ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Kr319 · 2007-10-04 00:00:00 — Dokumentation av våra dialekter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet med den tryckta ordboken och med dokumentationen av våra dialekter. (18151868) utgav 18621867 öfver Svenska Allmoge-språket. har insamling av material fortsatt över hela det svenska språkområdet. Att vi har behov av att sammanställa all denna kunskap till en ny dialektordbok står klart. riksdag insåg detta 1984/85 då man beslutade att starta projektet dialekter, OSD (ordboken hade påbörjats av en kommitté tillsatt av Kungl. En jämförelse med våra nordiska grannländer utfaller inte till fördel. I arbetar enligt uppgift sju personer med ett motsvarande projekt, ännu fler arbetar på dialektordböckerna i och . Det nämnda riksdagsbeslutet /85 har inte återtagits. Ändå har den utsedda huvudmannen, , numera och folkminnen, förklarat projektet vilande. Ett omfattande arbete har redan lagts ned på OSD (Dialekter). Den dåvarande regeringen skrev i prop. 2005/06:2 att dialekterna representerar en talspråkstradition som är av stort språkligt intresse och en viktig bärare av vårt gemensamma kulturarv. Det är angeläget att arbetet med den tryckta ordboken intensifieras liksom dokumentationen av våra dialekter.
mot · GV02Kr320 · 2007-10-03 00:00:00 — Kultur- och informationscentret Gaaltije tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur- och informationscentret Gaaltije. Kultur- och informationscentret Gaaltije, som är den enda samiska institutionen på sydsamiskt område, kan indela sin verksamhet i följande områden: Språk, historia och kultur. Näring och samhälle. Information och kunskapsförmedling. Mötesplats och samiskt marknadstorg. Centret har funnits och är utlämnat till projektfinansiering och strukturfondsperioder för sin överlevnad. För en långsiktigt stabil verksamhet krävs en fast finansiering i grunden. Samtliga projekt vid Gaaltije som har finansierats med EU-medel har löpt ut, det sista . Nya projektpengar kan sökas , men de kan i så fall användas först . betalas inte den slutliga ersättningen ut för de projekt som avslutas förrän projekten är redovisade och godkända. Huvudsyftet med projekten är inte att finansiera kultur- och informationscentrets basverksamhet, utan att bredda den samiska kulturen. Regeringen bör överväga en statlig finansiering av basverksamheten i Gaaltije som går in på sitt nionde verksamhetsår.
mot · GV02Kr321 · 2007-10-04 00:00:00 — Stöd till länsmuseernas arbete med kulturarvet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödet till länsmuseernas verksamhet med att dokumentera och tillgängliggöra kulturarvet. Bevarandet av kulturarvet är en prioriterad fråga i regeringens kulturpolitik. regeringsförklaring sägs det att regeringen vill värna vårt gemensamma kulturarv och (att) skapa möjligheter för att det kommer alla till del, oavsett var i landet man bor. Länsmuseerna har en viktig roll i arbetet med att värna kulturarvet. Tack vara sin verksamhet i samtliga landets län har länsmuseerna stora möjligheter att göra kulturarvet tillgängligt för en bred publik. har länsmuseerna deltagit i de två projekt som i stor politisk enighet inrättats för att stimulera och möjliggöra att museernas samlingar förtecknats, digitaliserats och synliggjorts: Sesam och Access. Det senare projektet kommer att avslutas under nästa budgetår. Projektet har finansierats via arbetsmarknadsanslaget. Länsmuseerna har genomfört ett antal viktiga projekt. I har skeppet silverskatt kunnat systematiseras och tillgängliggöras. Inventerat, bevarat och tillgängliggjort film som synliggör historia. Filmerna är från företag, socknar men också privata inspelningar. i har producerat en vandringsutställning på temat Uppbrott halländsk migration då och som turnerat på hembygdsgårdar, bibliotek och i andra offentliga miljöer runt om i . Totalt har länsmuseerna fått för att genomföra projekten. De projekt som har sökts men inte beviljats medel uppgår till . Det är med andra ord ett stort antal behov och önskemål som inte har kunnat tillgodoses. Det återstår mycket att göra för att säkra det regionala kulturarvet. Arbetet med att tillgängliggöra kulturarvet är ständigt pågående och är en självklar uppgift för museerna. Intresset för historia ökar. Länsmuseerna har goda förutsättningar att möta detta intresse. Regeringen bör se över stödet till länsmuseerna så att de kan fortsätta sitt arbete. Stödet till regionerna och länsmuseerna bör inte vara kopplat till utvecklingen på arbetsmarknaden. Länsmuseerna har, när man sökt pengar för accessprojekt, utarbetat planer för projekt som inte kunnat genomföras på grund av de begränsade resurserna. Det finns därför planer utarbetade för många projekt som kan sättas i gång så fort medel ställs till förfogande. Arbetet med att systematisera, bevara och tillgängliggöra museernas samlingar är ett ständigt pågående arbete.
mot · GV02Kr323 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för verksamheten vid . Det nationella ansvaret för migrering, överföring av ljud med syftet att bevara, finns nu i och vid . I sin presentation av verksamheten skriver man följande under rubriken som kulturarv: Ljudinspelningar är en viktig del av kulturarvet: Vårt kulturarv. Med ljud som dokumentationsform kan vi få en mer sammanhållen bild av hur samhället har sett ut och hur det kommer att utvecklas. Ljud är spår av ett händelseförlopp. Någonting startar, någonting sker och någonting avslutas. Kulturarv bör bevaras, då det besvarar en del av de mest grundläggande frågorna: Var kommer människan ifrån, vad har vi gjort och vad gör vi här? I norra län, där vi på är verksamma, är visorna och rocken en viktig del av vårt ljud- och kulturarv. Vilket ljudarv är viktigt för dig? är ett projekt som finansieras av EU. Det är angeläget att en långsiktig finansiering säkras för att vårt ljudarv ska bevaras. Det är fortfarande mycket som återstår att ta hand om. De som innehar ljudinspelningarna, till exempel museer och bibliotek, har inte resurser för en migrering av den omfattning som krävs. Staten bör därför se över ansvaret för verksamheten vid .
mot · GV02Kr324 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till . tillvaratar och synliggör nordisk akvarellkonst. Akvarelltekniken är den mest sprida och mest lättillgängliga av alla målartekniker. Den har utvecklats genom nya materialkombinationer och papperskvaliteter, och ett intressant och gränsöverskridande arbete pågår i hela som innebär nya uttrycksmöjligheter. är det första i sitt slag i . Här samlas nordisk akvarellkonst, konsten dokumenteras, ställs ut och levandegörs. Verk från andra nordiska museer lånas in så att en samlad bild av nordisk akvarellkonst kan visas. Museet är också ett kunskaps- och aktivitetsmuseum för vattenfärgstekniker. bidrar också till att stärka kulturintresset, lockar till sig kulturturism med besökare från hela och övriga . kompletterar också den nordiska konstnärliga utbildningen. Museet arbetar med ett projekt för att utvecklas till en nordisk mötesplats i syfte att stärka den nordiska akvarellkonsten och forskningen kring denna. Projektet skall också bidra till nätverksbyggande och marknadsföring av den nordiska akvarellkonsten. Då en sådan verksamhet skulle vara värdefull för utvecklingen av det nordiska kulturella samarbetet och för samarbetet på konstens område bör regeringen vid behandlingen av budgeten för det nordiska samarbetet beakta behovet av stöd till .
mot · GV02Kr325 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalradion för hela . är ett landskap. är det även ett län och ett landsting. Så gott som alla myndigheter, förvaltningar och sammanslutningar i har gått samman i gemensamma organisationer. Så har tyvärr inte skett med lokalradion. De två lokalradiostationerna Radio och Radio verkar leva sina egna liv, till synes utan ambition att följa utvecklingen i den närmaste omgivningen. Det är av vikt att informerande och opinionsbildande organ inte hamnar på efterkälken, utan vinnlägger sig om att vara i första ledet när omvärlden förändras. Annars kan deras trovärdighet och existensberättigande snabbt ifrågasättas. Naturligtvis borde ha en gemensam centralredaktion för radiosändning. Men den borde dessutom kompletteras med flera lokalredaktioner.
mot · GV02Kr326 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en bra och bred folkbildningsverksamhet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden i . De och folkbildningen har haft en central betydelse för uppbyggnaden av den svenska demokratin. Folkbildningen har fungerat som kunskapsförmedlare och skola för demokratiska umgängesformer . Studieförbunden har framgångsrikt anpassat sig till de stora samhällsförändringar som har skett under denna långa tid. Den bärande tanken för studieförbunden i är kunskap som medel för ett bättre liv, inte i huvudsak kunskap som kvalifikation. Allmänbildning och breda omvärldskunskaper motverkar fundamentalism och rasism och kunskapen i sig blir en livsinvestering. Studieförbunden värnar aktivt kulturarvet i vårt land och behovet av just denna typ av verksamhet ökar ständigt. Studieförbunden arbetar också med integrationsfrågor, där kulturen som invandrare för med sig får sin givna plats i vårt lands kulturella smältdegel. Studieförbunden är en av de största och viktigaste arrangörerna av kulturarrangemang utanför storstadsområdena, och det är mycket tack vare studieförbunden som det finns ett aktivt och levande kulturliv i små och medelstora kommuner. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på traditionell folkbildning som att arrangera studiecirklar i konsthantverk, språk, datakunskap och mycket mera. I deltar mellan 50000 och 100000 människor i denna verksamhet . I genomför studieförbunden ca 35000 kulturaktiviteter med ca 1,5miljoner deltagare. Studieförbunden arbetar med enskilda och grupper av människor som har behov av ett särskilt stöd. Det gäller fysiskt och psykiskt handikappade, invandrare och andra minoritetsgrupper. Genom studieförbunden kan människors intresse förädlas till kunskap, glädje och stor nytta för både individ och samhälle. En del av studieförbundens verksamhet finansieras med offentligt stöd från stat, landsting och kommun. Stödet har minskat, trots en större statlig satsning på området och karaktären har förändrats. Den största förändringen är den drastiska minskningen av stödet från kommunerna och den stora skillnad i ekonomiskt stöd som finns mellan kommunerna. Bidragen synes för många kommuner ha blivit en budgetregulator vilket i sin tur kraftigt har minskat studieförbundens fysiska närvaro i kommunerna. Detta förhållande påverkar också studieförbundens förmåga att verka och utvecklas totalt sett. Vi anser att en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden är nödvändig.
mot · GV02Kr328 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ändring i 8 § förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ändring i 2 § förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. har som övergripande uppdrag att förverkliga de nationella kulturpolitiska mål som regering och riksdag beslutar om, däribland att fördela statligt stöd inom kulturområdet. Principerna för fördelningen av statliga kulturbidrag regleras dock i sin tur utförligt av ett antal bidragsförordningar. Bland dessa förekommer bland annat förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek och förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet, som båda är i behov av korrigering. I 8 § förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek stipuleras att en förutsättning för att erhålla statligt stöd är att kommunen bidraget betalas ut avsatt egna medel till inköp av medier till folk- och skolbibliotek för ett belopp som uppgår till minst summan av föregående års medieanslag och att den del av anslaget som avser medier för barn och ungdomar inte minskar. Att kommunen själv betalar ut ett medieanslag är fullt rimligt för att erhålla bidrag, liksom att ett belopp avsätts för ändamål som riktar sig till barn och ungdomar (i syfte att stimulera läsande bland unga människor). Statliga kulturbidrag bör inte användas för att finansiera verksamhet. Däremot är det märkligt att det kommunala anslaget kategoriskt inte får understiga summan av föregående års medieanslag. Även om ett statligt kulturbidrag som sagt inte får betraktas som en förevändning att sänka kommunens kostnader för medieanslag, är det inte rimligt att kommuner som av olika skäl väljer att göra engångssatsningar på bokinköp drabbas. En kommun kanske vill öppna en ny biblioteksfilial och måste därmed bygga upp ett nytt grundbestånd. Konsekvensen av detta kan alltså bli att biblioteken drabbas av ett sänkt statligt stöd året efter. Detta stimulerar inte till ett ökat satsande på biblioteksverksamhet från kommunernas sida. Därför bör förordningen skrivas om så att hänsyn tas till eventuella engångssatsningar. Även förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet är i behov av förändring. Där anges i 2 §: Statsbidrag lämnas endast till regionala och lokala institutioner som också får bidrag från ett landsting, en kommun eller någon annan huvudman. Förordningen signalerar en märklig inställning till kulturverksamhet. Om en nytillträdd majoritet t.ex. drar in bidragen till en kulturverksamhet som också emottar statsbidrag, försvinner även det . Att en ny majoritet gör en annan bedömning än den tidigare kommunledningen och förändrar inte premisserna för varför i första början beviljade bidraget. Verksamheten kan fortfarande vara av sådan karaktär att den bör erhålla statligt stöd. Skall då en tillfällig majoritet fullständigt underminera det ekonomiska stödet till samma verksamhet? Förordningen bör ändras så att kan bevilja bidrag oavkortat till landsting, kommuner eller andra huvudmän.
mot · GV02Kr329 · 2007-10-03 00:00:00 — Ansvar för skadeersättning till fotbollsspelare som deltar i landskamper tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att de nationella fotbollsförbunden inte ska behöva betala ersättning till de lokala klubbarna om spelarna blir skadade när de deltar i landskampsmatcher. Som alla vet är idrott något som är viktigt för hälsan, men det är också en sysselsättning som är utvecklande för många pojkar och flickor i vårt land. Fotboll som är den största sporten är också till stor nytta och glädje för hundratusentals människor i . För att kunna skapa tillräcklig bredd på idrotten måste det finnas förebilder som våra ungdomar kan se upp till. Det gäller inte bara i utan i de flesta länder runtom i världen. Grunden för detta är att vi har framgångsrika landslag. Fotboll är en sport där landslagen har en stark ställning. har dock några av de största klubbarna i valt att kräva skadestånd för de spelare som har blivit skadade när de deltagit i landslagsmatcher. Frågan är också uppe i prövning i domstol. Om klubbarna skulle få rätt skulle det innebära att många länder skulle välja att inte låta de bästa spelarna medverka i landskamper. Det skulle i sin tur utarma fotbollen. Det är därför viktigt att regeringen verkar såväl nationellt som internationellt, i de organ där det är möjligt, för att säkerställa att en sådan utveckling förhindras.
mot · GV02Kr330 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustning av bollplaner. Att barn och ungdomar ägnar sig åt idrott är bra utifrån många aspekter. Men idrottsutövandet har fått ett annat utseende . ser man barn och ungdomar på grönytor eller grusplaner som sparkar boll. Stora delar av idrottsutövandet sker istället genom föreningsverksamhet. Det spontana spelandet som skapat glädje och samhörighet i kvarteret har minskat avsevärt. Det ideella arbete som idrottsföreningar gör är mycket positivt. Men när idrottsutövandet blir allt för organiserat och krävande riskerar det att sätta press på både barn, ungdomar och föräldrar. Risken finns att barn och ungdomar slutar med idrottande just därför. En anledning till att det spontana fotbollsspelandet inte längre finns är den bedrövliga standard som bollplanerna har. Är det inte sprucken asfalt så växer gräset halvmeterhögt eller så har målen fallit isär. Det är viktigt att kommunala bollplaner runt om i landet rustas upp. Idrott får inte bara handla organiserad föreningsverksamhet, även om det också är bra.
mot · GV02Kr331 · 2007-10-03 00:00:00 — Brist på konkurrens inom svensk bio tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkurrens på biografmarknaden. , , är helt dominerande på den svenska biografmarknaden. var SF:s marknadsandel . blev det dessutom klart att företaget köpt det som återstår av biografkedjan . Affären innebär att konkurrensen på marknaden blivit ännu sämre, då SF äger av . Det innebär nu att SF har en marknadsandel på i hela landet. Det är enkelt att konstatera att utvecklingen inte är sund. De stora förlorarna är så klart biopubliken, men också filmmakarna. Sannolikt kan gällande situation driva upp biljettpriser och missgynna svensk film. Det föreligger också en stor risk att filmutbudet begränsas då smalare filmers utrymme kan komma att krympa betydligt. Regeringen bör ge tydliga riktlinjer för hur denna utveckling ska förhindras. Den svenska biografmarknaden behöver fler aktörer, inte färre.
mot · GV02Kr334 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda vad en försäljning av skulle komma att innebära för den svenska spelsituationen. AB bildades genom en sammanslagning av de två statliga bolagen p.g.a. ökad konkurrens. AB är en koncern, där moderbolaget är med dotterbolaget . AB är ett helägt statligt bolag. AB Trav och Galopp bildades och är det organ som sköter om spel på hästtävlingar i . ATG samägs av () och (). Verksamheten regleras av ett avtal mellan ägarna och staten. Avtalet ger staten rätt att tillsätta hälften av styrelsemedlemmarna inklusive styrelsens ordförande. Bolaget är med andra ord kontrollerat av staten. gav överskotten i de båda bolagen direkt till och statskassan. Kontrollorgan för dessa bolag är Lotteriinspektionen i , som också står under statlig kontroll. Staten, genom , sitter med andra ord på alla stolar som styr spelandet i . Man kontrollerar de två dominerande aktörerna och , styr i myndighetsform kontrollen genom Lotteriinspektionen och skriver lagstiftningen som reglerar verksamheten. Det starkaste skälet till att modernisera den svenska spellagstiftningen ligger i de gemenskapsrättsliga reglerna samt den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen på spelmarknaden. Det handlar om att modernisera och anpassa spelmarknaden till dagens samhälle som de sociala skyddsintressena kan tas på större allvar . Detta kan vi enbart göra genom att renodla statens roll som lagstiftare. Som det ser ut är staten både lagstiftare, övervakare och aktör, vilket i sin tur har lett till att staten gett sig själv allt större och bättre möjligheter att öka marknadsföring, omsättning och vinst, på bekostnad av de sociala skyddsintressena. Av statens intäkter går inte mer än till spelmissbruksåtgärder. Detta motsvarar av de statliga spelbolagens omsättning. Det finns ingenting som pekar på att missbruksfrågan hanteras bättre genom ett statligt monopol. Staten skall inte vara spelberoende, staten skall bara beskatta och fördela. En autonom och avpolitiserad Lotteriinspektion skall övervaka spelmarknaden och dess aktörer genom att bevilja eller avslå licenser. Dessutom skall Lotteriinspektionen övervaka spelmissbruket och dess utveckling. Därför är det att se över vad en försäljning av skulle komma att innebära för den svenska spelsituationen.
mot · GV02Kr335 · 2007-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturprojekt inom psykvården. överlämnades betänkandet av den nationella psykiatrisamordningen, under ledning av . Det var en allvarlig uppmaning till det svenska folket. Antalet psykiskt sjuka ökar ständigt. Vi har alla ett ansvar att få ner antalet. Hur ska vi då göra för att komma tillrätta med detta? Det finns inte bara en lösning utan det krävs många lösningar och det är viktigt att pröva flera vägar. Det finns belägg genom forskning att kulturella verksamheter har en förvånansvärt läkande effekt framför allt på psykiskt funktionshindrade. Att få vara delaktig och få använda alla sinnen är viktigt för alla människor, att få göra och vara delaktig och utvecklas i sin takt. Vad som behövs är konkreta pilotprojekt. Det har funnits försök till projekt i psykosociala grupper på folkhögskolor, som generellt är en bra miljö för den här typen av projekt. Fler folkhögskolor behöver uppmuntras till tidsbestämda pilotprojekt, i framför allt de tre storstadsområdena , och , med kulturell verksamhet som inriktning. Om forskning i psykiskt funktionshinder samordnas med verksamheterna ökar kunskapen om kulturens effekt på psykiska funktionshinder.
mot · GV02Kr344 · 2007-10-04 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för idrottsföreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en ekonomisk trygghet för våra idrottsföreningar. Det är många som tror att det är sponsorer som håller idrottens hjul rullande. Man ger förvisso ett betydande bidrag till idrottsrörelsen, inte minst till den massmedialt intressanta arenaidrotten, men det utgör dock av idrottens finansiering. Den absolut största insatsen för idrotten är det ideella arbetet. Om alla de fantastiska ideellt arbetande ledarna ute i landet skulle betalas av samhället skulle samhällskostnaderna bli ca . Av samhällsstödet är det kommunerna som står för den avgjort största delen, ca 4,5 miljarder kommer från kommunerna. Det är dels kapitalkostnader för anläggningarna (ca 3,3 miljarder), dels kontanta aktivitets- och ledarbidrag (ca 1,2 miljarder). Staten står normalt för ca 450 miljoner och för ca 1 miljard. Idrotten får drygt 85 miljoner från landsting och regioner. Bingolotto ger idrotten ca 600 miljoner. Det är intäkter från Bingolotto som för många föreningar har kompenserat minskade kommunala bidrag och starkt bidragit till att de har kunnat behålla omfattningen av sin verksamhet. Det har varit en positiv utveckling för , och dess bidrag till idrottsrörelsen har ökat. Men det går inte för föreningarna att slå sig till ro. Här finns en hel del orosmoln framöver. Det största hotet är utan tvivel på spel- och lotteriområdet, som en allt större del av det statliga stödet till idrottsrörelsen kopplats till. påverkas av den ökade konkurrensen från internationella spelbolag. kom rapporter om att man har en minskning på . Den möjlighet som föreningarna har att själva öka sina intäkter är att höja medlemsavgifterna, och de har nästan fördubblats . Detta är något som man måste se allvarligt på. Ekonomiskt resurssvaga familjer kan tvingas göra prioriteringar som innebär att kanske de barn och ungdomar som behöver idrotten allra bäst inte får den möjligheten. Samhällets stöd till idrottsrörelsen får inte ses som en välgörenhet. Dess uppgift måste vara att garantera att föreningarna kan fortsätta utföra sitt samhällsnyttiga arbete på ett sätt som inte stänger ute barn och ungdomar. Föreningarnas verksamhet måste vara öppen för alla. Det är viktigt att vi ser till så att idrottsstödet inte blir beroende av tillfälliga konjunktursvängningar eller inriktningen på befolkningens spelande. Vi behöver se över denna situation och arbeta för att idrottsföreningarna ges en bättre långsiktig ekonomisk trygghet.