mot · GV02U249 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i FN, EU och den internationella kontaktgruppen bör verka för att de etiopiska ockupationstrupperna lämnar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i FN, EU och den internationella kontaktgruppen bör kräva att all utländsk militär inblandning i upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU, FN och den internationella kontaktgruppen samt i andra internationella forum bör inleda ett långsiktigt arbete för att en freds- och försoningsprocess om påbörjas som både behandlar förhållandena i och förhållandet mellan och de grannstater som är inblandade i landets konflikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör återta sitt erkännande av övergångsregimen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i FN, EU och den internationella kontaktgruppen samt i andra internationella forum bör verka för att det vapenembargo som proklamerats också förverkligas i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och Säpos agerande rörande de svenskar som arresterades i och fördes till utreds. blev självständigt 1960, efter att de tidigare kolonierna Brittiska Somaliland och Italienska Somaliland slagits samman. styrde landet som diktator fram till att han störtades 1991. Under slutet av Barres tid vid makten eskalerade våldet i . Efter att Barre avsatts lyckades ingen gruppering att ta kontroll över hela landet. Istället bröts sönder, i de norra delarna bildades i realiteten de självstyrande utbrytarrepublikerna Somaliland och Puntland. I de södra delarna utbröt ett inbördeskrig som i varierande grad fortsatt fram till . I denna motion kommer inte frågan om Somaliland och Puntland att behandlas. Fokus sätts här på de södra delarna av landet där inbördeskriget rasar. skickades, efter beslut i , den fredsfrämjande insatsen Unosom I till landet, utan att lyckas. genomfördes den USA-ledda interventionen Restore Hope, som 1993 efterträddes av Unosom II, som var ett försök att skapa en centralregering. I den sistnämnda insatsen ingick även . 1995 drog sig Unosom II ur . har vid en rad tillfällen försök gjorts att tillsätta övergångsregeringar. Alla dessa försök har misslyckats, mycket p.g.a. att arbetet inte varit förankrat bland befolkningen i . tog de s.k. islamiska domstolarna makten i södra och i huvudstaden . De hade vuxit sig starka och vunnit ett brett folkligt stöd. vid makten lyckades de skapa ett lugn och en ordning som inte funnits . Människor kunde röra sig fritt, sophämtningen började komma igång och i kunde flera oberoende radiostationer verka. satte och punkt för det relativa lugn som skapats i södra . Etiopiska trupper invaderade, med stöd av , landet. Snabbt kunde de etiopiska trupperna ockupera och de södra delarna av landet. genomförde omfattande bombningar, som i vanlig ordning skapade ett enormt mänskligt lidande bland civila somalier. Den etiopiska regimen agerar utifrån sina regionala stormaktsambitioner och för att dölja övergreppen mot oppositionen i det egna landet. Man stöder den övergångsregering under , som består av ett konglomerat av krigsherrar. Det är en artificiell konstruktion utan rötter i det somaliska samhället och dess inflytande på utvecklingen har varit negativt, eftersom den haft en ensidig militär och konfrontativ strategi, spelat ut olika klaner mot varandra och motverkat en freds- och försoningsprocess. Både och har gjort anspråk på . Övergångsregeringens stöd från ärkefienden visar tydligt på dess svaga förankring i . Det är uppenbart att ingen varaktig fred kan skapas så länge de styrande i framstår som en etiopisk lydregim. En första förutsättning för fred är att de etiopiska ockupationstrupperna lämnar landet. bör i FN och EU verka för att de etiopiska ockupationstrupperna lämnar . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. stöd till övergångsregeringen innebar också direkta militära ingripanden genom att man genomförde flygangrepp på somaliska byar under förevändning att man jagade islamistiska terrorister, och man dödade ett stort antal oskyldiga somalier. Förutom den etiopiska och amerikanska inblandningen i har även , som ärkefiende till , blandat sig i angelägenheter och understött de islamiska domstolarna. Det torde stå helt klart att , och inblandning i endast förvärrat situationen för befolkningen i . bör alltså i FN och EU kräva att all utländsk inblandning i upphör. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Istället för olika krigsinsatser på olika sidor i kriget måste en bred freds- och försoningsprocess inledas mellan och dess grannar. anser att i EU, FN och andra internationella fora bör inleda ett långsiktigt arbete för att en freds- och försoningsprocess om ska påbörjas, som både behandlar förhållandena i och förhållandet mellan och de grannstater som är inblandade i landets interna konflikt. Detta bör som sin mening regeringen till känna. Inför en sådan process bör återta sitt erkännande av övergångsregimen, som uppenbart inte är något annat än en etiopisk lydregim. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Under en lång följd av år har stora mängder vapen flödat in i , trots att FN belagt landet med vapenembargo. Både och har systematiskt beväpnat sina allierade. Detta har självfallet medverkat till att kriget och konflikten kring förvärrats och fördjupats. måste i FN och i andra internationella fora verka för att det vapenembargo som proklamerats också förverkligas i praktiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Sveriges och Säpos agerande Under de etiopiska krigshandlingarna i arresterade och fängslade etiopiska trupper godtyckligt människor och anklagade dem utan något som helst underlag för terrorism. Bland annat arresterade man svenska medborgare på besök i och behandlade dem på samma rättsvidriga sätt behandlar människor på Guantànamobasen kanske t.o.m. ännu värre. Bland dem som arresterades var en 17-årig gravid kvinna. Flera oroliga anhöriga i upplevde sig som avvisade när de vände sig till UD. Särskilt anmärkningsvärt var den svenske utrikesministerns uttalande att ett svenskt medborgarskap aldrig får missförstås som en fribiljett till att ägna sig åt terrorismförberedelser. Genom uttalandet misstänkliggjordes de gripna, trots att de inte dömts för något brott och inga formella anklagelser presenterats. spelade också en tvivelaktig roll. Man reste till och förhörde de arresterade om deras kontakter och vänkrets i och vilka moskéer de brukade besöka. Det finns också uppgifter på hur försökt pressa somalier i på information mot löften om att skulle ordna frigivning av fängslade anhöriga i . Det är uppenbart att detta uppträdande från Säpos sida är otillständigt. Därför vill att och Säpos agerande rörande de svenskar som arresterades i och fördes till utreds. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.