mot · GV02Fi278 · 2007-10-05 00:00:00 — Dessutom höjdes skatten på bensin och diesel något. Utanför skatteväxlingen var med och drev igenom en stor satsning på miljöbilar. Bland annat sattes förmånsskatten ned för miljöbilar, miljöbilar undantogs från trängselskatten i och en pumplagstiftning som tvingade större mackar att erbjuda förnybara bränslen genomfördes. Slutgiltig energianvändning i transportsektorn (inklusive utrikes sjöfart) Vi går vidare och föreslår en rad reformer för att öka miljöstyrningen och minska energianvändningen inom framför allt transportsektorn. () har uppskattat att bensinpriset behöver öka till per liter bensin för att vi ska klara klimatmålet inom delsektorn trafik till 2010, det vill säga att minska utsläppen från trafiken till nivå. förslag till punktskattehöjningar ökar priset till per liter 2010. förslag att höja koldioxidskatten med per kilo koldioxid motsvarar en skattehöjning om drygt en krona per liter bensin (inklusive moms och indexering, se tabell 14.5) 2008 och 2009. Syftet är att skapa förutsättningar för att klara klimatmålen. Beräkningar av bensinpris till följd av indexering och engångshöjningar av koldioxidskatten på bensin Bensinpris, effekter av förslag Engångshöjning (öre/liter) Moms (öre) Total höjning (öre/liter) Skatt (öre/liter bensin) Bensinpris prognos kronor/liter Källa: beräkningar. Totalt innebär förslag att bensinpriset ökar med 2008, 1krona 2009 och 2010. 14.4.1Kilometerskatt på tunga transporter Ökningen av klimatpåverkande utsläpp inom transportsektorn beror främst på en kraftig ökning inom flyget och lastbilstransporterna. är många av de lastbilstransporter som sker onödiga; en stor del av godset kan lika gärna fraktas på järnväg eller med fartyg. Många lastbilar kör också omkring med små laster. Lastutrymmena på de bilar som kör på våra motorvägar är bara fyllda till . Regeringen har inte föreslagit tillräckliga åtgärder för att minska tillväxten inom lastbilstrafiken eller för att föra över gods till järnväg och sjöfart. I stället skickas signaler om behovet av kraftigt utbyggd infrastruktur för lastbilar, till exempel Förbifart , och minskningar i utbyggnaden av järnvägen. I enlighet med vad som föreslagits av flera utredningar, senast , vill införa en avståndsbaserad skatt på lastbilar . Skatten bör vara i snitt per mil och tas ut på alla lastbilstransporter i , men undantag eller återföring av skatten bör ske för sträckor där det saknas förutsättningar att använda järnväg eller sjöfart, till exempel inom delar av skogsnäringen. föreslår att begär att regeringen utreder och återkommer med lagförslag om en kilometerskatt . I snitt ska skatten vara per mil men den bör differentieras eller återföras på ett sådant sätt att konkurrensen inte snedvrids för företag i norra . Trängselskatten i som infördes tack vare har visat sig vara mycket framgångsrik. Biltrafiken i har minskat vilket lett till lägre koldioxidutsläpp, ökad trafiksäkerhet, bättre framkomlighet och minskade kostnader för näringslivet. Regeringens partier som var emot trängselskatten har besinnat sig och insett dess stora fördelar. Systemet är återinfört i princip på samma sätt som . Regeringen har dock genomfört en förändring. Genom att göra skatten avdragsgill har den styrande effekten av trängselskatten minskat något. Regeringen har också aviserat att intäkterna från trängselskatten enbart ska användas till väginvesteringar. föreslår att begär att regeringen återkommer med förslag som innebär att möjligheten att dra av trängselskatten som en kostnad i arbetet avskaffas. föreslår också att intäkterna från trängselskatten används för förbättringar i kollektivtrafiken. har tyngsta och mest bränsleslukande bilpark. För att öka bränsleeffektiviteten i bilparken föreslår vi att en koldioxidrelaterad registreringsskatt införs. Registreringsskatten bör baseras på såväl koldioxidutsläpp som förbränningsmotoreffekt och beräknas som: /g CO2 utöver /km (/km för diesel) + /kW utöver 130 kW (95 kW för diesel). Skatten bör utgå med maximalt per fordon. begär att regeringen återkommer med lagförslag som kan träda i kraft senast den 1/7 2008. Utöver vägtrafiken ökar också flygtrafiken kraftigt. Även om flygtrafiken globalt står för en relativt liten del av koldioxidutsläppen är det en snabbt växande utsläppskälla. Flygtrafiken ger också upphov till andra klimatpåverkande effekter utöver utsläppen av koldioxid. drev under förra mandatperioden igenom en skatt på flygresor. Målet var att utforma skatten som en koldioxidskatt på flygbränsle. Av praktiska skäl var detta inte möjligt att genomföra då. I stället utformades en tillfällig skatt per passagerare om för en enkel resa inom och för resor utanför . Denna skatt beräknades av minska utsläppen med koldioxid . Skatten avskaffades av den borgerliga riksdagsmajoriteten i budgetpropositionen . Passagerarskatten var inte optimalt utformad. Detta var vi i väl medvetna om. Flygskatten som den utformades var emellertid bättre än ingen skatt alls. återstår stora tekniska problem för att kunna införa en skatt på flygbränsle. Vi föreslår dock att frågan fortsätter att utredas och att den tillfälliga skatten per passagerare återinförs på dubbel nivå från och med den 1juli 2008. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att reseavdraget ska öka från 18kronor per mil till 18,50. Att ytterligare subventionera människors resor till och från arbetet kan tyckas lite märkligt i ett läge där vi måste minska transporterna för att motverka klimatförändringarna. föreslår i stället för denna höjning att reseavdragen reformeras. Dagens system för avdrag för resor till och från arbetet är ett system som i första hand stöder bilister. Visserligen krävs att man tjänar minst på att välja bilen framför andra transportmedel, men det är en regel som är svår att kontrollera. I en särskild granskning av reseavdragen visade det sig att nära hälften hade begärt för höga avdrag, framför allt eftersom tidsvinsten inte var tillräcklig för att berättiga till avdrag för bilresor. Dessa problem att systemet främst stöder bilister och är relativt lätt att fuska med skulle dock gå att lösa genom ett rent avståndsbaserat system, där valet av färdmedel inte spelar någon roll. Det innebär att kollektivtrafikresenären får lika stort avdrag som bilisten, även om det är billigare att åka kollektivt, och kan därför väntas stimulera fler människor att välja att åka kollektivt. Det innebär också att inte behöver granska om tidsvinsten vid bilresor verkligen överstiger . begär att regeringen utreder och återkommer med förslag till ett färdmedelsneutralt reseavdrag som införs . Syftet med avdraget är att inte gynna biltransporter framför kollektiva färdmedel eller cykel. Principen för avdraget bör vara att de som har relativt korta transporter som kan ersättas med kollektiva färdmedel bör uppmuntras att göra detta. På vissa arbetsplatser är bil en nödvändig förutsättning för att kunna sköta sitt jobb. När dessa bilar används privat utgör detta en förmån som beskattas. Många får också tillgång till bil som en löneförmån utan att bilen behövs i tjänsten. Även dessa bilar beskattas enligt det regelverk som gäller för förmånsbilar. Hur beskattningen av förmånsbilar ser ut har stor påverkar på fordonsflottan i då en stor andel av nybilsköpen sker i form av förmånsbil (av nybilsköpen i sker i form av förmånsbil). tunga och bränslekrävande fordonspark är därför delvis ett resultat av hur förmånsbeskattningen av bilar är utformad. Eftersom förmånssystemets utformning påverkar fordonsparken är det viktigt att förmånssystemet ses över. ser tre viktiga dimensioner av beskattningen av förmånsbil som påverkar fordonsparkens sammansättning: Hur relationen mellan beskattning av värdet av fri tjänstebil ser ut i jämförelse med hur användandet av privat bil i tjänsten beskattas. Hur beskattningen av bilförmånen förhåller sig till beskattningen av lön. Principiellt finns en tanke om att förmånen av fri bil ska beskattas likvärdigt som om värdet av bilförmånen betalats som kontant lön i stället. Hur användandet av en bil påverkas av att bilen ägs privat eller i form av förmånsbil. I flera andra länder används olika typer av koldioxidrelaterade förmånsvärden. anser att detta kan vara en intressant väg framåt. Risken med ett sådant system är emellertid att bilar med låg bränsleförbrukning blir subventionerade. En annan väg framåt är att i större grad neutralisera den skattemässiga skillnaden mellan beskattningen av privatägda bilar och förmånsbilar för att på det sättet skapa större genomslag för andra klimatstyrmedel som koldioxidskatt och fordonsskatt. föreslår att regeringen utreder hur beskattningen av förmånsbilar kan förändras för att öka miljöstyrningen. 14.4.7Höjd koldioxidskatt i industrin 2004 stod den del av industrin som inte ingår i systemet med utsläppsrätter för koldioxidutsläpp (diagram 14.4). Det motsvarar av industrins totala utsläpp och av totala utsläpp. Industrins koldioxidskatt är nedsatt till av hushållens nivå. Nedsättningen motiveras av att industrin är konkurrensutsatt. En alltför hög kostnadsnivå för svenska företag riskerar att minska deras konkurrenskraft och därmed att produktion flyttas till länder med lägre skatt. Resultatet blir att utsläppen inte minskar globalt. Koldioxidutsläpp i den del av industrin som står utanför systemet med utsläppshandel. Källa: SCB och ÅF. gör emellertid bedömningen att utsläppskraven på industrin bör skärpas, och det finns potential för utsläppsminskningar även inom den lätta industrin. Ökade krav medför också ett ökat tryck på strukturomvandling och effektiviseringar i industrin som i längden kommer att gynna svensk industri i form av ökad konkurrenskraft. Även om den lätta industrins utsläpp av koldioxid är relativt liten är det viktigt att ge tydliga signaler till industrin att även den kommer att få bära sina koldioxidutsläppskostnader. Alla sektorer i samhället måste vara med och bidra till att klara koldioxidutsläppens utmaningar. föreslår därför att koldioxidskatten på den lätta industrin skärps. Utöver den generella höjningen av koldioxidskatten med per kilo koldioxid föreslår vi att besluta att den lätta industrins nedsättning av koldioxidskatten minskas. Den lätta industrin betalar av koldioxidskatten. Vi föreslår att industrin i stället ska betala av skatten. Minskningen av nedsättningen tillsammans med den generella höjningen innebär att koldioxidskatten för industrin höjs med per kilo koldioxid (tabell 14.6). Effekter av förslag till höjd koldioxidskatt för industrin förslag, påverkan på industrin Koldioxidskatt industrin (öre/kilo koldioxid) Eldningsolja (kronor/kbm) Att bränna upp värdefullt avfall är ett slöseri med resurser. Återvinningsindustrierna har i rapporten råvara en god affär för klimatet, visat den stora klimatnyttan med materialåtervinning: upp till minskade koldioxidutsläpp per kilo återvunnen vara. Från miljösynpunkt är det därför betydligt bättre om material återvinns och biologiskt avfall rötas till biogas än att de förbränns. Det finns med dagens styrmedel ganska starka skäl att hellre bränna än deponera, vilket är positivt från miljösynpunkt. Däremot är inte incitamenten tillräckligt starka för återvinning och biologisk behandling. Förbränningsskatten behöver därför utvecklas. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att skatten på avfall som förbränns ska utredas. anser att en sådan utredning bland annat bör undersöka hur industrins avfall kan omfattas av skatten och hur rent träavfall kan undantas. Utredningen bör också studera om förbränningsskatten i stället kan utformas enligt den avfallsskattemodell som diskuterades i (SOU 2005:23), för att minska risken för skattemässigt motiverade avfallstransporter. I så fall bör styrningen mot effektiv kraftvärmeproduktion framför ren värmeproduktion säkerställas på annat sätt, exempelvis genom att lagstiftningen ändras så att möjlighet till elgenerering krävs vid nya och förnyade tillstånd för energianläggningar. 14.4.9Full koldioxidskatt på torv är undantagen koldioxidskatt trots att torven inte är ett förnybart bränsle. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas, vilket innebär att torvbrytning snabbt kommer att bli olönsamt och fasas ut som bränsle. begär att regeringen återkommer med lagförslag. Den nya lagen föreslås träda i kraft från . 14.4.10Regeringens förslag till nedsättning för jord- och skogsbruk Regeringen föreslår att gränserna för återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på bränslen respektive skatt på el ska sänkas från till samt att återbetalning medges med hela beloppet. Därutöver föreslås att höjningen av energiskatten på diesel ska kompenseras genom en höjning av den nuvarande återbetalningen för diesel som används i jordbrukets arbetsmaskiner. Det första förslaget motiveras inte av någon motsvarande skattehöjning faktum är att det inte motiveras alls och bör därför avslås. Det andra förslaget motiveras av ökade kostnader för näringen. anser att med regeringens måttliga koldioxidskattehöjning klarar näringarna detta utan ytterligare nedsättning, särskilt med tanke på de stigande priserna på jord- och skogsbruksprodukter. Till följd av vårt eget förslag om en betydligt kraftfullare höjning av koldoxidskatten är dock kompensationen rimlig och bifaller därför regeringens förslag i denna del. ser vi att systemet med nedsättning av miljöstyrande skatter för jord-, skogs- och vattenbruk behöver ses över. Om miljöskatterna ska sättas ned bör miljöstyrningen försäkras på annat sätt. Som jämförelse ställs krav på företag inom den elintensiva industrin att delta i program för energieffektivisering för att befrias från energiskatt. anser att en liknande ordning skulle kunna vara möjlig för jord-, skogs- och vattenbruk och att detta bör utredas. 14.4.11Koldioxidskatten i den handlande sektorn Regeringen föreslår att koldioxidskatten i den handlande sektorn sänks i två steg. I det första steget ökas den nedsättning som finns . Nedsättningen innebär därmed att koldioxidskatt betalas med 15procent i stället för av den generella nivån. I det andra steget ska skatten sänkas ytterligare så att den motsvarar av generella nivå. Skatten ska därmed motsvara EU:s minimiskattenivå. har tidigare motsatt sig en sänkning av koldioxidskatten i den handlande sektorn. Vi står tillsvidare kvar vid detta ställningstagande. Så länge utsläppshandelssystemet inte fungerar tillfredsställande ser vi att skatten kan vara kvar. När utsläppstaken sänks och utsläppsrätterna börjar auktioneras ut finns möjlighet att ompröva detta ställningstagande. Regeringen aviserar höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftverk och höjd fastighetsskatt på vattenkraft till . instämmer i regeringens bedömning att de senaste årens höjda elpriser inte motsvarats av ökade produktionskostnader inom kärnkraften och vattenkraften. De högre priserna beror i stället på att andra dyrare produktionstekniker står för marginalproduktionen av el och att priset bestäms av kostnaden för den marginalproduktionen. Den höjda skatten motsvarar de extra vinster som uppstår på grund av detta. 14.4.13Sänk skatt på el i norra Regeringen föreslår sänkt skatt på el i norra . menar att sänkningen är rimlig med tanke på de extra kostnader som uppstår till följd av höjd koldioxidskatt framför allt i glesbygden. har Systembolagets försäljning av cider och blanddrycker så kallad alkoläsk ökat med , från 11 till 18 . Bara ökade försäljningen . och blanddrycker riktas tydligt mot en ung målgrupp i såväl smaksättning som formgivning av etiketter och namngivning av produkterna. () årliga drogvaneundersökning visar också att det är en populär dryck även bland yngre ungdomar. av pojkarna och av flickorna i årskurs 6 dricker blanddrycker. I årskurs 9 är av pojkarna och av flickorna blanddryckskonsumenter och i årskurs 2 på gymnasiet har andelen ökat till bland pojkarna och bland flickorna. För att minska konsumtionen av dessa drycker, som uppenbart vänder sig till en publik som är för ung för att dricka alkohol, och som lätt kan bli en inkörsport till fortsatt alkoholbruk, har ett antal europeiska länder infört en speciell tilläggsskatt på alkoläsk. Resultatet har också varit lyckat. När skatten på alkoläsk höjdes i minskade försäljningen till en sjättedel . En liknande skattehöjning i fick även den effekt importen sjönk med en knapp tredjedel när priset för konsumenten nästan fördubblats. I det tyska och schweiziska fallet, liksom även i och , var dock skattesatserna betydligt högre än de per liter konsumtionsfärdig dryck som föreslagits i . Exempelvis motsvarar den tyska skattesatsen och den franska och luxemburgska per liter konsumtionsfärdig dryck. Tilläggsskatten bör därför till en början sättas till per liter konsumtionsfärdig dryck, och därefter utvärderas för att se om detta ger önskad effekt. I övrigt bör utformningen följa promemoria. I denna ingår också att intäkterna, för att tilläggsskatten ska vara förenlig med EU-regler, ska användas till alkoholförebyggande åtgärder. 14.6.1Sänkt moms på ekologiska livsmedel Regering och riksdag har uttalat att hållbar utveckling är ett övergripande värde som på alla områden ska främjas och fördjupas. Sänkt moms på ekologiskt producerad mat kommer att stimulera till ökad konsumtion av livsmedel från certifierad produktion och förbättra förutsättningarna att nå miljömålen. begär att regeringen återkommer med lagförslag på en sänkning av mervärdesskatten på ekologiskt producerad mat från . Lagen föreslås träda i kraft . 14.7.1Sänkt egenavgift i a-kassan. I samband med regeringens budgetproposition höjdes egenavgifterna till a-kassan med sammanlagt . Den kraftiga ökningen har inneburit att månadsavgiften till a-kassan höjts med . Resultatet av höjningen har blivit en kraftig utströmning från a-kassorna. För att minska den kraftfulla utströmningen föreslår att avgifterna sänks med . begär att regeringen återkommer med förslag på en sådan sänkning. Regeringen föreslår att ett tak införs i fastighetsbeskattningen. Den huvudsakliga effekten av regeringens förslag till tak på fastighetsskatt blir att personer med mycket höga taxeringsvärden får betydligt lägre skatt medan personer med låga taxeringsvärden får nästan samma skatt som . Införandet av ett tak i fastighetsskatten ska enligt regeringen finansieras genom höjd reavinstskatt, minskade möjligheter till uppskov och räntebeläggning av uppskoven. Regeringens förslag till förändring av fastighetsskatten är budgetneutralt och innebär därför endast en omfördelning av skattemedel, och fördelningseffekten av förslagen är mycket dålig. riskerar förslaget att späda på redan höga huspriser och därmed göra det svårare för personer som inte redan befinner sig inne på fastighetsmarknaden att komma in. gick till val på förändringar i fastighetsskatten. Vi hade tagit till oss av den kritik som fanns mot fastighetsskatten och som gick ut på att snabbt stigande taxeringsvärden gjorde att hushållens planering av den egna ekonomin försvårades. I valet föreslog vi därför en permanent sänkt fastighetsskatt till av taxeringsvärdet i avvaktan på en större reform av boendebeskattningen. är kritiskt till regeringens hantering av fastighetsskatten och införandet av ett tak i fastighetsskatten. En så stor och viktig fråga som ändringar i hela fastighetsbeskattningen måste skötas på ett omsorgsfullt sätt och beredas i en rimlig ordning. Vi anser inte att regeringen levt upp till dessa krav. Det snabbt ihopsnickrade förslaget till ny fastighetsbeskattning som regeringens partier gick till val på hade behövt genomlysas ordentligt i vanlig ordning innan det presenterades som ett skarpt förslag. De problem som regeringen nu har med fastighetsskatten visar med all tydlighet att förslaget inte är berett ordentligt. föreslår i det här skedet att regeringen drar tillbaka sitt förslag som presenterats i budgetpropositionen, att en parlamentarisk utredning tillsätts med syfte att se över hela fastighetsbeskattningen och återkommer med förslag . beräknar skatteintäkter i enlighet med de avvikelser som anges i tabell 14.7. Beräknade skatteintäkter, avvikelse från regeringens budgetproposition avvikelser (miljarder kronor) Nej till förstärkt jobbskatteavdrag, steg 2 Avskaffad skattereduktion för hushållsnära tjänster Reformerad skattereduktion för arbetsinkomst Nej till höjt reseavdrag, från /mil till /mil Lägre uppräkning av skiktgräns, höjd statlig inkomstskatt Nej till sänkta sociala avgifter för vissa tjänsteföretag, komplettering Nedsatt arbetsgivaravgift (netto) Nedsatt arbetsgivaravgift för enmansföretag Höjda arbetsgivaravgifter för 1824-åringar Höjda egenavgifter för 1824-åringar Nej till slopade arbetsgivaravgifter för vissa tjänsteföretag Höjd löneskatt för äldre födda Höjd särskild löneskatt för äldre egenföretagare födda Nej till slopad särskild löneskatt för äldre födda Nej till slopad statlig fastighetsskatt Nej till höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder, från Nej till återföring av uppskov för arv, gåva, testamente och bodelning Nej till tak för uppskovsbelopp, Nej till justering av uppskovsregler (förvärv av billigare bostad) Nej till räntebeläggning av uppskov, av uppskovsbeloppet Nej till fastighetstaxering av småhus 2009 och flerbostadshus 2010, tillfaller kommunsektorn Nej till fastighetsavgift, totalt inklusive KPI-effekt Nej till avskaffad förmögenhetsskatt Nej till sänkt återbetalningsgräns på el och diesel, Nej till sänkt koldioxidskatt i den handlande sektorn, förändringarna sker i två steg, 2008 och 2010 Nej till höjd koldioxidskatt, +6 öre/kg koldioxid Höjd koldioxidskatt med . Effekt på bensinen blir per liter inklusive moms och indexering Höjd koldioxidskatt med . Effekt inklusive moms och indexering Höjd koldioxidskatt med , sänkt energiskatt på eldningsolja. Höjd koldioxidskatt industrin från till av hushållens nivå Full koldioxidskatt på torv från 1/7 Höjd skatt på alkoläsk Nej till sänkt lotteriskatt, från till Sänkt moms för ekologiska livsmedel Summa, offentliga sektorns skatteintäkter Avgår, kommunala inkomstskatter Avgår, kommunala fastighetsavgifter Summa, statens skatteintäkter Sänkt egenavgift i a-kassan Summa, statsbudgetens inkomster Finansiellt sparande i staten Nedan följer förslag på utgifter per utgiftsområde. På varje utgiftsområde beskrivs kortfattat vilka större satsningar som föreslår. Tabellerna på respektive utgiftsområde ska läsas som avvikelser från regeringens förslag. För fullständiga redogörelser för respektive utgiftsområde hänvisas till anslagsmotioner. avsätter till länsstyrelserna för regionala oljeavvecklingsprogram, till JK, till åtgärder för nationella minoriteter och till JO. En besparing görs på på för europapolitiska studier som föreslås avvecklas. Regeringen tillför medel till länsstyrelserna för att de ska ta över kostnaderna för djurskyddskontroll. Detta förslag avvisas. Regeringen tillför också medel till för det svenska ordförandeskapet i EU. Vi avvisar halva denna satsning. Anslag (nr) Åtgärder för nationella minoriteter för europapolitiska studier samt EU-information föreslår att medel avsätts för arbete för jämställda löner i staten. Anslag (nr) För att motverka illegal alkoholinförsel, föreslår en permanentning av regeringens satsning på tullen om (gränsskydd). Anslag (nr) föreslår en satsning på kriminalvården, åklagarmyndigheten, domstolar och Brå på sammanlagt . Medlen ska bland annat användas för utbildning kring mäns våld mot kvinnor och tillgänglighetsanpassning av rättsväsendet. Anslag (nr) har inga avvikelser från regeringens förslag på utgiftsområdet. besparing på försvaret omfattar 900, 3 500 respektive . Även regeringen gör mindre besparingar som räknats av från vårt besparingsförslag. Anslag (nr) Regeringen gör stora besparingar på biståndet genom att kraftigt öka avräkningen av flyktingkostnader och skuldavskrivning på biståndsramen. har tidigare accepterat att ungefär en miljard av biståndet används till flyktingmottagande. Vi kvarstår vid denna nivå och avvisar regeringens ytterligare besparingar.