mot · GV02Fi269 · 2007-10-05 00:00:00 — 4Regeringens förslag i budgetpropositionen6 5.2.1Ökat skatteuttag vid högre inkomster7 5.2.2Skattelättnader vid lägre inkomster8 5.2.3Skattelättnader för utländska nyckelpersoner8 5.2.4Avdrag för dubbel bosättning9 5.2.5Skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift9 7.2.2Forskningssatsningar i små och medelstora företag12 8.2.1.1Höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt14 8.2.1.2Höjd skatt på bensin14 8.2.1.5Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel15 8.2.1.8Inför skatt på fritidsbåtar sänk skatten på alkylatbensin16 8.2.1.9Bygg ut kollektivtrafiken i glesbygd17 10.1.2Sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag18 10.1.3Nedsättning av särskild löneskatt18 10.2.1Slopad sjuklöneperiod för mindre företag19 11.2.1Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning21 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målsättningen med skattepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jobbskatteavdraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förmånsskatt på datorer. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om ökat skatteuttag vid högre inkomster. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65kap. 5 § inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om uppräkning av skiktgränserna. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om skattelättnader vid lägre inkomster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattelättnader för utländska nyckelpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdrag för dubbel bosättning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i inkomstskattelagen samt följdändringar i lagen (1197:324) om begränsning av skatt och i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter enligt vad som anförs i motionen om skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lag om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete och lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) enligt vad som anförs i motionen om skattereduktion för hushållstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reformerad beskattning av bostäder. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om statlig förmögenhetsskatt enligt vad som anförs i motionen om förmögenhetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag till fastighetsskatt, begränsnings- och dämpningsregel. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65kap. 14 § inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om bolagsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditering på skattekonto avseende forskning och utveckling i små och medelstora företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nedsättningar av koldioxidskatten för den handlande sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lotteriskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd bensinskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fordonsskatt i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registreringsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatskatt på flyget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgift på fluorerade gaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koldioxidbaserad fordonsskatt. begär att regeringen lägger fram förslag till båtskatt enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkylatbensin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivtrafik i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett cykelavdrag. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om skatt på trafikförsäkringspremier enligt vad som anförs i motionen om skatt på trafikförsäkringspremie. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om momsredovisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som anförs i motionen om nedsättning av särskild löneskatt. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som anförs i motionen om sänkta arbetsgivaravgifter för 1924-åringar. begär att regeringen lägger fram lagförslag enligt vad som anförs i motionen om slopad sjuklöneperiod för mindre företag. begär att regeringen lägger fram lagförslag enligt vad som anförs i motionen om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till 10 anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nystartsjobb och nyfriskjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. har haft en tradition att en stor del av välfärdssystemet betalas via skatterna. Vi har till exempel haft offentliga socialförsäkringssystem istället för privata. Vi vill bygga vidare på den modellen för att organisera och finansiera den generella välfärden och ta hänsyn till hur olika förutsättningar för kvinnor och män kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan alltså påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Vad som ovan anförts om målsättningen för skattepolitik bör som sin mening ge regeringen till känna. vill ha en översyn av skattesystemet, vilket vi tar upp i en separat motion. Vi vill bygga ett system som på ett bättre sätt än dagens kan uppfylla de krav som måste ställas för att trygga välfärden, rättvisan och skapa förutsättningar för en nödvändig klimat- och miljöomställning. Delvis nya förutsättningar som att ekonomi alltmer påverkas av att ekonomiska aktiviteter över gränserna ökar måste beaktas. Det handlar om finansiella transaktioner, företagsinvesteringar och en alltmer rörlig arbetsmarknad. Detta kan i olika grad påverka skattebaserna. Den senaste skattereformen genomfördes . Det uttalade målet var att skattesystemet skulle bli samhällsekonomiskt effektivt och fördelningspolitiskt rättvist. Det fanns vissa positiva inslag i reformen vad gäller kapitalbeskattningen, men hade två huvudinvändningar. Det var dels att kravet på rättvisa inte skulle uppfyllas genom att höginkomsttagarnas inkomstökning skulle blir större än för medel- och låginkomsttagarna, dels att reformen var underfinansierad. De kritiska slutsatser som fanns i den utvärdering som gjordes sammanföll med . Det finns anledning att på ett övergripande plan kritisera regeringens skatteförslag. Stora, tunga skatteförändringar som regeringen redan genomfört eller kommer att genomföra menar vi kommer att urholka stabila skattebaser. Det är i sig bekymmersamt. Dessutom uppvisar både genomförda och planerade skatteförändringar allt annat än en rättvis fördelningsprofil. Vi har sedan den borgerliga regeringen tillträdde enligt vår mening fått uppleva en omvänd fördelningspolitik som saknar motstycke i svensk skattepolitik. kan i diagram 3.1 nedan dessutom visa hur regeringens skattepolitik inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Ett antal av regeringens skatteåtgärder är dessutom inriktade mot grupper av individer eller sektorer av näringslivet på ett sådant sätt att vi får fler undantag från en likformig beskattning. Diagram 3.1 Skatteförändringar män/kvinnor 4Regeringens förslag i budgetpropositionen Det är värt att notera att regeringens förslag på skatteområdet till stora delar utgörs av bedömningar och att särpropositioner kommer att läggas fram . Vi kommer därför i den här partimotionen att förhålla oss till regeringens bedömningar för att senare i separata motioner ytterligare utveckla våra ställningstaganden. ställningstagande till regeringens samtliga förslag i budgetpropositionen för som avser skatter och inkomster finns i tabell 4.1 (se slutet av motionen). I samma tabell framgår också vilka tidigare förslag från regeringen som återigen avvisas. Dessutom finns förslag på skatteområdet för en bättre välfärdspolitik, åtgärder för fler i arbete och satsningar för en snabbare klimatomställning. Regeringen föreslår att steg två i jobbskatteavdraget införs . avvisar förslaget liksom vi gjorde då första steget togs. Vi menar att regeringens förslag innebär att inkomstklyftorna ökar och att den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män också ökar. Det förhållandet framkommer tydligt i diagram 3.1. Vi tror dessutom att det är en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att studera och arbeta i . Det är naturligtvis inte bara skatter utan också lönenivåer som har betydelse. Många människor värdesätter också att vid sidan av en anställning ha tillgång till väl utbyggda trygghetssystem. Att inte drabbas av stora inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet är viktiga delar i politik. Vad som ovan anförts om jobbskatteavdraget bör som sin mening ge regeringen till känna. står bakom regeringens förslag att ta bort förmånsskatten på datorer. Vi tycker att Hem-pc-reformen har haft betydelse under de år den funnits men att värdet av den minskat. Satsningen har också varit utformad så att den förutsätter en anställning för att man ska kunna ta del av förmånen. Det är dock viktigt att man tar hänsyn till redan ingångna avtal när reformen fasas ut. Vad som anförs om förmånsskatt på datorer bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2.1Ökat skatteuttag vid högre inkomster Den absolut största delen av inkomsttagarna betalar enbart kommunalskatt på sina inkomster. Vi menar att det finns möjlighet att öka inkomsterna från statlig inkomstskatt genom att begränsa möjligheten att göra grundavdrag vid högre inkomster. Vi föreslår därför i vår budgetmotion för att grundavdraget vid statlig beskattning avtrappas linjärt med start vid en taxerad förvärvsinkomst på /år för att helt upphöra vid den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Grundavdraget vid beskattning trappas av vid en taxerad förvärvsinkomst mellan den övre gränsen för statlig skatt och . Förslaget medför en ökning av skatteintäkterna med . Effekterna av vårt förslag åskådliggörs i tabell 5.1. Detta är en viktig fördelningspolitisk åtgärd men innebär inga skatteinkomster av avgörande betydelse. bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63 kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs ovan. Vi föreslår dessutom en begränsad uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig skatt. Vi föreslår att det sker en uppräkning med förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen enligt vad som anförs ovan. 5.2.2Skattelättnader vid lägre inkomster Som en del av skatteväxlingsförslag som redovisas i tabell 8.1 föreslår vi en sänkning av inkomstskatten för inkomsttagare som bara betalar kommunalskatt. Sänkningen genomförs genom höjda grundavdrag med , och . bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63 kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs ovan. Tabell 5.1 Skatt på arbetsinkomster och jobbskatteavdrag V 2008 i förhållande till regeringen V 2009 i förhållande till regeringen V 2010 i förhållande till regeringen 5.2.3Skattelättnader för utländska nyckelpersoner finns regler om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra s.k. nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i . anser att skattelättnader för vissa grupper inte skall få förekomma. Dessutom har () i en utvärdering konstaterat att den s.k. expertskatten har haft försumbar betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. I och med det är hela syftet med expertskatten borta. Vi föreslår därför att reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort . Vad som ovan anförs om skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2.4Avdrag för dubbel bosättning Regeringen föreslår utökade möjligheter att göra avdrag för dubbel bosättning. Vi välkomnar detta men menar att det inte är tillräckligt. har motionerat om en förändring. Vi menar att det är viktigt för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder. Vi föreslår därför att dagens tidsgränser på tre respektive förlängs och tas bort helt. Förändringen bör ske med början . Vad som ovan anförts om avdrag för ökade levnadsomkostnader vid dubbel bosättning bör som min mening ge regeringen till känna. 5.2.5Skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift föreslår att möjligheten att få skattereduktion för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa återinförs. Sammantaget med regeringens andra förslag bland annat om ökad avgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen har detta inneburit ökade avgifter för medlemskap i a-kassa och fackförening. Följden har blivit att många avstår från att tillhöra a-kassa och/eller att vara fackföreningsansluten. bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i inkomstskattelagen samt följdändringar i lagen (1197:324) om begränsning av skatt och i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Möjligheten att få skattereduktion för hushållstjänster infördes . Vi tror inte att en skattereduktion påtagligt kommer att öka antalet jobb eller minska skatteundandragande. Det är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. har få visat intresse för reformen. lämnar sin syn på skattereduktioner för hushållstjänster i separat motion. bör begära att regeringen lägger fram förslag om ändring i lagen om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete och lagen om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). avvisar regeringens förslag till reformerad beskattning av bostäder. Vår främsta kritik består i att omläggningen innebär mycket stora skattesänkningar för välbeställda. Att beskattningen läggs över till kommunerna kan också komma att innebära olikheter mellan kommuner. Det verkar också oklart hur skattskyldiga påverkas av omläggningen och de föreslagna indexuppräkningarna. Vi avvisar regeringens förslag men menar att dagens system med uppskov bör avskaffas. Det är viktigt att boende informeras om ändrade förutsättningar. Vad som ovan anförs om reformerad beskattning av bostäder bör som sin mening ge regeringen till känna. stöder regeringens förslag att höja fastighetsskatten på vattenkraft till . har tidigare medverkat till den tillfälliga höjning som gäller fram . En av orsakerna är de vinster som görs på vattenkraftproducerad el. Såsom marknaden fungerar med marginalprissättning och till viss del effekt av utsläppshandeln kan det senare bli nödvändigt att göra ytterligare justeringar. Vi avvisar regeringens förslag om borttagande av förmögenhetsskatten. Regeringen menar att syftet är att skapa fler jobb. Det finns en förställning om att ett borttagande av förmögenhetsskatten skulle innebära en kraftig ökning av riskvilligt kapital. Vi tror att det sambandet är starkt överdrivet. Även om förmögenhetsskatten uppvisat vissa brister menar vi att den har fördelningspolitisk betydelse och naturligtvis ska vara kvar. I en översyn av skattesystemet kan andra metoder prövas för en stabilare bas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. bör regeringen återinföra lagen om statlig förmögenhetsskatt. Vad som ovan anförs om förmögenhetsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter utgör också en viktig och stabil skattebas. Boendeskatterna får dock inte ge upphov till orimliga effekter. Man ska inte tvingas från sina hem för att man bor i ett område där välbeställda köper hus. Det har funnits återkommande problem med att hus i attraktiva områden som säljs till ett högt pris till kapitalstarka människor har bidragit till höga taxeringsvärden. Detta gav i vissa fall en orimlig skattebörda för vissa grupper. bidrog därför till att en begränsningsregel infördes för . Den har reviderats, och ska ingen behöva betala högre fastighetsskatt än vad som motsvaras av av hushållets samlade inkomst. Det avser fastigheter med ett taxeringsvärde . Vi anser att den senare siffran borde höjas. Den som genom begränsningsregeln får nedsatt fastighetsskatt kan också få nedsatt förmögenhetsskatt. I budgetmotion bygger fastighetsskatteförslaget på de regler som gällde vid utgången av . Vi har dock efter det ställt oss bakom borttagande av schablonbeskattningen för bostadsrätter och ställt oss bakom en neddragning av fastighetsskatten för flerbostadshus till av taxeringsvärdet. bör fastighetsskatten på flerbostadshus tas bort helt. Vi står också bakom tidigare dämpnings- och begränsningsregler. Vad som ovan anförs om fastighetsskatt, begränsnings- och dämpningsregel bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår en förändring av 3:12-reglerna. Den innebär att man successivt återgår till hälftendelning mellan inkomst av tjänst och inkomst av kapital vid försäljning av andelar i ett fåmansföretag. Därmed tas nu gällande regel bort som innebär att den del av kapitalvinsten som överstiger sparat utdelningsutrymme beskattas i inkomstslaget tjänst upp till ett tak motsvarande 100 basbelopp. För att i ett övergångsskede motverka återkommande internöverlåtelser införs en spärregel. För att olika organisationsformer ska behandlas så likvärdigt som möjligt har regeringen tagit initiativ till att dagens regler för marknadsnoterade aktiebolag, onoterade aktiebolag, s.k. 3:12-bolag och enskild näringsverksamhet ska ses över. tycker att det är nödvändigt att göra en översyn och står bakom regeringens förslag. Dessutom står vi bakom nu föreslagna förändringar av 3:12-reglerna. föreslår i budgetmotionen att bolagsskatten höjs från till . Förslaget kan bl.a. motiveras med att vi i budgetmotionen har förslag som huvudsakligen gynnar mindre företag. Det gäller bland annat borttagande av sjuklönekostnader för företag med upp till 10 anställda, åtgärder för att stimulera forskning och förbättrat socialt skyddsnät för småföretagare. Vi vill också stärka och underlätta kreditgarantiföreningarnas arbete till stöd för många mindre företag. Regeringen bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65 kap. 14 § inkomstskattelagen. 7.2.2Forskningssatsningar i små och medelstora företag föreslår att forskning och utveckling uppmuntras ytterligare i mindre företag. Vi tar upp frågan i en separat motion. Vi menar att anslaget till Forska och Väx bör kompletteras med möjlighet att göra skatteavdrag vid forskningssatsningar. Det finns ett oerhört stort intresse för forskningssatsningar bland företagen. Alltsedan anslaget inrättades hos har söktrycket varit mycket stort. Förebilden till vårt förslag är ett system som finns i och bör utformas som en kreditering på skattekonto. Förslaget ska gälla . Vad som anförts om kreditering på skattekonto avseende forskning och utveckling bör som sin mening ge regeringen till känna. ställer sig bakom regeringens förslag om höjd tobaksskatt, höjd alkoholskatt och höjningen av energi- och koldioxidskatten liksom höjning av skatten på termisk effekt i kärnkraftverk. Vi tycker också att de kompensationer till jord- och skogsbruk som föreslås är rimliga. Vi stöder även, liksom tidigare, en sänkning av reklamskatten. Vi ställer oss även bakom förslaget om avtrappning av energiskatteavdrag för vindkraft. Fordonsskattenedsättningen för personbilar som drivs med diesel kombinerat med en höjd dieselskatt är bra, liksom en höjning av fordonsskatt för lätta personbilar och bussar. Nedan redovisar vi, inom ramen för en skatteväxling, dessutom ytterligare satsningar för att påskynda en klimatomställning. När det gäller koldioxidskatten för den handlande sektorn föreslår regeringen en stegvis nedtrappning. Vi ställer oss bakom att det första steget tas men föreslår en kontrollstation innan ytterligare beslut fattas om nedsättning av koldioxidskatten. En viktig orsak är osäkerheten kring hur systemet med utsläppsrättigheter fungerar. Vad som anförs om nedsättning av koldioxidskatten för den handlande sektorn bör som sin mening ge regeringen till känna. Beträffande sänkt lotteriskatt delar vi inte regeringens bedömning. Vi drar inte samma slutsatser som regeringen av ATG:s utveckling och tycker därmed inte att en skattesänkning är befogad. Vad som anförts om lotteriskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller klimat- och miljöomställning lägger fram en rad förslag, bland annat en målsättning att klimatsatsningarna ska uppgå till av BNP. De förslag som vi lägger fram med anledning av enprocentsmålet finns i en separat motion. Om vi begränsar oss till skatteområdet välkomnar vi regeringens förslag om höjning av koldioxidskatten och att den bland annat får genomslag inom transportsektorn. Vi ser också positivt på att både skatten på termisk effekt i kärnkraftverk och fastighetsskatten för vattenkraft höjs. var med och införde skatteväxling . Fram till nu har växlats från ökad skatt på sådant som belastar miljön negativt till sänkt skatt på arbete och stöd till vissa stimulansåtgärder. Vi visar i tabell 8.1 hur vi vill se en fortsättning på skatteväxlingen för resten av mandatperioden, åren 20082010. Bland annat vill vi ytterligare höja kostnaderna för transporter jämfört med regeringens förslag. Eftersom ökande transporter är ett av dagens största klimatproblem är det en viktig åtgärd. Vi gör en kraftig satsning för att bygga ut kollektivtrafiken. Höjd energiskatt diesel miljöklass 1 och 2 Sänkt fordonskatt (dieselbilar) Diesel (556575 för miljöklass 1, 2 och 3) Diesel (01020 för miljöklass 1, 2 och 3) Bensin (295075) Höjd fordonskatt p.g.a. ökad koldioxidrelation Båtskatt, del av SUMMA skattehöjningar (avrundat) Sänkt fordonsskatt diesel (bil+lastbil) Sänkt fordonskatt p.g.a. ökad koldioxidrelation SUMMA skattesänkningar (avrundat) 8.2.1.1Höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt Tabellen innehåller en höjning av skatten på diesel med och ytterligare som fordonsskatten sänks. Sänkningen av fordonsskatt avser både personbilar och tung trafik. På så sätt styr vi mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre på den fasta. Dieselskatten är lägre än bensinskatten, som fordonsskatten för dieselfordon är högre.