mot · GV02MJ366 · 2007-10-04 00:00:00 — 3Tillståndet i haven längs den svenska kusten6 4Den globala uppvärmningen och havsmiljön7 6Internationella mål och strategier8 6.1Inför integrerad havsförvaltning för Östersjön8 6.3Stärk de internationella sjöfartskonventionerna9 7EU:s politiska och ekonomiska ansvar för havsmiljön10 8EU:s ansvar för skyddet11 8.1Avsätt fler fiskefria områden11 8.3Tydliggör statusen för Natura 200011 9EU:s jordbrukspolitik ska inte övergöda haven12 9.2Reglera djurhållningen i kustnära zoner13 10EU:s sjöfartspolitik ska gynna miljöanpassad sjöfart13 10.1Skärp avfallsmottagningen i EU:s hamnar14 10.2Inför miljödifferentierade farledsavgifter och hamnavgifter14 11EU:s fiskepolitik ska inte tömma haven14 12Nationella mål och strategier15 12.1Utvärdering av de Svenska miljökvalitetsmålen för havsmiljön16 12.2Nationella strategin för havsmiljön16 13Öka budgetanslaget för havsmiljön17 14.1Möjliga åtgärder inom havsinvesteringsprogrammet18 15Genomför aktionsplan för havsmiljön18 16Åtgärda bristerna i WWF:s Baltic Sea Scorecard19 17Åtgärder för miljöanpassat jordbruk20 17.1Öka andelen ekologisk produktion20 17.2Inför lagstiftning för odlingsfria skyddszoner20 17.3Inför hårdare reglering av djurhållning i kustnära områden21 18Skärp miljökraven för sjöfart och fritidsbåtar21 18.1Förbjud dumpning av toalettavfall från fartyg21 18.2Skärp miljökraven för mindre fartyg och fritidsbåtar22 18.3Samordna tillsynen över avfallshanteringen i fritidsbåtshamnar22 18.4Inför båtskatt för fritidsbåtar och sänk skatten på miljöanpassad alkylatbensin22 19Utveckla det hållbara fisket23 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Helcoms aktionsplan för bör undertecknas av statsministrar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att en integrerad havsplanering i linje med zonindelningen för i tas fram för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade miljökrav inom PSSA-klassade områden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i den fortsatta politiska processen gällande EU:s direktiv bör verka för att tidsplanen gällande framtagande och godkännande av staternas åtgärdsplaner förkortas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt bör verka för att nya EU-medel avsätts för renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s övriga ekonomiska verksamhet i form av bidrag och subventioner inom jordbruk och transportsektor ska bidra till att förbättra miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera inom EU för att fler områden i beläggs med fiskeförbud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda bottentrålningens miljöeffekter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör initiera en utredning gällande skyddet för Natura 2000-områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reform av EU:s jordbrukspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU ska verka för en strategi för att fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel i jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera inom Helcom och EU för att medborgarnas skattesubventioner av konstgödsel och bekämpningsmedel ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka gränsvärdena inom EU:s nitratdirektiv inom avrinningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att både inom EU och Helcom bör verka för odlingsförbud och andra begränsningar för jordbruk och djurproduktion inom känsliga kustområden i avrinningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för att minska utsläppen av fartygsavfall bör agera inom ramen för EU och Helcom för bättre uppföljning av medlemsstaternas mottagning av fartygsavfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att hamnar inom Helcom och EU inför krav på miljödifferentierade farledsavgifter och hamnavgifter som gynnar miljöanpassade fartyg.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska tillståndsgivningen för svenskregistrerade fartyg att fiska i fattiga länders fiskbestånd genom EU:s fiskeavtal ska ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nå de svenska miljökvalitetsmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett havsinvesteringsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ekonomiskt stimulera åtgärder för minskade utsläpp och en friskare havsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomisk delfinansiering till stöd för mekaniska bottentvättar för minskad spridning av gifter och kemikalier i havsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillräckliga ekonomiska förutsättningar ges för att kunna genomföra åtgärderna i aktionsplan för havsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka takten i det nationella arbetet med att införa skyddsområden med fiskeförbud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör intensifiera det nationella arbetet med att åtgärda de brister som presenteras i WWF:s rapport 2007. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktade åtgärder vidtas för godkänd rening av återstående punktutsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning tillsätts för att ta fram en strategi för hur kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel kan fasas ut från det svenska jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör öka insatserna för att uppnå målen vad avser ekologisk produktion och konsumtion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa lagstiftning gällande skyddszoner vid odling i känsliga svenska kustnära områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa striktare regler och verksamhetsförbud för ny etablering av djurintensiva gårdar i läckagekänsliga områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda investeringsbidragen i landsbygdsprogrammet för att uppmuntra djurhållning utanför kustnära områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undantagen i föreskriften (SJÖFS 2005:8, omtryckt i 2006:40) för tillstånd för utsläpp av toalettavfall från fartyg ska utgå.2 begär att regeringen lägger fram ett lagförslag för utbyggnad av nödvändig infrastruktur för mottagning av fritidsbåtars avfall i hamnar samt ett förbud av utsläpp av toalettavfall från mindre fartyg och fritidsbåtar som kan träda 2010.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en samordnad nationell tillsyn över avfallshanteringen i fritidsbåtshamnar införs.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud av bottentrålning i svenskt territorialvatten samt ekonomisk zon. 1 Yrkande 1 hänvisat till UU. 2 Yrkandena 3, 16 och 3133 hänvisade till TU. 3Tillståndet i haven längs den svenska kusten Haven längs våra långa svenska kuster: , , samt och (de två senare vidare benämnda ) har under senare årtionden kraftigt förändrats efter olika slags påverkan och störningar. De ekosystemen och havets biologiska mångfald hotas främst av havstransporter, farliga ämnen, övergödning och överfiske. Närsaltutsläpp från jordbruk och orena avlopp övergöder haven med syrefria bottnar och algmassor som följd. Betydelsen av trafikens och sjöfartens kväveutsläpp för övergödningen har tidigare underskattas. Åtgärder på minskade utsläpp från trafiken på land har därmed även betydelse för havsmiljön. Tillståndet i är särskilt allvarligt. Människans påverkan eller förstörelse av har gått så långt att det är osäkert om det går att hindra fortsatt försämring. (och ) brottas inte med samma känsliga balans för vattenomsättning och salthalt som , men man har ett gemensamt problem i den markanta ökningen av syrefattiga bottnar. Orsaken anses främst vara ökad tillförsel av näringsämnen. Det illegala fisket och EU:s oansvariga fiskepolitik tömmer haven på fisk. Trots en rad åtgärder hotas många av våra viktigaste fiskarter torsk, abborre och ål allvarligt genom överfiske. Grundproblemet är att EU:s kvoter inte är anpassade till bestånden, men också bristande kontroll av illegalt fiske. Det är nödvändigt att satsa stort och satsa rätt för att vända utvecklingen. som har den längsta kusten längs har ett historiskt ansvar för detta tillstånd, och kraftiga nationella åtgärder måste nu vidtas för att minska utsläppen i . är gemensamma internationella insatser och en skärpning av de internationella konventionerna för havsmiljön nödvändiga. Vi ser positivt på att regeringen tagit till sig av tidigare förslag på åtgärder för havsmiljön. Det gäller, utöver att i likhet med oss skapa en ny utgiftspost i budgeten för havsmiljön (vilket som första parti införde i partiets budgetmotion 2006), satsningar på testning av syresättningsförsök, agerande för att utse som ett pilotområde i EU:s direktiv samt uppföljningen av förslaget om förbud av fosfater i tvätt- och rengöringsmedel, vilket påbörjades under tidigare regeringssamarbete. Men fortfarande finns anledning till ambitionshöjningar och ökade resurser. satsar mer är regeringen på åtgärder för havsmiljön kommande . I den här motionen yrkar på vad vi ser som avgörande åtgärder för att hav och främst ska få möjlighet att om möjligt återhämta sig. 4Den globala uppvärmningen och havsmiljön En seriös klimatpolitik för att radikalt minska utsläppen av växthusgaser är avgörande för att rädda havens ekosystem och vårt framtida klimat. uppvärmning påverkar havsströmmarna som driver hela jordens klimat. Enligt en ny internationell utvärdering av hur klimatförändringarna påverkar hela är det troligt att i genomsnitt kommer att värmas upp med . Uppvärmningen kommer bl.a. att innebära förändrad salthalt vilket medför stora påfrestningar för djur och växtliv i . Alla regionala effekter är ännu inte kända, men några troliga framtida konsekvenser om nuvarande utsläppstrender inte hindras är höjning av havsytan som en följd av smältande glaciärer och uppvärmning i havet i takt med att den globala medeltemperaturen stiger. På stora delar av den europeiska kontinenten kommer översvämningar att öka och erosion och förlust av våtmarksområden kommer att öka betydligt. riskerar att bli en havsvik med följd att vattenförsörjning slås ut. förslag på åtgärder för minskade utsläpp av växthusgaser finns sammanfattade i klimatmotionen 2007/08:MJ449. Inom avrinningsområde bor över 85 miljoner människor. Detta medför både stor belastning av gifter från sopförbränning och deponier, avlopp samt kväve- och fosforutsläpp från storskaliga jordbruk. En effekt är övergödning med stora algblomningar med i vissa fall giftiga alger. Den oroväckande miljösituationen i är ett resultat av att kortsiktiga ekonomiska intressen tillsammans med bristande politiskt ansvar och förståelse för de komplexa ekosystemen har tillåtits styra. Dagens internationella regelverk för haven är otillräckliga. Kuststaterna runt har misslyckats i att utveckla en ansvarsfull havspolitik både nationellt och internationellt. presenterade världsnaturfonden WWF en granskning av hur kustländerna runt lever upp till åtaganden för ett friskare i rapporten . Resultatet var nedslående. som ofta skyller tillstånd på grannländer som fick bottenbetyg. Flertalet av de nio bedömda staterna hade endast uppnått cirka hälften av sina åtaganden. fick högsta betyg medan kom först på sjätte plats. WWF:s bedömning grundas på en sammanvägning av fem olika faktorer: havstransporter, farliga ämnen, biologisk mångfald, fiske och övergödning. Utifrån denna granskning är det tydligt att det för att rädda är ytterst brådskande att kustländerna tar sitt ansvar och åtgärdar de brister som rapporten presenterar. Mot bakgrund av de nedslående resultaten i Baltic Sea Scorecard är det av största vikt att (Helcoms) aktionsplan för antas. krävs krafttag för att införa bindande åtgärder som kan livrädda . bör mot bakgrund av detta vara drivande för att denna plan som antas av Helsingforskonventionen ska innehålla bindande krav. Det är av vikt att Helcoms aktionsplan för undertecknas av statsministrar. Detta bör ges regeringen till känna. 6Internationella mål och strategier 6.1Inför integrerad havsförvaltning för Vi ser positivt på att regeringen stöder tidigare förslag att utse till ett pilotprojekt inom EU:s strategi. Ett starkt mellanstatligt samarbete behövs för att parallellt med EU verka för de nordiska havens restaurering. Många olika intressen konkurrerar med varandra och har gjort att konflikter mellan olika intressen blivit vanligare. För att undvika onödiga konflikter och minimera påverkan på havsmiljön behövs en mer planmässig hantering av hur våra kust- och utsjöområden används och skyddas samt en ökad integrering vid planering och förvaltning av olika aktiviteter. För att skydda värdefulla miljöer som havet brukas är det vår mening att en modern integrerad havsplanering utvecklas där ett helhetsgrepp tas över de intressen som ska samverka. En balans mellan skydd och nyttjande är nödvändig. Det behöver skapas tydlighet för hur olika verksamheter ska kunna verka genom tillåtna zoner, tillåtlig omfattning samt på vilket sätt aktuell verksamhet får ske. Ett lyckat exempel på en sådan integrerad havsplanering finns för i . Där har drygt en tredjedel av korallreven nu ett starkare skydd i världens största nätverk. Mer än vilket motsvarar en fjärdedel av yta skyddas från kommersiellt fiske och fritidsfiske. Detta skydd tillåter turism även i fortsättningen. bör agera för att en integrerad havsplanering i linje med zonindelningen för tas fram för där områden skyddade för aktiviteter som fiske och sjöfart skapas. Detta bör ges regeringen till känna. och grannländer kan genom starka konventioner med bindande åtaganden gemensamt rädda . Som tidigare yrkats (riksdagsmotion Havspolitik 2006/07:390) anser att aktivt bör verka för att reformera berörda konventioner i följande riktning: ska vara ledande för att stärka miljösamarbetet mellan inom Helcom och EU och vad gäller inom Osparsamarbetet. Helsingforskonventionen och Ospar bör i fortsättningen arbeta med legalt bindande beslut och med beräkningsmodeller som gör det möjligt att utvärdera förslag till åtgärdsstrategier gentemot olika mål för ekosystemen. Fisket och jordbruket måste bli en integrerad del av båda konventionernas ansvarsområden. En reviderad Helsingforskonvention måste också ha en tvistelösningsmekanism samt en ekonomisk fond för att påskynda arbetet med de mest akuta åtgärderna som länderna gemensamt beslutar om. Krav på minskning av den radioaktiva nedsmutsningen i havet är av stor vikt. Ett stopp för ytterligare kustnära placeringar av nya kärnkraftsreaktorer och anläggningar för radioaktivt avfall bör införas. 6.3Stärk de internationella sjöfartskonventionerna Ett stort transportarbete utförs via sjöfart, och det är nödvändigt att förbättra sjöfartens negativa inverkan på havsmiljön. I har exporten av olja med stora tankfartyg direkt från ryska eller baltiska hamnar genom ökat markant . Tankfartyg med laster upp till trafikerar . Dessa snabbt ökande oljetransporter är från sjötrafiksynpunkt det största hotet mot miljö. Sjötransporterna av olja uppgår till /år och beräknas öka till runt . Ständigt finns över 2 000 stora fartyg med olja och farliga kemikalier samt passagerarfärjor på havet. Trenden går mot allt större fartyg. Förekomsten av undermåliga fartyg ökar olycksrisken och oljeutsläpp. En framgång är beslutet att fartyg med enkelskrov inte får segla inom EU efter 2010 och att de internationellt ska vara utfasade . bör dock aktivt fortsätta att driva på inom de internationella konventioner som rör sjöfarten för höjda säkerhetskrav för fartyg och ökade sanktioner mot oljeutsläpp. Det finns få regler som reglerar kväveutsläppen från fartyg. Resultatet av detta är att sjöfartens utsläpp av kväve har ökar dramatiskt jämfört med t.ex. kväveutsläppen från vägtrafiken. Endast frivilliga initiativ från vissa färjerederier har resulterat i att en del färjor har kväverening. Det finns väl beprövad katalysatorteknik som tar bort av kväveutsläppen, och det finns följaktligen inga tekniska hinder för kväverening av fartyg. bör därför aktivt agera inom IMO för att krav på 90procents kväverening ska kunna ställas på fartyg. Det finns stor anledning att inom IMO utveckla vad som ska vara möjligt att reglera inom PSSA-områden. ger inte PSSA-klassificeringen möjlighet att ställa krav på fartygens utformning, konstruktion, utrustning eller bemanning. Sådant som krav på isklass eller dubbelskrov för fartyg som trafikerar kan alltså inte tillgodoses genom att klassa området som särskilt känsligt. Mot bakgrund av detta och med utgångspunkt från försiktighetsprincipen måste en utveckling ske inom IMO:s internationella regelverk för skyddet av havsmiljön, speciellt i de områden som klassas som särskilt känsliga. bör agera för att det inom PSSA-klassade områden ska bli möjligt att med bindande regler reglera fartygens utformning, konstruktion, utrustning och bemanning. Krav på kväverening och stopp för utsläpp av biologiskt avfall samt på att bästa bränsle från miljösynpunkt används ska också kunna ställas. Detta bör ges regeringen till känna. 7EU:s politiska och ekonomiska ansvar för havsmiljön Arbetet inom EU med en gemensam lagstiftning genom EU:s direktiv för havsmiljön är välkommet. Det är dock mycket bekymmersamt att det ursprungliga förslaget till strategi i den politiska processen försvagats från konkreta krav och bindande mål. Tidsperspektivet är för långt och riskerar att allvarligt försvåra arbetet med målet att återskapa friska ekosystem och stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden . Varje land ska utarbeta en egen marin strategi samt förslag till åtgärdsprogram som sedan ska granskas och godkännas av kommissionen . Det är positivt att direktivet medger att länderna i de olika havsregionerna kan gå före. har med den nationella strategin för havsmiljön än vad direktivförslaget kräver tagit fram en åtgärdsplan. För att rädda är det viktigt att i den fortsatta politiska processen verkar för att tidsplanen gällande framtagandet och godkännande av staternas åtgärdsplaner förkortas . Detta bör ges regeringen till känna. är ett av EU:s största miljömässiga katastrofområden. Det behövs medel för projekt som ytterligare minskar belastningen, t.ex. byggandet av nya reningsverk, förbättring av befintliga reningsverk och anläggning av våtmarker, men också medel till testning och utveckling av projekt som aktivt kan bidra till att tillståndet i påtagligt förbättras. Hit hör åtgärder som orörda kantzoner vid alla sjöar och vattendrag, musselodlingar som kompensation för svåråtgärdade utsläpp. Sammanlagt kommer det att behövas miljardinsatser för saneringen av . Frågan om hur dessa kostnader ska fördelas mellan måste lyftas på EU-nivå. har enligt principen om att förorenaren betalar ett historiskt ansvar för tillstånd, men bör även aktivt verka för att nya EU-medel avsätts för renovering. Detta bör ges regeringen till känna. som nya pengar behövs för behöver EU:s ekonomiska politik för subventioner och bidrag förändras i hållbar riktning. bör inom CAP:s hälsoöversyn verka för att EU:s övriga ekonomiska verksamhet i form bidrag och subventioner inom jordbruk och transportsektor bidrar till att förbättra miljö. Detta bör ges regeringen till känna. 8EU:s ansvar för skyddet 8.1Avsätt fler fiskefria områden Det är nödvändigt att fler fiskefria områden avsätts i och . Enligt rapporten , (publicerad i Oceans in Peril ) är det av stor vikt för att vända den negativa trenden för minskade fiskbestånd att utestänga fiske från skyddsområden. Enligt rapporten är av världens fiskbestånd fullt utnyttjade eller överutnyttjade och den biologiska mångfalden i havet allvarligt hotad. Till de överutnyttjade bestånden hör både de östra och västra torskbestånden i . Rapporten ger ytterligare belägg för att reservat och nationalparker i högre grad ska innefatta fiskeförbud samt bättre skydd från mänsklig påverkan. Med anledning av detta bör agera inom EU för att fler områden med fiskeförbud avsätts i . Detta bör ges regeringen till känna. Bottentrålningen är ett stort hot mot den mångfald av känsliga och ofta relativt okända havsmiljöer och ekosystem i världens hav. Denna typ av fiskeriverksamhet använder extremt tunga redskap som river upp skadliga stoftmoln. De flesta arter som lever i djuphaven har en långsam tillväxt- och reproduktionstakt vilket gör att det tar mycket innan mängden fisk som tas upp kan ersättas. Det är därför viktigt att reglera bottentrålningen på internationellt vatten där den värsta ödeläggelsen sker genom trålfria zoner. På bottnar finns dumpade stridsmedel, och på många områden finns gifter och kemikalier lagrade i bottensedimenten som kan frigöras vid bottentrålning. Men miljöeffekterna av bottentrålningen i är inte utredda. Mot bakgrund av detta bör regeringen tillsätta en utredning i detta syfte. Detta bör ges regeringen till känna. 8.3Tydliggör statusen för Natura 2000 En förstärkning av skyddsstatusen för Natura 2000 är nödvändigt. Enligt kriterierna är stater som innehar Natura 2000-områden skyldiga att skydda de biologiska värdena som området skyddats för. Men i vilken grad detta skydd står emot andra intressen är inte klarlagt. bör inom EU initiera en utredning för att tydliggöra och förstärka skyddets status och förenkla beslutsprocessen. Detta bör ges regeringen till känna. 9EU:s jordbrukspolitik ska inte övergöda haven Att förändra EU:s jordbrukspolitik i ekologiskt hållbar riktning är nödvändigt för överlevnad. Hälften av marken i EU är jordbruksmark. uppskattas en miljon ton kväve och 35 tusen ton fosfor släppas ut i . Denna utveckling är inte enskilda jordbrukares fel. Det är ett politiskt ansvar att ge bra och rättvisa politiska och ekonomiska villkor för en utveckling av ekologiskt hållbar jordbruksproduktion och djurhållning. Stora möjligheter finns bl.a. genom en övergång till ekologisk produktion. I det ekologiska lantbruket ersätts kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel med andra åtgärder, t.ex. varierad växtföljd och gödsel från ekologiskt hållna djur med mindre täta besättningar. Avsaknad av kemikalier och ökad variation bidrar till större biologisk mångfald på åkermarken och i dess närmaste omgivning. Inom alla former av jordbruk måste åtgärder vidtas för att minska läckaget av närsalter till vatten. Hit hör t.ex. obligatoriska kantzoner vid alla vatten, särskilda reningsåtgärder för större djurbesättningar, strategiskt placerade gemensamma våtmarker och möjlighet till kostnadseffektiva, kompensatoriska åtgärder i vattendrag och sjöar, t.ex. musselodlingar. Enligt en studie av ett lag av forskare från olika akademiska institutioner i , , har ekologisk produktion kapacitet att försörja en värld med växande antal människor med mat. Bekämpningsmedel, konstgödsel och GMO är onödiga. Med grund i olika beräkningsmodeller kommer forskarlaget fram till att även om allt jordbruk lades om till ekologisk produktion, så finns det tillräckligt med mat för alla. Forskarna menar också att det inte behöver tas ytterligare landområden i anspråk för jordbruk.