ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub377 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort fribeloppet för studenter. har ett generöst system för den som efter avslutade gymnasiestudier vill gå vidare till högre studier i fråga om studiemedel. är studierna åtminstone i teorin helt gratis. Det tillkommer förvisso de facto en kännbar kostnad för studenten om denne, som de flesta gör, väljer att köpa sin kurslitteratur istället för att låna densamma vid ett bibliotek. som det svenska systemet är generöst i dessa bemärkelser är det hämmande i den betydelsen att det inte låter studenten arbeta vid sidan om studierna i den omfattning som studenten vill och kan. Om studenten råkar arbeta lite för mycket och tjänar lite över det s.k. fribeloppet drabbas denne genast av återkrav från CSN. Det är uppenbart så att det för studenten inte lönar sig att arbeta i alla lägen. Tvärtom är studenten mer eller mindre tvingad att inte arbeta i den omfattning som studenten själv ofta vill. Förvisso finns det mycket väl en poäng med att själva bidragsdelen kan begränsas om studenten visar sig kunna försörja sig själv, men däremot är det väsentligen mindre rimligt att lånedelen påverkas på det sätt det gör . Lånen är just lån som studenten kommer att betala tillbaka. Däremot om studenten får arbeta i den omfattning studenten kan och vill vid sidan av studierna och på så sätt kan välja att åtminstone inte låna maxbeloppet är det bara positivt för den enskilde som slipper skuldsätta sig lika mycket. Konstruktionen med fribeloppet ställer också till andra problem för den som studerar och vill och kan arbeta. Svårighetsgraden i olika högskolekurser är mycket varierande även inom ett och samma utbildningsprogram. Om av en termin innehåller svåra kurser som kräver mycket studietid behöver det inte alls vara så att resterande del av terminen kräver samma studietid eller vice versa. Detta kan vara mycket svårt för studenten att veta i förväg när denne ansöker om studiemedel inför terminen. Min åsikt är att studenten inte ens skall behöva fundera på om han kan ägna mer tid åt att arbeta när svårighetsgraden i studierna tillfälligt går ned. Det skall enligt min mening vara självklart att studenten ska kunna arbeta och försörja sig själv hur mycket denne vill utan att det sätter några käppar i hjulet. Sedan skall man inte glömma i sammanhanget att om studenten arbetar betalar förstås studenten skatt. Det finns de som anför att fribeloppet måste finnas eftersom studenterna annars inte sköter sina studier lika väl. Detta vill jag avfärda. Snarare är det så att vi måste låta studenterna ta ansvar för sina studier. Därför är det för mig viktigt att vi gör allt för att kunna ta bort det s.k. fribeloppet.
mot · GV02Ub378 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändringar i utbildningen för sjuksköterskor med anledning av den nya utbildningsstrukturen. har vårdutbildningarna reviderats påtagligt. Det har medfört många goda effekter i form av nya kurser, och därmed har nya kunskaper tillförts de studerande. Detta gäller såväl på gymnasienivå som på högskolenivå. Dessutom har möjligheterna att läsa på distans ökat. För studerande på sjuksköterskeutbildningen på högskolenivå har forskningsinriktning påtagligt utökats. Det är naturligtvis oerhört viktigt för yrkets utveckling. Behovet av omvårdnadsforskning är stort. Eftersom utbildningen inte förlängts har forskningsinriktningen skett på bekostnad av det praktiska arbetet med avancerad omvårdnad. De studerande som sökt in på utbildningen efter ett teoretiskt gymnasieprogram får därför en alltför kort praktisk-klinisk kunskapsbas och får svårt att diagnostisera och behandla patienten på en avancerad nivå i början av sin yrkeskarriär. Under sin praktiska studietid händer det inte sällan att undersköterskor måste vara handledare i direkt vårdarbete. Vi står också inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn, vilket innebär att många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket, vilket ställer allt större krav på dem som ska ersätta alla pensionsavgångar. Sammantaget ger detta att det behövs en förändring av utbildningsstrukturen för sjuksköterskeutbildningen. Det är i det sammanhanget viktigt att se den framtida vården i ett bredare perspektiv där sjuksköterskans roll inom den kommunala äldrevården blir en viktig del i utbildningen. Det behövs också en översyn som inriktar sig på att kvalitetssäkra den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen och att de studerande får möjligheter att erhålla kunskaper som inriktas mot avancerat kliniskt vårdarbete med tillhörande forskning. Ett annat tänkbart sätt att underlätta sjuksköterskans inträde på arbetsmarknaden kan vara ett målinriktat traineeprogram och att poängtera handledarens roll under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen.
mot · GV02Ub379 · 2007-10-04 00:00:00 — Svenska som vetenskapligt språk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av krav i berörd lagstiftning på att forskare med undantag för utländska gästforskare ska dokumentera sin förmåga att kunna tala om sitt ämne på svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av krav i berörd lagstiftning på att en sammanfattning görs på svenska av doktorsavhandling skriven på annat språk än svenska. Skall svenska även fortsättningsvis kunna fungera som ett vetenskapligt språk eller skall vi tillåta att denna språkdomän helt förloras till engelskan? Forskarna (1997) studie av bruket av engelska och andra främmande språk på samtliga institutioner vid visar att de flesta av fakulteterna är på väg mot engelska som huvudspråk i sin forskarutbildning. De tekniska och naturvetenskapliga fakulteterna har kommit längst när det gäller användningen av engelska inom både grund- och forskarutbildningen, även den medicinska fakulteten har kommit en bra bit på väg med att helt övergå till engelska. Detta bekräftas av (2001) som i sin undersökning visar att och Öhmans resultat inte bara gäller utan tycks peka på allmänna tendenser inom den svenska högskolan. Engelskan tycks dominera i hög grad inom särskilt forskarutbildningen, även inom samhällsvetenskap och humaniora. och påpekar att om denna utveckling fortsätter kan studenter och forskare till slut inte använda svenska termer och uttryck och således inte tala på svenska om vad de håller på med. I uppdrag ligger att samverka med det omgivande samhället och kommunicera forskningsresultat och pågående forskning. Detta måste göras på svenska för att nå ut till det svenska samhället. Forskare måste kunna tala och skriva om sitt ämne på svenska för att konstruktivt kunna delta i samhällsdebatten. Att publicera sin forskning på engelska gör det möjligt att nå forskarvärlden utanför och vilket är helt nödvändigt och önskvärt för de flesta forskare. I detta ligger dock inte någon motsättning till att även dokumentera sin förmåga att tala och skriva om ämnet på svenska genom att presentera ämnet inom fakulteten, samt utarbeta en sammanställning av den aktuella avhandlingen på svenska. Detta införs som krav i berörd lagstiftning för att universitet och högskolor skall kunna fylla den uppgift de har att samverka med det omgivande samhället och kommunicera forskningsresultat samt för att hålla det svenska vetenskapliga språket levande.
mot · GV02Ub383 · 2007-10-04 00:00:00 — Åtgärder för barn och ungdomar med hörselnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn med hörselnedsättningar bör få bättre tillgång till teckenspråk, hörseltekniska anpassningar och hörselutbildade lärare i skolan. Över en 1,1 miljon människor har olika grader av hörselnedsättning. Antalet ökar och har blivit ett stort och växande folkhälsoproblem. En utsatt grupp är barn. Enligt () finns över 10000 hörselskadade och döva barn i i åldern . För att barn med hörselnedsättningar ska få samma möjligheter till utbildning som hörande elever behöver de gå i en skola med små klasser, god ljudmiljö, hörselteknisk utrustning, tillgång till teckenspråk samt personal med hörselpedagogisk utbildning. Statistik från HRF visar dock att av alla hörselskadade, döva barn och ungdomar erbjuds en sådan skola. Majoriteten, , går i vanliga skolor där ljudmiljön ofta är dålig och tillgången till hörselteknisk utrustning obefintlig. Risken är att de kan få problem med att följa undervisningen med utanförskap som följd eftersom det kan vara svårt att höra vad som sägs i klassrum och på raster. Konsekvenserna kan bli förödande, inte minst senare i livet. Många hörselskadade elever lämnar och gymnasiet utan godkända betyg. Hela 36,av de sökande 20012006 till Riksgymnasiet för hörselskadade var obehöriga. Det innebar att de inte var godkända i ett eller flera av kärnämnena svenska, engelska och matematik. Det kan jämföras med att genomsnittet för hela landet var 10,. av alla hörselskadade beräknas gå vidare till högskolan efter gymnasiet. gjordes en utredning SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga Översyn av teckenspråkets ställning. I utredningen framkommer det att barns behov av teckenspråk inte alltid uppmärksammas och att bristen på kunskap om vilka som behöver teckenspråk ofta beror på att många hörselskadade går integrerade i skolor där deras behov inte uppmärksammas. För att hörselskadade barn ska få en bra start i livet är det viktigt att utbildningsväsendet kan tillhandahålla skolor med teckenspråk, hörseltekniska anpassningar och hörselutbildade lärare. Det är en förutsättning för att barn med hörselnedsättningar ska kunna utveckla relationer, språk och färdigheter på sina egna villkor.
mot · GV02Ub386 · 2007-10-04 00:00:00 — Rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till barnomsorg på oregelbunden arbetstid. Tillgången till en god barnomsorg var en av grundstenarna i det svenska jämställdhetsarbetet. Den gav kvinnor och män mer jämlika möjligheter att delta på arbetsmarknaden och bilda familj. deltar (enligt statistik ) av alla treåringar i någon form av förskoleverksamhet. Den allra största delen av dessa barn deltar i verksamheten , och av landets kommuner var det 109 som erbjöd barnomsorg på oregelbunden arbetstid (/kvällar/nätter/tidiga morgnar och 06.30). Arbetslivet förändras ständigt och utbudet av deltider, flextider och andra former av mer oregelbundet arbete än vad som varit traditionellt kommer sannolikt bara att öka. Även familjekonstellationer och sociala nätverk ser för många annorlunda ut nu mot . Kommunen har en skyldighet att tillhandahålla barnomsorg, men rätten till barnomsorg på oregelbundna tider är inte absolut. Detta får till följd att utbudet av barnomsorg på oregelbundna tider starkt varierar i landet, och huruvida du ska kunna ta jobb utanför ordinarie arbetstider kan alltså bestämmas av var du bor i landet om du råkar behöva barnomsorg på oregelbunden arbetstid.
mot · GV02Ub388 · 2007-10-03 00:00:00 — Digitala medier i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att digitala medier bör införas som obligatoriskt moment i lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att yrkesverksamma lärare bör vidareutbildas i digitala medier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav om kunskap om digitala medier bör införas för lärarbehörighet. Digitala medier i allmänhet och dataspel i synnerhet har stor potential att utveckla skolundervisningen. Därtill utvecklas digitala kulturer snabbt, inte minst bland unga, och fenomen som sociala nätverkssajter och World of Warcraft är en viktig del av mångas fritid. I skolan är de digitala mediernas möjligheter som lärandeverktyg ofta svagt utnyttjade, och lärarkåren har i stor utsträckning begränsad kunskap om och erfarenhet av de digitala världar där eleverna tillbringar en stor del av sin tid. Kunskapen om dataspelens pedagogiska värden ökar ständigt. genomfördes ett omfattande pilotprojekt i där sjundeklasserna i 29 skolor tävlade i . Efteråt framhöll lärarna, bland annat i en radiodebatt, de goda resultaten inom matematik och logiskt tänkande och nyttan av nya pedagogiska verktyg i skolan. Läskunnighetsforskaren (professor vid , ) har skrivit boken to Teach Us About Learning and Literacy (2003) där han beskriver 36 skäl till att bra dataspel erbjuder bättre inlärningsvillkor än många skolor. För att dataspelens potential som lärandeverktyg ska förverkligas är det angeläget att engagera lärarna i processen. Vid , lärarutbildningen, har forskning kring digitala spels möjligheter att stärka elever/studenters lärande och möjligheterna att utnyttja spelen i undervisningssammanhang bedrivits . Erfarenheten är att bra digitala spel bland annat utvecklar elevernas förmåga att lösa problem, tränar koncentrationsförmåga och uthållighet, ger möjlighet att pröva olika identiteter och resonera kring etiska problem. Dessa resultat är också väl belagda i internationell forskning. I finns också försök med dataspel i lärarutbildningen för att ge förstahandserfarenhet av mediet.
mot · GV02Ub389 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grupperna på fritidshemmen behöver bli mindre, personaltätheten högre och andelen högskoleutbildad personal större. I förskolan ökar personaltätheten och grupperna blir mindre. gick det i genomsnitt 16,7 barn per grupp detta är det lägsta som uppmätts . Fortsätter denna positiva utveckling är vi förhoppningsvis snart nere i de snittgruppvärden som vi hade 1990 det vill säga lite drygt 14 barn per grupp. För fritidshemmen går utvecklingen dessvärre åt motsatt håll. Gruppstorlekarna fortsätter att öka, och det blir allt glesare med personal. hade en genomsnittsgrupp omkring 18 barn. statistik visar i genomsnitt 31,7 barn per avdelning, jämfört med 30,6 året innan. Störst är barngrupperna i större städer och förortskommuner (32 respektive 35 barn i genomsnitt) medan de är minst i glesbygdskommuner (23 barn). Antal inskrivna barn per avdelning skiljer sig så mycket åt mellan kommunerna som från 13 till 67 barn. mer än fördubblades antalet barn per årsarbetare i fritidshem (från 8,3 till 17,5). Personaltätheten har fortsatt att minska, och gick det 18,9 barn per årsarbetare jämfört med 18,6 året innan. har tidigare visat att fritidshemmen, trots risk för kvalitetsbrister, inte fått del av det statsbidrag som utgått till kommunerna för att anställa mer personal i skola och fritidshem. Personaltätheten minskade i fritidshemmen medan den ökade i bland annat och särskolan. uppföljning har också visat att kommunerna anställt färre fritidspedagoger och förskollärare inom skolbarnsomsorgen än planerat, samt fler barnskötare och övrig personal än planerat. I vissa kommuner utgör andelen högskoleutbildade pedagoger på fritidshemmen av samtliga medarbetare. Andelen barn i fritidshem har ökat och omfattar nu merparten av alla barn i åldern . har alltså personaltätheten minskat, andelen högskoleutbildade pedagoger minskat och grupperna blivit större, vilket är en oroväckande utveckling. Stora grupper gör att kommunikationen och interaktionen med de vuxna försvinner. Ljudnivån är mycket hög, vilket är stressande för både barn och vuxna. Personalen hinner inte se barnen vissa barn försvinner helt, framför allt barn i behov av särskilt stöd. I skollagen sägs om fritidshemmen att barngrupperna ska ha lämplig storlek, att det ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses och att verksamheten ska utgå från varje barns behov. Fritidshemmen har fått en oförtjänt undanskymd roll i skoldebatten. Verksamheten där spelar givetvis en roll för barnens välbefinnande och också för barnens totala kunskapsinhämtning. Personaltäthet, gruppstorlek och medarbetarnas pedagogiska utbildning på fritidshemmen är av betydelse för barnens utveckling likväl som för måluppfyllelsen i och bör därför beaktas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02Ub390 · 2007-10-02 00:00:00 — Kooperativt entreprenörskap i undervisningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieskolan även bör främja kooperativt entreprenörskap med ekonomiska föreningar. Vi politiker har ett ansvar för att eleverna ska få olika typer av kunskap. Detta gäller även företagsformer. Många skolor bedriver också undervisning där eleverna själva får pröva på att driva ett eget företag. Erfarenheterna från och de lokala coompanionkontoren (lokala kooperativa utvecklingscentrum) runtom i visar dock att det är få ungdomar som ges möjlighet att prova företagsformen ekonomisk förening eftersom information om den associationsformen ofta saknas i undervisningen. Att tillsammans med andra driva ett företag i en ekonomisk förening har möjligheter som vi anser borde lyftas fram som ett viktigt alternativ vid sidan av aktiebolag och handelsbolag. Ett kooperativ är ett demokratiskt entreprenörskap där alla medlemmar ges möjlighet till inflytande och medansvar för verksamheten. Många av dem som bedriver kooperativ verksamhet gör det just för att det ger stor arbetstillfredsställelse något som är oerhört viktigt i dagens arbetsliv som ofta präglas av stress och oro. Att arbeta i team där ledarskapet är delat och man har gemensamma målsättningar och tillsammans ansvarar för resultatet är också positiva faktorer. Vi anser att unga människor ska få bättre möjligheter än att lära sig om de möjligheter som det demokratiska entreprenörskapet, kooperativet, kan ge. har tagit fram ett webbaserat läromedel om kooperativt företagande, . Läromedlet vänder sig till gymnasiekurser i samhällskunskap, projektarbete, företagsekonomi, svenska, naturkunskap och historia. Syftet med Initiativ är att ge gymnasieelever en möjlighet att reflektera över och diskutera värderingar och demokratisk påverkan relaterat till viktiga samhällsfrågor. Syftet är också att skapa engagemang och lust att vara kreativ, att ta initiativ, att starta projekt och egna företag. Det behövs mer av satsningar för att stimulera entreprenörskap i skolan, som då också inkluderar kooperativt företagande i form av ekonomiska föreningar. Att ge unga människor kunskap om företagande i alla dess former är viktigt. Vi anser att regeringen särskilt bör följa utvecklingen av det demokratiska entreprenörskapet i gymnasiets skolundervisning så att ekonomisk förening blir en associationsform lika väl känd som aktiebolag och handelsbolag. i (s) i (s)
mot · GV02Ub391 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla dansen i skolan. Barn har ett genuint behov av lek och rörelse. Fysisk aktivitet är naturligt för barn. För de något äldre barnen och för ungdomarna kan dans vara en bra form av fysisk aktivitet. är dock mer än bara fysisk aktivitet, det är en bra form av social träning. Man lär sig att koordinera sina rörelser, att umgås med det motsatta könet och även ett konstnärligt uttryckssätt. kan också vara ett möte mellan olika kulturer och kan överbrygga språkbarriärer. i skolan kan, genom att barn och ungdomar lär sig hur man umgås med varandra, ge många effekter som är bra för sammanhållningen mellan elever och för hela samhället. Mobbningen minskar eftersom man lär känna varandra på ett bättre sätt. Kulturen blommar då olika kulturer får visa upp och lära ut sina egna danser. Det finns således många goda skäl att utöka dansen som en aktiv del i skolans hälsofrämjande arbete.
mot · GV02Ub392 · 2007-10-04 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inspirera till mer fysisk aktivitet i skolan. Det är alltför många barn och ungdomar som inte motionerar tillräckligt. Enligt undersökningar motionerar en av fyra inte alls. Att vara fysiskt inaktiv skadar hälsan, och detta går inte att reparera genom att bli aktiv i vuxen ålder. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det är många barn som sätter sig framför tv:n eller datorn när de kommer hem från skolan och tillbringar tiden fram till läggdags där. Om vi ger varje barn möjlighet att bli svettig kommer vi att få friskare barn och också friskare vuxna. Det enda ställe där man når alla barn är genom skolan. En viktig åtgärd är därför att ge ökat utrymme i skolan för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Man kan till exempel samarbeta med föreningslivet. Det finns många goda exempel att ta efter. Ett sådant är Ängsslättsskolan i som har ett samverkansprojekt mellan sjukvård, universitet, skola och idrottsföreningar. Naturligtvis är det många som har ansvar för barns och ungdomars fysiska välbefinnande. Föräldrarna, skolan och föreningslivet kan dock samverka på ett bra sätt för att inspirera till att röra sig mer. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att också staten tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet.
mot · GV02Ub393 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betygssättning av barn. Betygssättning av barnen i tidig skolålder leder till sämre självförtroende hos en stor del av barnen. Barnen är självständiga individer, och de utvecklas var och en i sin egen takt. En del av barnen mognar tidigt, och andra behöver . Att betygsätta barnen innan de har hunnit mogna så mycket att de förstår meningen med betygssättning skulle kunna sänka deras självförtroende till den nivå att de helt enkelt skulle kunna slå av skolan innan de har hunnit komma upp till högstadiet. Därför är det viktigt att skolan blir en plats som lockar fram barnens nyfikenhet för inlärning. Utvecklingssamtal med föräldrar och barnen ger bättre förutsättningar att lyckas än betyg före högstadiet. Utvecklingssamtalen fokuserar på det som barnet har lyckats med och tar upp vilka utvecklingsområden som återstår för att barnet ska lyckas med att uppnå en god kunskapsnivå. Risken med betygssystemet är att barnen lägger fokus på betygen och det som de måste lära sig för att få bra betyg. Detta blir alldeles för mycket prestationskrävande så att man löper stor risk för att nyfikenheten för inlärning hos barnen försvinner och fokus hamnar på att tillfredställa betygssystemet. Därför är en vidareutveckling av de metoder som används i skolan för att säkerställa barnens kunskapsnivå den väg som är bäst för barnen.