mot · GV02K288 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa majoritetsval i enmansvalkretsar i val till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska bli ett försöksområde för enmansvalkretsar i valet . För att vårt politiska system ska ha fortsatt legitimitet måste förtroendet för politiker öka. Genom en tydligare koppling mellan politiker och väljare kan det bli så. Därför måste valsystemet förbättras. bör införa majoritetsval i enmansvalkretsar i val till med som testområde i valet . I varje valkrets utsåg väljarna en riksdagsledamot. Den som fick flest röster var vald. infördes proportionella val som vi har . Det har lett till partilistor med många, för väljarna, okända namn och stora valkretsar. De olika partierna bestämmer i sina interna processer rangordningen på listorna utan att väljarna kan påverka utformningen nämnvärt. är det väldigt svårt för väljare, speciellt i större valkretsar, att genom kryss ändra på en listas rangordning. I valen 1998, 2002 och 2006 är fallen få. Personvalsreformen har således haft en mycket liten betydelse i praktiken. Kandidaterna är mer beroende av hur högt de hamnar på valsedeln än att ha en god kontakt med väljarna. Jämför vi svenska val med brittiska ser vi att det i praktiskt taget alla val till brittiska underhuset har funnits valkretsar som gått emot strömmen. I dessa har väljarna valt att byta ut en sittande ledamot mot en stark lokal kandidat trots att partiet i stort ökade sin totala röstandel. Det som skiljer våra länder är framför allt att de ha enmansvalkretsar som gett väljarna större makt och en tydligare koppling till den politiker som de representeras av. Det är något vi bör ta efter. I där ett motsvarande system som det brittiska används i val till senaten och representanthuset är kopplingen mellan förtroendevald och väljare i valdistriktet starkare än mellan förtroendevald och det egna partiet. Det är bra. Det gör att representanterna i de båda valda församlingarna snarare står upp för dem de representerar än sina partier. Det är en naturlig konsekvens av majoritetsval i enmansvalkretsar och något bör ta efter. I ett sådant system går det inte att gömma sig bakom rangordningen på en lista och hoppas på att blir vald baserat på partiets styrka. Det är de lokala väljarna och endast de som kan avgöra om en kandidat blir vald eller inte. Den som vill få väljarnas förtroende måste därför träffa dem och säga vad som står på ens agenda och sedan stå upp för sina idéer när det gäller. En invändning mot att införa ett sådant system i är att det riskerar sänka valdeltagandet. Tittar man på andra länder talar det också för det men det är långt ifrån säkert. skiljer sig mycket från exempelvis där röstregistrering krävs och valet sker på en vardag. I deras representanthus finns det 435 ledamöter som representerar de cirka 300 miljonerna invånare. Senaten består av 100 ledamöter. Om vi delar in i lika många valdistrikt som vi har riksdagsledamöter, 349, kommer varje distrikt ha avsevärt färre antal väljare än de har i . Det innebär en kamp om varje röst för att bli vald. Det ger spänning och inflytande för väljarna, vilket i sin tur bidrar till ett ökat intresse att rösta. Men även om det inte blir så måste nackdelarna ställas mot fördelarna. Majoritetsval i enmansvalkretsar är personval i dess renaste form. Interna partiprocesser sätts åt sidan. Enskilda kandidater och deras idéer hamnar i centrum när väljarna ska avgöra vem som ska representera dem. Alla människor i får en egen representant i . Utlovade vallöften kan utvärderas och personligt ansvar utkrävas. Den anonyma makten försvinner eller minskas åtminstone betydligt. Det är det viktiga. Hur valdistrikten ska delas in kräver översyn och analys. Det är viktigt att påbörja utformningen av ett nytt svenskt valsystem. kan utgöra ett lagom testområde för majoritetsval i enmansvalkretsar i valet till 2014. Därefter kan det genomföras i hela .