöra sin uppgift, att ge våra barn och ungdomar den bästa möjliga starten i livet. Skolans huvuduppgift är att ge alla våra barn och ungdomar den bästa möjliga kunskaps- och färdighetsplattformen för att kunna förverkliga sina drömmar och liv. Kunskapen och förståelsen är grunden för all utveckling, och förutsättningarna för att kunna ta till sig den kunskap och förståelse som förmedlas i skolan bygger på lärarnas kompetens och det bemötande och den stämning som lärare och elever gemensamt skapar i skolan. Därför är det mycket glädjande att de mätningar som har gjort kring hur eleverna trivs i skolan stadigt pekar uppåt och att svenska elever trivs allt bättre i skolan. Detta arbete skapar själva förutsättningarna för god inlärning, och utan detta arbete kommer satsningarna på själva lärandet inte att kunna bli framgångsrikt. Grundläggande för arbetet med lär- och studiemiljön i skolan är det kontinuerliga arbetet med värdegrunden i skolan. Inte minst i när hela alltmer utvecklas till ett mångkulturellt land med medborgare med rötter i många olika kulturer från hela världen blir arbetet med den gemensamma värdegrunden och respekten för varje individs okränkbarhet oberoende av etnicitet, kön, sexuell läggning eller handikapp grundläggande för att vi skall kunna skapa en positiv lär- och studiemiljö i skolan. har den svenska skolan blivit allt hårdare kritiserad för bristande resultat. Det är bra att vi fokuserar på de brister som finns och hittar de rätta åtgärderna för att rätta till bristerna. Men vi måste också vara medvetna om våra egna styrkor, och då särskilt de höga resultaten som svenska elever presterar ifråga om kreativitet och nytänkande. Detta är också något som vi bör utveckla vidare inom skolan, och ett sätt att göra detta är att vidareutveckla det egna och kreativa tänkandet inom skolan, t.ex. genom konkreta övningar av mera filosofisk art i skolan. Det behövs mera fritt tänkande i skolan. 4.2Individinriktad undervisning istället för likriktning Pedagogernas uppdrag är att säkerställa att barnen och ungdomarna når kunskapsmålen. och regeringens uppdrag är att se till att pedagogerna får de absolut bästa förutsättningarna för att nå sina mål. I detta sammanhang är det viktigt att säkerställa att undervisningen kan ske i barnens egen takt. Ett optimalt lärande sker som barnen/ungdomarna också är redo för kunskapen. Därför ser vi från sida med bekymmer på den politiska utvecklingen mot en politik där man tydligt vill styra inlärningen mot en likriktning med samma ämnen för alla barn på samma tidpunkt istället för att öka möjligheterna för pedagogerna att anpassa undervisningen till barnens tempo. Vi ser med oro på hur krav ökade kunskapsinlärning i förskolan hotar möjligheterna för åldersintegrerade klasser samt möjligheterna att anpassa undervisningen individuellt till barnens nivåer. 4.3Ta till vara förskolans kunskaper om barnen och ge eleverna den bästa starten i Förskolepersonalens kunskaper om barnen i förskolan är något som ofta glöms bort. Det är viktigt att ta till vara dessa kunskaper och använda dem för att stödja barnens utveckling. Förskolepersonalen arbetar länge med barnen och samlar på sig mycket kunskap. Det mesta av denna kunskap försvinner vid övergången från förskolan via förskoleklassen till , och lärarna i tvingas bygga upp samma kunskap en gång till. Detta är inte en utveckling som gynnar barnen. Tvärtom, det skulle vara en stor hjälp för barnen om kunskapen om deras styrkor och svagheter kunde förmedlas från förskolan till allt i syfte att , redan från första klass, kunna stötta de barnen som behöver stöd och även de som behöver större utmaningar istället för att avvakta till t.ex. de nationella proven i årskurs 3 och först då ingripa med stöd och hjälp. Vi vet alla att i de fall där det behövs hjälp är det bra om stödet kommer . Därför föreslår att de som regeringen avsatt till det så kallade läsa-skriva-räkna-projektet i höstbudgeten 2007 används till ett försöksprojekt där man använder sig av specialpedagoger som får i uppdrag att följa personalen och barnen , under sexårsverksamheten och in i där. Dessa specialpedagoger skall inte i första hand arbeta mot barnen utan istället stödja pedagogerna i deras arbete i förskolan, samla på sig kunskaper om vilket stöd barnen kommer att behöva när de börjar skolan samt förmedla denna kunskap till grundskollärarna. I detta sammanhang vill vi från sida påpeka att vi ser positivt på regeringens beslut om att utbildningen för specialpedagoger återinförs. Det behövs specialkunskaper på detta område, på samma sätt som alla lärare måste ha en grundläggande kunskap om specialpedagogik. Som i så många pedagogiska frågor är det inte fråga om antingen eller utan bådeoch. 4.4Likvärdig men inte likformad Det är viktigt med en likvärdig skola i hela landet, men som tidigare påpekats den likvärdiga skolan får inte bli en likformad skola. Uttalanden från regeringens och statsråds sida om att alla barn garanterat skall kunna det ena och det andra i tredje klass går helt emot den kunskap om individuell utveckling som den pedagogiska forskningen kommer fram till och signalerar snarare en marsch tillbaka till en skola som lämnade . Däremot behövs utifrån den genomförda utredningen 2007:28 om tydliga mål och kunskapskrav i en rejäl uppryckning och genomgång samt standardisering av de nationella styrningsverktygen såsom betygskriterier, läroplan och kursplaner. Men i arbetet med alla nationella prov och i debatten om dessa får vi inte glömma bort arbetet i klassrummen. Det aktiva deltagandet i klassrummet tenderar att glömmas bort när allt skall jämföras med och värderas utifrån de nationella proven. Våra skolor kommer aldrig att bli bättre än de lärare som arbetar där. Utbildningen och den kontinuerliga fortbildningen av lärarna är av yttersta vikt för att vi skall kunna ha och vidareutveckla en bra skola. Det bör här även prövas att införa en lärarlegitimation, och den av regeringen tillsatta utredaren bör pröva att föreslå ett certifikat som man även skall kunna bli av med om man inte lever upp till kraven. Det borde även vara möjligt att direkt uppnå ett lärarcertifikat om man arbetat länge i tjänsten och kan visa att man besitter de adekvata kunskaperna. Här bör förskollärarna inte behandlas annorlunda än andra lärare och även ha samma förutsättningar som andra att både få fortbildning inom ramen för det av beslutade lärarlyftet och få samma möjligheter att t.ex. forska vidare som andra lärargrupper. Att använda resurserna från en av våra viktigaste yrkesgrupper, lärarna, till att kontrollera om föräldrar fuskar med sina vab-dagar är ett oansvarigt förslag från regeringens sida i årets budget. Lärare i våra skolor har en tung arbetsbörda, och om den skall utökas ytterligare skall det ske för att förbättra elevernas och skolans resultat, inte för att sköta kontrollen åt . Den kontrollen måste klara av på annat sätt. Skolans betydelse när det gäller integrationen av nyanlända flyktingar och invandrare är mycket stor. Därför måste det mångkulturella samhället bli en realitet i hela och speciellt i alla skolor. Värdegrundsarbetet måste utgå från detta, såväl från respekten inför alla olika kulturer men även inför varje individs okränkbara integritet och avståndstagandet från alla former av diskriminering, oberoende om det är på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning, handikapp eller vad som helst. 5Öka friheten för skolan 5.1Nej till statlig skola Den offentliga har varit under kommunalt huvudmannaskap , och erfarenheterna har överlag varit goda. Skolan har kommit närmare medborgarna och eleverna. Besluten om skolans resurser har i och med kommunaliseringen flyttats närmare invånarna. Skolan står för nästan hälften av kommunernas budget, och frågan om skolresurser är alltid en het fråga i kommunala debatter. Ur demokratisynpunkt finns därmed en klar vinst i att ansvaret för huvudmannaskapet för skolan finns i kommunen. Även utifrån betydelsen att inte blanda ihop olika roller är det bra att skolan är en angelägenhet. Riksdag och regering fastställer målen för skolan samt lagar och bestämmelser. Man ger även direktiven till uppföljningen som , en statlig myndighet, genomför och rapporterar till riksdag och regering. Att återföra skolan till statligt huvudmannaskap, som ibland diskuteras, vore att skapa en ordning där staten både skapar reglerna för sin egen verksamhet, driver den och sedan följer upp den. Det är knappast lämpligt ur rättssäkerhetssynpunkt att ha alla delar av verksamheten under samma tak. Därför är kommunalt huvudmannaskap för den offentliga skolan klart att föredra ur såväl rättssäkerhets- som medborgarperspektiv. 5.2Vikten av ökad lokal frihet tror att skolan fungerar som allra bäst när varje skola har stort utrymme att själv utforma sin pedagogik och har frihet att styra över hur man vill arbeta. Likvärdighet ska inte betyda likformighet. vill ge skolorna, rektorerna, lärare och elever större utrymme att forma sin verksamhet och utveckla skolan. Att skolgången inte ser likadan ut för alla elever betyder inte att den inte är likvärdig. Vi måste ha förtroende för och lita på att lärare själva kan avgöra vilket som är det bästa sättet att bedriva undervisning på. elever är ingen homogen grupp. Varje elev har skilda förutsättningar. Skolgången kan inte vara identiskt uppbyggd för alla. Vi behöver en skola som präglas av hög grad av valfrihet och som uppmuntrar olika profileringar, så att varje elev får utvecklas utifrån sina utgångspunkter. 5.3Alternativa läroplaner och kursplaner anser att det ska vara möjligt för skolor med alternativ pedagogisk profil att få arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor ska arbeta efter innehållet i värdegrundsdelen i den nationella läroplanen, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. Att vara tvungen att följa de nationella styrdokumenten fullt ut kan göra detta mycket svårt. Därför anser vi att man efter prövning av ska kunna få undantag från skyldigheten att fullt ut följa den nationella läroplanen och i stället arbeta efter en annan läroplan. Det betyder inte att det släpps helt fritt att välja vilka styrdokument som helst. En kvalitetsgranskning av bör ske för att pröva att den alternativa läroplanen i allt väsentligt motsvarar den nationella. På det sättet uppmuntras en mångfald inom svenskt skolväsende och en utveckling där nya metoder och alternativ pedagogik får frodas och utvecklas. är de fristående skolorna fria att arbeta efter andra kursplaner än de nationellt fastställda. Det vill vi även fortsättningsvis ska gälla. Vi vill även skapa en sådan möjlighet för de kommunala skolorna. Skolor med offentlig huvudman ska kunna ansöka hos om att få arbeta efter egna kursplaner. ska då pröva att dessa kursplaner till art och nivå väsentligen motsvarar de nationella. Friskolorna har på grundskolenivå möjlighet att inom av tidsutrymmet ha egna ämnen med lokala kursplaner och betygskriterier istället för de ämnen som uttrycks i skollagen. Denna möjlighet ger ett viktigt utrymme för lokal profil och kreativitet. Det här är en frihet som också vill ge kommunala skolor. Detta var också ett förslag som fanns med i förslag. Det handlar till exempel om att kunna ha andra språk som profil än de som man vanligen kan läsa i skolan. Dessa lokala ämnen ska vara likvärdiga andra ämnen och ingå i elevens betygsunderlag då man söker sig vidare. Det är viktigt eftersom det kan vara i just dessa profilämnen som eleven kämpat allra mest och lyckats särskilt bra. välkomnar den utveckling som vi har sett med fler profilklasser i skolor runtom i landet. Vi vill ha ett utbildningsväsende som ger de enskilda eleverna möjlighet att hitta inspiration för att utveckla sin kunskap och sina färdigheter. Möjligheten att få gå i en profilklass kan stärka motivationen både hos elever som generellt är studiemotiverade och hos dem som kanske annars är på väg att tappa orken. Därför vill vi stödja framväxten av profilklasser i alla ämnen, alltifrån dans och musik till matematik och engelska, i såväl fristående som kommunala skolor. 5.6Undantag från skyldigheten att sätta betyg Fristående skolor kan sätta betyg om de ansöker om det i samband med ansökan om att få starta verksamhet. De flesta gör det, av friskolorna.1 Vissa friskolor väljer aktivt att inte sätta betyg av flera olika anledningar. Det kan till exempel vara så att det strider mot den pedagogiska inriktning som man arbetar efter. De kändaste exemplen är Waldorfskolorna, som tillämpar ett bedömningssystem som skiljer sig väsentligt från det nationella. tycker att det är viktigt att även kommunala skolor kan profilera sig och arbeta efter olika pedagogiska metoder. Det ska till exempel vara fullt möjligt att anordna en Waldorfklass i en skola. Det är det inte så länge det inte finns någon möjlighet till undantag från betygssättning för de kommunala huvudmännen motsvarande den som finns för fristående huvudmän. Därför anser vi att ska tillkännage för regeringen som sin mening att skollagen bör ändras så att skolor med såväl offentlig som fristående huvudman efter prövning av ska kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg, i enlighet med vad som anförs i motionen. 5.7Möjlighet att begära undantag från nationella prov På samma sätt som man efter prövning av skall kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg skall det även vara möjligt att begära undantag från att delta i de nationella proven detta under förutsättning att man tillämpar en av godkänd alternativ kursplan som leder till likvärdiga resultat i årskurs 9 som i den offentliga skolans kursplan. Anledningen till att det måste finnas en möjlighet att begära undantag är den problematik som regeringens beslut att införa nationella prov i årskurs 3 har skapat. I t.ex. Waldorfskolorna arbetar man utifrån en av godkänd kursplan och uppnår likvärdiga mål som den offentliga skolan i årskurs 9. Men i årskurs 3 har man inte alls gått igenom samma ämnen och kunskaper som i den offentliga skolan. Därigenom tvingas eleverna i Waldorfskolorna in i en situation där man måste välja mellan att överge sin pedagogik och särart eller att eleverna testas på ämnen som de inte alls har hunnit lära sig. Eftersom båda dessa scenarios är absurda måste en möjlighet till att begära undantag från nationella prov införas. En annan åtgärd som vi vill att regeringen ska vidta är att avskaffa den nationella timplanen. Det är den kanske enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan. I en individanpassad och målstyrd skola passar en centralt reglerad timplan mycket dåligt in. Det totala antalet garanterade undervisningstimmar anser vi ska finnas kvar. Det är upp till varje kommun eller annan huvudman att avgöra hur man vill arbeta, och man ska givetvis kunna arbeta efter egen timplan. En omfattande försöksverksamhet på området har pågått , och Timplanedelegationens delbetänkande (SOU 2004:35) visade att erfarenheterna var mycket positiva. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att genomsnittsbetyget i skolor som ingår i timplaneförsöket har ökat något mer än i skolor som inte deltagit i försöket.2 är övertygat om att timplanen kan utgöra ett hinder för elevernas möjlighet att nå goda studieresultat i alla ämnen.