mot · GV02N379 · 2007-10-05 00:00:00 — Dessa kommuner med en samlad folkmängd på över 227000 invånare ett antal som ökar till minst 350000 har också potential att växa som den storstadsnära naturen värnas. Hela nordostsektorn i saknar dock helt anslutning till det nationella järnvägsnätet. I vilken annan landsdel hade det betraktats som rimligt att en befolkning motsvarande ett mindre län hade ställts utan järnvägsförbindelse? Effekten syns också i att resande med kollektiva transportmedel tunnelbana, pendeltåg, buss i nordostsektorn är betydligt lägre (mellan i de olika kommunerna) än länsgenomsnittet på . Staten bör därför aktivt medverka till att utreda projektet , den nya järnvägssträckningen mot i (med framtida förlängning till och potentiell vidare utbyggnad till ) som förespråkas av såväl Stockholmberedningen som Rufs och som har stöd av samtliga berörda kommuner. har inga anslag ens för den nödvändiga förstudien som i stället bekostats av de sex kommunerna . I Stockholmsförhandlingen har detta projekt givits , möjligen avsett som ett mindre lyckat skämt. från till /har kapacitetsproblem. Hela sträckan bör byggas ut till motorvägsstandard. Den tunga lasttrafiken till och från Holmens Bruk i liksom färjorna i gör det även angeläget med en tidigarelagd utbyggnad av samt en utbyggnad av . Godstransportdelegationen noterar i sitt slutbetänkande (SOU 2004:76) den starka utvecklingen av rorotrafiken över hamnen i , som har haft och förväntas ha en mycket stark tillväxt. I samband med satsning på havets motorvägar kommer ökad vikt att läggas vid utbyggnad av tillfartsvägarna till viktiga hamnar. Inom kommun behövs dels på järnvägssidan dubbelspår TomtebodaKallhäll, dels på vägsidan byggandet av Rotebroleden. noterar att båda projekten finns med i och planer men att finansiering saknas. Låt oss notera att dubbelspårets lokalisering och planering är knutet till lokaliseringen och planeringen av väst. På dagens Rotebroled står biltrafiken ofta stilla varje vardagsmorgon och vardagskväll. Trafiken är tät även övriga tider. De som är verksamma i nordvästkommunerna hindras alltså att ta sig till och från bland annat på ett säkert sätt. Så länge detta består är det svårt att planera för mer trafikalstrande verksamheter företag som skapar välfärd och jobb vilket hindrar tillväxten i både kommun och den nordvästra delen av den växande . Några av de värsta flaskhalsarna i trafiksystem finns i närheten av . Behovet av att bygga Ringen och har redan nämnts, men därtill är det nödvändigt ytterst med syftet att huvudstad skall fungera både för hitresande och här bosatta att förbättra trafikkapaciteten längs de stora stråken för in- och utresor samt bygga ut tvärförbindelserna runt innerstaden. Den spårbundna från mot mot i har blivit en succé som ökar den spårbundna kollektivtrafikens attraktionskraft, och det är nu angeläget att fortsätta utbyggnaden. Utbyggnaden station behöver kompletteras med en nordlig gren mot och , och längre fram behöver förlängas till och Ropsten. Som beskrivits ovan behövs också en sydlig förlängning som knyter samman Syd/Flemings-berg med och . Den nya kopplingen mellan E 18/E 4 via Kymlingelänken måste förverkligas, och innerstadens förbindelse i riktning nordväst via och mot E 18 behöver förstärkas genom byggandet av Huvudstaleden i en lång tunnel. konkurrenskraft gentemot biltrafiken skulle öka dramatiskt med en utbyggnad av fjärrtågskapaciteten i och fler stationer. Inte minst viktigt i ett Mälardalsperspektiv och för att kommuner som , och ska vara attraktiva platser att bosätta sig i är att och har tillräcklig kapacitet för att klara framtidens resandeströmmar. Planerna på en ny järnvägsstation väst i kommun och nord i kommun behöver bli verklighet. Den länge planerade förlängningen av tunnelbanan till , med möjlighet till omstigning till järnväg, vore en annan betydelsefull satsning. Såväl Stockholmsberedningen som den regionala Rufsgenomgången av utbyggnaden av trafiken i har pekat på behovet av att fortsätta breddningen av norr om och hela vägen till . Ombyggnaden och kapacitetsökningen av den kraftigt överbelastade mellan och måste vidare fullföljas, inte minst genom en ny satsning på sträckan GranaHammarby. Upprustning av , som finns med i Stockholmsförhandlingen, måste finansieras. Infrastrukturen till sjöss behöver förstärkas för att klara en framtida växande godstrafik. Bland annat behöver kapaciteten i byggas ut med en ny sluss bekostad av staten vilket gagnar insjötrafiken på som avrinning förbättras och risken för översvämningar minskar väsentligt. I utformandet av den framtida hamnpolitiken måste mycket stor hänsyn tas till naturvårdsintressen, inte minst i den sårbara skärgården. Regionens hamnar både i norra, centrala och södra länsdelarna behöver också fungerande väg- och järnvägsförbindelser för att kunna spela sin roll i en allt starkare Östersjöhandel. Exemplet med har nämnts ovan. Ett annat exempel är , där en säkrare väg 73 och en utbyggnad av järnvägen till dubbelspår hela vägen från är en nyckelfaktor för att utveckla den betydelsefulla hamnverksamheten och den beslutade byggnationen av en containerhamn i , ett beslut som ifrågasätts av vissa men där ägaren, , tar det fulla ansvaret för projektets företagsgenomförande utan statligt stöd. Låt oss notera, inte minst mot bakgrund av att hamn inte anses tillhöra de strategiskt viktiga hamnarna i (SOU 2007:58), att av miljöskäl är det alltid angeläget att stödja hamnverksamhet som inte i onödan bidrar till långa landtransporter. utmärks mer än mycket annat av att där finns många konsumenter och många företag. Slutsatsen drar sig själv. Att utesluta hamn liksom Norvik är mot bakgrund av det stora antal människor och företag som finns i dessa hamnars omedelbara närhet en politik som inte bara framstår som oklok utan som direkt miljöfientlig. Regeringen bör se till att hamnpolitiken i blir rationell och bidrar till ett mer hållbart . Då måste hamn vara en del av den nationella hamnpolitiken liksom Norviks containerterminal. Det är ett konsument- och miljöintresse. Det är god transportpolitik och god klimatpolitik. Att utveckla infrastrukturen till sjöss handlar också om att ha en fungerande båttrafik. vill bland annat utreda möjligheten att göra färjeleden mellan och till en avgiftsfri förbindelse som en del av det regionala vägnätet. x)Regionens flygplatskapacitet måste tryggas. Att blir kvar till 2038 är mycket positivt; behövs som en modern cityflygplats. skapas också, till nytta för kringboende, möjlighet att långsiktigt anpassa trafikmängden och typen av trafikflygplan som tillåts landa på . Äntligen kan bullerbekämpning och utsläppsmängder regleras och hela flygplatsen göras modernare. Att gärna kompletterad med namnet Airport också kommer att vara viktigaste lufthamn är onödigt att ens påtala. y)Allra sist på kommunikationsavsnittet vill påtala att numera har en enda flygplats för det småskaliga men allt viktigare affärsflyget, likaså sportflyget, nämligen . Vikten av att det säkerställs en regional flygplats för den mindre företagsamheten och likaså för sportflyget är oomtvistlig. Staten har här sin del av ansvaret genom tillståndsgivningen. eller flygplatser kan aldrig härbärgera denna form av mindre flygplan, nog så viktiga för små företag, inte minst inom servicebranschen där omedelbara leveranser av kunskap eller reservdelar behövs för att skall kunna behålla ett differentierat näringsliv. Man kan självfallet diskutera lokalisering en gång var det en militär flygplats, tillsammans med likaledes nedlagda flottiljen och flygkår i (ett flygamfibieförband som var de välkända Catalinaplanens hemvist) men så länge inte en ny allmän flygplats anvisats i den regionala planeringen bör fortsatt affärs- och sportflyg på säkerställas. Att som landets och regionens två största partier bygga på Barkabyfältet för att fortast möjligt få bort det företagsstödjande allmänflyget är en hur politiskt lokalt anpassad frågan än må vara oansvarig småföretags- och regionalpolitik. Anvisas annan lokalisering, är öppet för andra lösningar. 6 Kultur och natur som källa för turism Turismen att resa till, upptäcka och besöka andra platser och länder är den näringsgren som växer snabbast i världen. Kultur och natur lockar alltfler resenärer. har som huvudstad ett rikt urval av upplevelser att erbjuda, från museer till den underbara skärgården. Vår huvudstad och dess omgivningar har stora möjligheter att bli en mycket mer attraktiv besöksregion än vad fallet är . En fungerande storstadsturism förutsätter en fungerande infrastruktur. Att medvetet satsa på turismen, att utveckla kulturen, att bjuda in till varsamt nyttjande av vår fantastiska skärgård är både att dela med sig av vad vi själva älskar att uppleva och att skapa nya sysselsättningsmöjligheter till nytta för och hela . Utbudet av upplevelseresor och storstadsturism blir allt större. har med sina museer som friluftsmuseet och sina teatrar och sina många restauranger och andra nöjen stora möjligheter att locka fler turister. Det innebär både fler arbetstillfällen och högre skatteinkomster. Med som bas kan turister också göra utflykter i övriga regionen: dagsresor i skärgården, utflykter till gammal kulturbygd eller vandringar i och annan storstadsnära natur. ska vi ha klart för oss att motsvarande turistsatsningar pågår i flera andra stora städer runt , inte minst i , det ostridigt hetaste besöksmålet för bland annat den snabbt växande kryssningsmarknaden. Här måste och konkurrera genom att erbjuda arrangemang av olika slag som förmår fler turister att stanna i vårt land för att ta del av kultur, nöjen och natur. En viktig del av besöksnäringen är också potential som plats för internationella evenemang, t.ex. kongresser, konserter och idrottsevenemang. välkomnar byggandet av den nya nationalarenan i . slår vakt om nationalscenerna Operan och och övriga nationalklenoder i huvudstaden. landsmöte i träffade också beslut om att ställa sig bakom ett nytt opera- och scenhus i . Vi tror också att en satsning på speciella utbud, gärna i samverkan med motsvarigheter i andra länder, kan bidra till att öka intresset för och vår kultur och historia. Nya museiformer bör övervägas exempelvis saknas ett särskilt museiforum i om Vikingarna och vikingatiden, den period i vår historia som blivit vittomtalad i andra länder och världsdelar. På samma sätt behöver också nutida teknik och uppfinningar av både industriell, medicinsk och annan betydelse för utvecklingen göras mer tillgängliga. historiska, tekniska och i andra avseenden specialinriktade museer måste hitta former för att möta framtidens krav på kunskap och upplevelser i modern museimiljö. Ett bra exempel på denna inriktning utgör Cosmonova på , men fler satsningar i liknade riktning behövs. Ytterligare ett exempel är det svenska musikundret, från folkmusik via och till dagens artister och grupper, som bidrar till att öka intresset för hos fans och musikälskare. Att i utveckla detta i form av en modern museiinriktad musikupplevelseinstitution ligger i hela vårt lands intresse. Vikingatiden, och tillhör, oavsett vilka värderingar som ligger till grund för detta, de delar av som är mest kända utomlands. Detta intresse för vårt kulturarv ska uppmuntras och vårdas. På samma sätt spelar hela det svenska kulturarvet en stor roll för andras bild av . Därför måste det vara institutionernas roll och betydelse för hela landet som ska avgöra storleken på de statliga anslagen, inte om de råkar ligga i eller inte. En aktiv kulturmiljö- och byggnadsminnesvård behövs av både kulturpolitiska och turistpolitiska skäl. har unika kultur- och stadsmiljöer av omistligt värde. är exploateringstrycket hårt. Ett aktuellt exempel är den gamla stadskärnan i och de bebyggelse- och förändringsplaner som hotar den ursprungliga vikingatida stadsplanen och trästadens speciella karaktär. och andra berörda statliga myndigheter måste aktivt bevaka att kultur- och stadsmiljövärden inte förspills med tidens krav på förändringar och förtätningar. Det är också dags att upphöja unika stadskärna, präglad av arvet från Hansatiden och stormaktsepoken till världsarv på . Världsarvet tycks redan vara mer känt utomlands än i vårt eget land. med , på , världsarvet med sin unika 1600-talsteater eller arkitektoniska pärlor som , eller förbleknar dock alla i ryktbarhet jämfört med den uppmärksamhet som utdelandet av Nobelprisen skapar världen runt, både vid tillkännagivandet och vid prisceremonien i . Banketten i är ett världsevenemang, vårt enda. Låt oss vara tydliga: och är inte tillräckligt högt värderade i vårt eget land. Hur ska vi ta till vara intresset för gärning och intresseväckande historia? Här finns, i anda, inga andra begränsningar utöver rent juridiska förbehåll äger rätten i alla avseenden till namnet och än tankens egen föreställningsförmåga: konsten att kunna kombinera den spännande historien om den märklige donatorn med framtidens möjligheter inom teknik, fysik, kemi, medicin och litteratur vid sidan av fredspriset som ju norska förvaltar på ett spännande sätt. Vi behöver, för att tillgodose det oerhörda intresse som knyts till namnet och institutionen , ta till vara möjligheterna att förknippa gärning och minne med forskning, utveckling, vetenskap och rationalitet, med framtid och kunskap och skön konst. 8 Vår underbara skärgård med Skärgården och är hem, fritidsparadis och oskattbar natur. vidsträckta arkipelag från till Landsort är med sina 30000 öar och omväxlande och rika natur från det yttersta havsbandet till den pulserande moderna storstaden unik och saknar motstycke i världen. har en central plats i den svenska kulturen från och över och till . I bor och verkar skärgårdsbor året om i sol och storm, ofta sedan generationer. Där solar, badar, seglar och vilar hundratusentals människor från storstaden under främst sommarmånaderna. Där besöker ännu fler turister den natursköna men också nära skärgården. Alla dessa människor får plats och ska kunna få plats i skärgården. Men skärgården är också skör och sårbar för människors och sjöfartens verkningar. Skärgården måste vårdas och värnas för att kunna förbli vad den är för alla de människor som vistas i och besöker den. betyder alltså flera olika saker för många olika medborgare: en permanent boplats för mer än 10000 människor, ett värdefullt rekreationsområde för hundratusentals människor, en turistmiljö för än fler besökare. Dessutom, och en grundförutsättning: med sina öar utgör den naturliga miljön för fåglar, fiskar, däggdjur och andra djur och växter. Den örika är på samma sätt en unik miljö med levande jordbrukslandskap och kulturmiljöer, omväxlande med tätorter, i en övärld strax inpå storstadens knutar. För att detta ska vara fortsatt möjligt måste skärgården och vårdas. Människans slitage på naturen måste begränsas så att naturen själv blir den som sätter ramarna för hur mycket vi kan tillåta oss njuta utan att den minskar i naturlighet och attraktionskraft för framtida generationer av både djur, växter och människor. Ett särskilt problem är den erosion i den känsliga skärgården som uppkommer i och med allt snabbare båtar i yrkes- och privattrafik. Ett annat är de säkerhetsproblem som skapas av onyktra båtförare. Det måste bli enklare både att bo och att jobba på öarna i . Det handlar om att åstadkomma en levande skärgård och skapa bättre förutsättningar för boende, arbete och dagliga kommunikationer inklusive kollektivtrafik till lands och sjöss året runt. har i skärgården och några av landets mest sommarhustäta kommuner, med och som största sommarkommuner med 11000 respektive 4000 fritidshus. måste dessa kommuner stå för kostnaderna för bland annat hemtjänst när folk från stan åker till landet . Det bör vara kommunen där den hjälpbehövande bor permanent och betalar skatt som står för kostnaden. har en väl fungerande kollektivtrafik . Kollektivtrafiken är dock mindre väl anpassad till de behov som en ökad arbetskraftspendling från skärgården till storstaden året runt skulle kräva. En väl fungerande kollektivtrafik på vattnet stärker förutsättningarna för fler att kunna bedriva ett mer lönsamt företagande i skärgården, för fler att arbetspendla från skärgården till fastlandet, liksom för fler att kunna besöka skärgården också utanför sommarmånaderna. Förutsättningarna för en lönsam åretruntturism i skärgården kan förbättras genom bättre infrastruktur. Skärgårdens natur och djurliv, ovan och under vatten, har alltid varit utsatta för naturens krafter. Övergivna båtar och vrak i skärgården är ett nytt och tilltagande problem, från såväl miljö- och trivselsynpunkt som estetisk synpunkt. Nuvarande lagstiftning bör, som regeringen aviserat, ses över och ansvarstagandet understrykas liksom miljökonsekvenserna av att skräpa ner också i vattnet. Skärgårdskommunernas ökade kostnader för den renhållning som kan komma i fråga måste fördelas genom exempelvis försorg. Ett ökande problem för de många människor som bor och vistas i skärgården är den ökande osäkerheten på sjön. Alkohol vid framfart på sjön ska vara lika otillåten som på väg. Nolltolerans också på sjön är ett viktigt mål. För att öka övervakningen av överträdelser av alkoholförbud och hastighetsgränser är det viktigt med en effektivare sjöpolis. Nedrustningen av sjöpolisen behöver vändas i en upprustning. Människors trygghet till liv och hälsa måste värnas också när de bor och vistas i skärgården. Det kräver bland helikopterberedskap för sjukvårdstransporter. 9 Trygga och tillgängliga stadsmiljöer Vid stadsplanering bör tryggheten liksom tillgänglighetsaspekterna för äldre och handikappade vara två av de viktigaste grundpelarna. Vi kan inte längre planera utifrån att allt är lugnt och att de äldre och handikappade finns på institution. I vårt moderna samhälle är friheten viktig att värna och kämpa för. Friheten är inte självklar tvärtom är det många av invånare som inte känner trygghet i sitt bostadsområde. En ung tjej på väg hem genom ett oupplyst skogsparti, den unga killen flanerande med mobiltelefonen synlig, den rullstolsburna äldre damen och den medelålders synskadade mannen det är inte självklart att de kan eller får ta sig fram välbehållna. Vi bör inte bygga oss in i större ofrihet än vad som redan är fallet och vi måste tänka mer på att öka frihets- och trygghetskänslan hos dem som känner rädsla och oro för att ta sig från punkt A till B. Detta kan tyckas vara en i huvudsak polisiär fråga, men minst lika viktigt är hur man utformar miljön som sådan. Vi anser att det finns all anledning att satsa mer på utformning av säkra stadsmiljöer. Vid all bostads- och infrastrukturplanering ska alltid trygghetsaspekterna beaktas, som t.ex. placering av busshållplatser, utformning av parkmiljöer, dragningar av gångvägar, belysning, passager under vägar m.m. Tryggheten är en viktig förutsättning för att parker och skogar, gångvägar och centrumanläggningar ska vara tillgängliga för alla. 10 En fungerande bostadsmarknad i Valfriheten i boendet, inte minst ägarformen, är central för bostadspolitik. Vi vill ge alla möjlighet att bo som de önskar och välja boendeform och bostadsplats. Nuvarande bostadspolitik måste trots att det byggs många bostäder i regionen förändras, inte minst genom att planeringen blir annorlunda och att människor får rimliga restider från bostad till arbete. Här är utbyggnaden av kollektivtrafiken nyckelfrågan. Omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter skapar en bättre fungerande bostadsmarknad och framför allt mindre segregation i boendet. Det betyder ingalunda att hyresrätten är hotad, den har stora förtjänster men måste konkurrensmässigt klara sig på samma villkor som andra boendeformer. Förutsättningarna för att bygga fler hyreslägenheter i måste förbättras. Efterfrågan är stor. Med dagens regler för hyressättning kan inte byggherren ta ut kostnaderna för nybyggda hyreslägenheter. Den som vill få i gång byggandet av hyreslägenheter måste se över systemet och tillåta en friare hyressättning för nyproducerade lägenheter. ska kunna avgöra hyresnivån före byggstart, och det bör inte vara möjligt att ändra hyran efter inflyttning. Hyran måste stå sig för att fastighetsägare ska våga ta risken att bygga. Bruksvärdessystemet har som syfte att ge ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna. Inom ramen för bruksvärdesprincipen är det dock nödvändigt med förändringar. Vi vill öka de boendes egenmakt. En ny upplåtelseform ägarlägenheter behöver införas. Låt boende även i närförorter ombilda sina hyresrätter till bostadsrätter. Många förorter domineras helt av hyresrätter. För att motverka segregationen behövs det inte minst fler bostadsrätter i utsatta förortsområden. När man äger sin bostad uppstår en rad positiva effekter. Fler får ekonomisk trygghet och oberoende, ökad makt över sin vardag och ansvaret för den gemensamma miljön i området. En blandning av hyres- och bostadsrätter lockar också nya grupper av människor till förorterna. En ökad andel bostadsrätter i förorterna motverkar med andra ord segregationen. Alltför många ungdomar tvingas bo kvar hos sina föräldrar. Det gör det extra angeläget att hitta nya metoder för att bygga billigare småbostäder, särskilt studentbostäder. Ett sådant sätt är att staten ger ett generellt klartecken för kommuner att bygga tillfälliga studentbostäder på statligt ägd mark som inte är reserverad för andra ändamål eller av uppenbara skäl är direkt olämplig att bebygga. Om kommunerna vet att staten har en positiv förhandsinställning till att upplåta sådan mark kommer det att underlätta för kommunerna att planera för just studentbostäder. förslag som tycks bli alliansregeringens om skattefrihet för uthyrning av rum i privatbostäder skulle göra det möjligt att snabbt få fram betydligt fler lagliga hyresrum. Det skulle både effektivisera användningen av det befintliga bostadsbeståndet och råda bot på den allra mest akuta bostadsbristen, inte minst bland studenter. Allra sist bör miljövänligt och uthålligt byggande, i konkurrens, premieras. Det ankommer bland annat på försäkringsbolag att se till att skadepremierna verkligen stimulerar till kvalitet i byggandet, mer än kvantitet. Att byggad undermåligt i kvalitetshänseende skall vara dyrt. 11 Vårt behov av tystnad Buller är oftast en förbisedd folkhälsoaspekt. Tystnad är hälsosam. Fåglarnas läten är underbara, att lyssna till syrsorna dessvärre alla icke förunnat är ett naturens under. Moderna forskningsrön antyder att buller är ett långt svårare folkhälsoproblem än vad som varit känt. Det kommer smygande tyst som en katt om natten men resulterar i betydande ohälsa efter ofta , särskilt som buller oftast är kombinerat med dålig luft, ofta damm, eller maskinellt bullrande processer i skilda avseenden. Värdet av ostörd nattsömn kan rätt värderas endast av den som störs. Buller är också en viktig begränsande faktor för hur och var nyproduktion av bostäder kan ske främst i tätorter och storstäder. Med dagens byggteknik kan bullerproblem åtgärdas i hög grad i inomhusmiljön medan bullret vid husfasad är svårt att komma åt. En viktig preventiv åtgärd är att trafikleders utformning från början anpassas utifrån målen med lägre bullernivåer. En annan åtgärd är hur installationer på hustak anpassas utifrån buller, till exempel fläktar. En annan sida av bullerproblematiken är det buller som skapas direkt i inomhusmiljön, till exempel i klassrum med ett stort antal elever. Forskning vid har visat att sådant buller stör språk, läsning och minnesfunktioner. Här krävs andra åtgärder än rent byggnadstekniska. Detta visar att bullerproblematiken är mycket komplex. I storstäder måste en avvägning mot behovet av bostäder ske. Det finns bostadskonsumenter som inte ser bullerproblematiken som ett hinder för att bosätta sig i centrala delar av storstäderna. Speciellt viktigt är att byggandet av smålägenheter, t.ex. studentlägenheter och äldreboenden, inte stoppas bara med motivet att man inte har en tyst sida.