mot · GV02Sf276 · 2007-10-04 00:00:00 — I och med regeringens sänkning av taket i sjukförsäkringen har antalet personer som inte omfattas av inkomstbortfallsprincipen ökat kraftigt. Ungefär 30procent av löntagarna har hamnat över taket och skulle därmed få sänkt ersättning vid sjukdom. Vi vill att taket i sjukförsäkringen skall höjas till att återigen motsvara tio basbelopp. Vi föreslår en sådan höjning i våra budgetmotioner för utgiftsområde 10 och 12. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en höjning av taket i sjukförsäkringen enligt ovan. Detta bör begära. Den modell som regeringen vill införa om historiskt fastställande av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) skulle innebära en avsevärd försämring framför allt för dem som varit sjukskrivna eller arbetslösa . De ändrade beräkningsgrunder som regeringen infört har gjorts för att motsvara ett en sådan historisk SGI. Den innebär en sänkt ersättningsnivå med för alla sjukskrivna och föräldralediga. Vi vill återställa detta och att beräkningsgrunden i SGI:n skall höjas så att ersättningen i sjuk- och föräldraförsäkringen återställs från till . Vi föreslår att en sådan höjning görs och avsätter medel för detta i våra motioner om utgiftsområde 10 och 12. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en ändrad beräkningsgrund för SGI enligt ovan. Detta bör begära. För att förstärka de ekonomiska villkoren för en grupp som är mycket eftersatt föreslår vi dessutom att ersättningsnivån skall höjas. Vi föreslår en stegvis höjning som är uppe på 2010. Vi föreslår i detta syfte en ökning av anslaget med . lämnar vi i vårt budgetalternativ utrymme på 2009 och 2010 för en sådan höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen enligt ovan. Detta bör begära. De satsningar som har gjorts för att stärka de ekonomiska villkoren för fattiga pensionärer genom höjningar av bostadstillägget till 93procent har inte omfattat personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Denna grupp omfattades inte heller av de uppräkningar av hyrestaket som genomförts och inte heller av regeringens förslagna höjning av hyrestaket till . Detta slår hårt mot en redan utsatt grupp och måste rättas till. föreslår en höjning av ersättningsnivån i bostadstillägget för både pensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning till samt en höjning av hyrestaket till för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Vi föreslår en fortsatt höjning av ersättningsnivån till för bägge grupperna 2009. Vi anvisar medel för denna höjning i vår budgetmotion för utgiftsområde 10 och 11. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en höjning av bostadstillägget enligt ovan. Detta bör begära. 8.2Använd överskott till att förbättra försäkringen tillbaka har ett visst överskott funnits inom sjukförsäkringen. Detta har medfört att krav framförts om att uttaget av arbetsgivaravgifterna därför bör minskas. Vi avvisar detta. Eftersom avgifterna tillhör löntagarna skall eventuellt överskott användas till att förbättra försäkringen och till åtgärder som möjliggör för ett rymligt arbetsliv som förhindrar att människor slås ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen utformar stora delar av sin arbetsmarknadspolitik genom olika former av nedsättningar av socialavgifterna. Detta är problematiskt inte enbart därför att förslagen i sig har som direkt konsekvens, och ibland även uttryckligen till syfte, att förstärka klyftorna på arbetsmarknaden. Det är även problematiskt mot bakgrund av att detta riskerar att urgröpa systemets finansiering och därmed framtida utbetalningar. Vi avvisar därmed bl.a. regeringens förslag om såväl nystarts- som nyfriskjobb, om nedsättningar av socialavgifterna för delar av tjänstesektorn, om sänkta arbetsgivaravgifter för att anställa ungdomar respektive för att anställa äldre. Vi vill satsa på att stärka försäkringen. Vi vill avsätta medel bl.a. inom sjukförsäkringen till att förstärka tillgången till företagshälsovård av hög kvalitet. Arbetet med certifiering och utvecklingen av medicinsk och annan arbetsplatsrelaterad rehabilitering behöver skyndsamt förstärkas. Vi utvecklar våra förslag om detta i vår motion om minskad arbetsrelaterad ohälsa. Vi vill bl.a. att medel inom sjukpenningsanslaget skall användas till ett förstärkt särskilt högriskskydd för långtidssjukskrivna som undantas från sjuklöneperioden vid återgång i arbete hos samma eller ny arbetsgivare. Det leder till ökad vilja hos arbetsgivare att anställa personer som har långtidsfrånvaro på arbetsmarknaden på grund av sjukdom. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag till förändring av lagen (1991:1047) om sjuklön i enlighet med det ovan angivna. Detta bör begära. I jakten på att halvera sjukfrånvaron ifrågasätts allt oftare de sjukintyg som behandlande läkare utfärdar. Detta har medfört att många har förlorat sin ersättning. För att komma till rätta med detta är det viktigt att sjukskrivande läkares intyg håller tillräckligt hög kvalitet och att handläggarna på förhålla sig självständigt till försäkringsläkarnas utlåtanden i de beslut som fattas. tjänstemän har en annan typ av erfarenhet och kompetens än den som försäkringsläkarna har, vilket är viktigt för bedömningen av ärendet. Försäkringsläkarnas utlåtande skall betraktas som en del av det underlag som skall ligga till grund för den helhetsbedömning som skall göra. Det är den patientansvariga läkaren som ytterst ansvarar för kontinuitet och medicinsk kunskap om den enskilda patienten. Det är därför viktigt att betona patientansvarig läkares kunskap också för bedömningen av behovet för sjukskrivning. Försäkringsläkare eller andra granskande läkare som föreslagits utföra så kallad second opinion har bara den ansvariga läkarens journal som underlag för sin bedömning och saknar därmed kunskap om patientens specifika behov och förutsättningar. Det är ändå viktigt att dessa läkare har en god kunskap om den patientnära vården för att kunna värdera kvaliteten på sjukintygen. Det är av stor vikt att läkares sjukskrivningsrätt värnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare är det avgörande för den försäkrades rättssäkerhet att försäkringsläkarna står under tillsyn. Därför bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag på hur sådan särskild tillsyn av försäkringsläkarna skall ske. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.3.3Sjukpenning med fler steg Enligt dagens regelsystem är det enbart möjligt att vara sjukskriven på antingen 25, 50, . För att stärka individperspektivet och möjliggöra för mer individuella rehabiliteringslösningar bör ett obegränsat antal steg finnas i sjukpenningen. Härigenom tas utgångspunkten för hur mycket en arbetstagare kan arbeta i den enskildas förutsättningar medicinskt och i förhållande till arbetsplatsen. Det är angeläget att arbetstagaren återgår i arbete och i den omfattning som är möjlig enligt arbetstagarens arbetsförmåga. En sjukpenning med fler steg där den försäkrade kan vara sjukskriven på vilka procentandelar som helst stärker möjligheten till kontakt med arbetsplatsen. Därför bör regeringen återkomma med förslag till hur en sjukpenning med fler steg bäst kan genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Karensdagen innebär att människor inte har råd att vara hemma när de är sjuka. Detta bidrar till att öka människors osäkerhet och otrygghet. Karensdagen är särskilt problematisk för personer som arbetar i en dålig arbetsmiljö, har en utsatt ekonomisk situation, skiftarbetar, har flera arbetsgivare eller lider av ohälsotillstånd av olika slag. innebär karensdagen att många går till jobbet fast de är sjuka, vilket troligen ökar ohälsan för individen i ett senare skede. Därför bör regeringen återkomma med förslag på ändring som innebär att karensdagen avskaffas. Detta bör begära. Det är väl känt vilka sjukdomar som dominerar bland de sjukskrivna. Det handlar om värk och problem från och om psykisk ohälsa, psykisk ohälsa definierad både som sjukdom och som symtom vid t.ex. utmattning och stress. Personer med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande i komplement till allmänläkare, ortoped eller neurolog. Men den regelbundna kontakten och bedömningarna utförs oftast tillsammans med sjukgymnasten. Det innebär att sjukgymnasten har stor kännedom om patientens hinder och möjligheter. Därutöver ligger det i sjukgymnastens profession att arbeta hälsoinriktat och utifrån de resurser varje patient har. Det borde därför ligga nära tillhands att ge sjukgymnasterna ökade möjligheter att ta ett helhetsansvar för långtidssjukskrivna med besvär från rörelse- och stödorganen. Vi utvecklar våra idéer om sjukgymnasters sjukskrivningsrätt i en särskild motion. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en kraftig minskning av medel. Detta tillsammans med den låga löneomräkning som görs innebär att personalminskningarna inom myndigheten kan förväntas bli mycket stora . För att värna rättssäkerheten och kvaliteten på handläggningen föreslår vi en förstärkning av medlen till . Vi anvisar medel för detta i vår budgetmotion om utgiftsområde 10. Dessa medel skall inte användas till anställningar av så kallade fuskjägare utan till att öka personaltätheten företrädesvis på lokala kontor. Det svenska pensionssystemet reformerades utan någon allmän debatt, och uppgörelsen innebar ett systemskifte utan förankring hos medborgarna. kan vi komma att få ett lika avgörande systemskifte även vad gäller socialförsäkringarna och även i detta avseende få ett komplicerat, svåröverblickbart och administrativt dyrt system som missgynnar stora delar av befolkningen. Risken är också stor att detta genomförs snabbt utan demokratisk förankring. Den grupp som verkställt pensionsreformen har genomgående arbetat bakom lyckta dörrar och uteslutit alla möjligheter till genomgripande samhällsdebatt. Det är därför av avgörande vikt att en systemförändring av den omfattning som en reformering av socialförsäkringssystemet skulle kunna komma att innebära, inte får komma till stånd utan fullständig demokratisk insyn och deltagande. Utformningen av våra socialförsäkringar bygger på en hög sysselsättning med så många som möjligt i arbete. Därför är det absolut viktigaste för att rädda socialförsäkringarna att få ner de höga sjuktalen genom att satsa på rehabilitering och ett friskare arbetsliv och att uppfylla målen om full sysselsättning. I detta sammanhang är det också viktigt att nämna att den restriktiva penningpolitik som förs av begränsar möjligheterna att få fart på sysselsättningen. inflationsmål är satt till . Det är mening att en aktiv politik för full sysselsättning kräver en demokratisk penningpolitik som inte begränsas genom övergripande mål om låg inflation. självständighet har i detta avseende satt gränser för dessa möjligheter. motsatte sig pensionsreformen, och vår kritik har också med stor tydlighet visat sig stämma. Pengarna räcker inte till rimliga pensioner, och den spekulationskarusell som dragits igång på börsen har inte gynnat den enskilda löntagaren utan tvärtom urholkat legitimiteten för hela systemet. kommer inte heller att medverka till något liknande när det gäller socialförsäkringarna, och vi kommer att kraftfullt bekämpa att en sådan systemförändring kommer till stånd.