ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A228 · 2007-09-20 00:00:00 — och bättre arbetsmiljö på våra arbetsplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar. I dagens arbetsliv skadas många människor så allvarligt att möjligheten att återkomma till arbetslivet är en svår och långdragen process. För vissa slutar det i förtidspension. Arbetsmiljölagen slår fast att arbetsgivaren är skyldig att medverka till en god arbetsmiljö. Men när de ekonomiska intressena alltid är överordnade andra frågor så hamnar ofta arbetsmiljöarbetet i skymundan. Skyddsombudet får då ett tungt ansvar att ensamt vara den som är pådrivande för att åstadkomma nödvändiga förbättringar på arbetsplatsen. Den borgerliga regeringen har reducerat anslagen till med . uppgifter är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv. På grund av besparingarna har stora svårigheter att hinna göra inspektioner i den omfattning som efterfrågas. har det rapporterats en mängd incidenter på arbetsplatser där brott mot arbetsmiljölagen skett vid upprepade tillfällen. Vid flera av dessa händelser har arbetsgivaren varit okunnig om svensk lagstiftning, vilket inneburit att de anställda i många fall jobbat under livsfarliga förhållanden. I dagens läge, då antalet incidenter och olyckor på arbetsplatserna är alltför många, är det av största vikt att arbetsmiljöarbetet får fortsätta. Därför är det viktigt att får rätt förutsättningar för att kunna vara ett stöd till både skyddsombud och arbetsgivare för att åstadkomma en tillfredsställande arbetsmiljö.
mot · GV02A229 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flyttningsbidrag till unga och nyutbildade. Arbetsmarknadspolitik har i huvudsak två syften, dels att se till att omställning på arbetsmarknaden fungerar både regionalt och nationellt, dels att se till att den enskildes ställning på och anknytning till arbetsmarknaden behålls. På det sättet minskar både risken för att det uppstår flaskhalsar i ekonomin och att människor slås ut. Det egna arbetet är utgångspunkten för en god arbetslinje. När sysselsättningen stiger blir unga människor mer attraktiva på arbetsmarknaden särskilt de med ny utbildning. En åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden och göra det möjligt för människor att ta jobb är flyttningsbidrag. Flyttningsbidrag syftar till att öka den geografiska rörligheten genom att ekonomiskt stödja den som är eller riskerar att bli arbetslös och som inte kan få arbete i eller i närheten av hemorten. Enligt gällande regler finns det begränsningar eftersom flyttstödet inte gäller arbetstagarens första jobb efter avslutad utbildning av annat slag än arbetsmarknadsutbildning eller vuxenutbildning. Stödet till flyttningsbidrag lämnas enbart för personer som har fyllt . Med en god arbetslinje krävs lika möjligheter för alla grupper, unga som äldre. Därför kan det finnas anledning att låta se över reglerna för flyttningsbidrag.
mot · GV02A230 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot stridsåtgärder. Vi har upplevt tillfällen då den svenska arbetsrättens legitimitet ställts på sin spets. Blockader mot småföretagare och protester mot utländsk arbetskraft är de främsta exemplen på detta. Det mest kända exemplet på det tidigare är den blockad som Hotell- och restaurangfacket utsatte salladsbaren Wild & Fresh i för. Konflikten var anmärkningsvärd då varken de anställda eller arbetsgivaren hade för avsikt att ansluta sig till någon organisation. De hade sinsemellan ändå kommit överens om ett avtal. Slutresultatet känner vi alla till. Salladsbaren såldes, arbetstillfällen försvann och de anställda hamnade i en mycket mer osäker situation. Detta kan väl inte vara syftet med en fungerande arbetsrätt? Arbetsmarknadens parter har i en särställning, men det måste finnas en rimlighet i agerandet. I de fall där varken arbetsgivare eller arbetstagare tillhör någon organisation är det orimligt att någon fackförening eller arbetsgivarorganisation stridsåtgärder. I dessa fall borde varje form av stridsåtgärd initierad av utomstående förbjudas.
mot · GV02A234 · 2007-09-27 00:00:00 — Rätten att söka arbete i närområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en sökande i en ersättningsperiod i a-kassan har rätt att begränsa sig till att söka lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet. Efter har rätten för en sökande att i en ersättningsperiod begränsa sig till att söka lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet försvunnit. Det är ännu för tidigt att utvärdera vilka effekter lagändringen haft, men jag menar att det sänder ut en signal som inte är rimlig i en välfärdsstat och att lagen därför bör rivas upp. Det verkar som om den borgerliga högerregeringen lever i villfarelsen att ingen arbetslös person vill ha ett nytt arbete innan de utnyttjat hela perioden med rätt till a-kassa. Regeringen tycks anse att varje person gör allt som står i dess makt för att suga ut varje a-kassekrona innan de är beredda att ta ett nytt jobb. I verkligheten är det precis tvärtom. En förkrossande majoritet av de arbetslösa gör allt vad som rimligen kan begäras av dem för att få jobb med anständig lön och rimliga arbetsvillkor i övrigt. Många är också de som med liv och lust begivet sig till annan ort för att med glädje ta ett nytt jobb. Dessutom är a-kassan så låg att få kan leva drägligt på den. Men livssituationen för de flesta är inte sådan att man från till en annan fullständigt kan förändra sitt liv. Vi är sociala varelser som på mer än ett sätt lever i förhållande till medmänniskor. Män och kvinnor har ansvar för familjemedlemmar, släkt och vänner. Barn ska lämnas och hämtas på förskolan, köras till fritidsaktiviteter och nattas när det är dags att lägga sig . Det är därför rimligt med för omställning som gör det möjligt att veckopendla eller flytta till annan ort utan att priset blir att livet fullständigt havererar. Det kan inte vara rimligt att småbarnsföräldrar tvingas flytta direkt vid arbetslöshet. ska dock sägas att arbetsmarknadsutskottet klart och tydligt skriver i utskottets ställningstagande att rimlig hänsyn ska tas till den sökandes förutsättningar för arbetet och andra personliga förhållanden vid prövning av om ett arbete kan anses lämpligt. Men jag anser inte att detta räcker. Det finns en stor sannolikhet att borttagande av 100-dagarsregeln blir en kvinnofälla. Mönstret, att det som regel är mannen som tar jobb på annan ort, riskerar att öka med regelförändringen. Med det följer veckopendling eller flytt, vilket i sin tur innebär att kvinnors ansvar för hem, barn och övriga anhöriga ökar än mer när vi i stället borde gå åt andra hållet, att mannen tar större ansvar för barn och hemmet. Det är tydligt att regeringen även i detta avseende saknar jämställdhetsperspektiv.
mot · GV02A235 · 2007-09-27 00:00:00 — Introduktionsutbildning för nyanlända flyktingar och invandrare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning för nyanlända flyktingar och invandrare. Undersökningar har visat att svenskarnas attityder gentemot invandrare och flyktingar i huvudsak är mycket positiva. I universitets mångfaldsbarometer svarar att de har goda erfarenheter av nära kontakter med invandrare. Men på samma gång svarar också av de tillfrågade att invandrarna har ett ansvar att anpassa sig till vårt lands vanor. Detta pekar på en viktig aspekt av interaktionen mellan svenskar och invandrare i landet . har just kulturella skillnader kommit alltmer i fokus. Frågor som Muhammedteckningar och rondellhundar har belyst värderingsskillnader mellan västvärlden och främst den islamiska världen. Behovet av en dialog mellan de olika kulturerna för att kunna undvika konfrontationer har vuxit sig allt starkare. Vare sig det gäller händelser med världspolitiska implikationer eller mer vardagliga, men inte desto mindre viktiga, saker som arbetsgivares attityder till arbetssökande med slöja. En viktig insats på detta område kan göras när det gäller introduktionsutbildningen för nyanlända flyktingar och invandrare. Regeringen har redan lagt förslag som syftar till att förbättra integrationen, såsom en förbättrad svenska för invandrare (sfi) och en tydligare koppling till arbetslivet. Detta borde även kunna kompletteras med ett nationellt program för nyanlända där fokus ligger på att skapa en förståelse kring svensk kultur och svenskt samhällsliv. Att sätta in dessa åtgärder direkt när invandrare och flyktingar kommer till landet borde kunna lägga grunden till en fruktbar dialog mellan kulturerna. Inte minst borde det kunna ge de nyanlända viktiga verktyg för att förstå och komma in i det svenska samhället. Reza Khelili Dylami (m)
mot · GV02A236 · 2007-09-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett initiativ till att slopa undantagsregeln i turordningsreglerna i LAS. är det tillåtet att undanta två personer från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell och gäller i företag med färre än tio anställda. Detta är en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts visar att regeln bland annat drabbar föräldralediga och gravida. flaggar regeringspartierna för ytterligare försämringar i LAS så att undantagen också så ska gälla större företag. Detta är helt i fel riktning. Undantagsregeln behöver snarare slopas än att omfatta fler. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor. Därför bör undantagsregeln som tillåter arbetsgivaren att undanta två personer vid uppsägning i turordningsreglerna i LAS slopas.
mot · GV02A237 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällsstöd vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden. Anställda ska inte utnyttjas och konkurrensen inte snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom branschen. Kollektivavtal eller liknande villkor bör därför vara en självklar förutsättning för att bevilja samhällsstöd vid anställningar.
mot · GV02A238 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera utvecklingen mot allt senare sommarlov och semestrar och behovet av eventuell samordning och åtgärder. Den gamla industrisemestern, då fabriken stängde , ligger i dödsryckningar. Näringslivet vill ofta att vi ska ta ledigt i takt med , och många tycker att det är riktigt bra. med 4500 anställda hade sin huvudsemester från till , vilket är senare än . Vi borde egentligen stänga ännu . Kunderna väger tyngst för oss, säger en representant för företaget. SCB bekräftar utvecklingen. hade 1,2 miljoner människor semester , nästan en fördubbling mot . Det är en naturlig följd av den ökade globaliseringen. Vi anpassar oss till övriga världen och i de flesta andra länder har man senare semester, säger på analysföretaget . Företag som arbetar internationellt måste hålla öppet , och då skjuts semestern upp. Men det svenska samhället fortsätter att fokusera på industrisemestern vilket ställer till problem när alltfler turister kommer hit. Ute i landet kan det vara svårt att hitta evenemang, öppna museer och kaféer . Är utvecklingen mot senare semestrar bra eller inte? Bör staten främja den, motarbeta den eller inte bry sig? Det finns en del goda argument för att våra sommarsemestrar bör förskjutas i riktning mot augusti. kontakter med övriga länder i blir ständigt allt tätare. Det underlättar om sommarledigheten i både näringsliv och den offentliga sektorn sker mer som i övriga länder. Klimatförändringarna gör successivt att augusti även i blir allt varmare. är vattnet ofta varmare och vädret väl så stabilt som . Ett senare slut på sommarledigheten minskar tiden mellan semesterslut och novembermörker. Naturligtvis finns det även motargument, t.ex. att det är mindre semesterkonkurrens på kontinenten än . En positiv utveckling är sannolikt att semestrarna sprids , flexibelt t.o.m. augusti. Vi menar att den här frågan är viktig och att staten har ett ansvar för att följa den och välja hur man ska agera. Självfallet är semesterns förläggning en fråga mellan arbetsmarknadens partner. Staten och dess myndigheter och bolag och kommuner och landsting, kan dock ha anledning att överväga frågan om hur semestrarna bör spridas ut Skollagen stadgar att sommarlovet ska vara , juli eller augusti. Kommunerna bestämmer lokalt de exakta tiderna, vilket är bra. Även här finns en tydlig tendens mot senare sommarlov. I bestämmer staten sommarlovets början och slut, och man överväger att senarelägga det . Tendensen är således rätt entydig, och vi anser den positiv. Vi föreslår att regeringen gör en samlad analys över dessa frågor och den utveckling som är på gång, i samråd med kommuner och landsting och arbetsmarknadens parter samt bedömer om staten bör agera för att underlätta eller påverka och i så fall hur.
mot · GV02A239 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliga mål bör utformas för att skapa fler arbetstillfällen för funktionshindrade och att lönebidrag och andra stöd bör finnas tillgängliga för funktionshindrade personer som startar och driver eget företag. Alla människor har rätt att utvecklas utifrån sina förutsättningar. Personer med funktionshinder ska inte handikappas av att samhället diskriminerar. Här måste vi beslutsfattare ge de rätta förutsättningarna. Det pågår ett omfattande arbete inom olika områden för att genomföra den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, Från patient till medborgare antogs politiskt . Trots att planen togs återstår det mycket att göra. Här krävs en kraftsamling från regering och riksdag, kommuner, landsting och regioner. Tillgängligheten är helt avgörande för att man som funktionshindrad ska kunna leva ett självständigt liv. Här har privat såväl som offentlig sektor ett ansvar för att riva hinder och i stället åstadkomma full delaktighet. Här krävs både skärpt lagstiftning och användbara metoder för att mäta att utvecklingen går åt rätt håll. Det handlar inte bara om utformning av fysiska miljöer och kollektivtrafik utan också om tillgängligheten till jobb. Vi vet att en majoritet av personer med funktionshinder och med nedsatt arbetsförmåga skulle kunna utföra ett förvärvsarbete om arbetsmiljön var tillgänglig och arbetsuppgifterna anpassade. Här måste regeringen sätta upp tydliga mål. Även personer med funktionshinder ska uppmuntras att starta egna företag. Framgångsrika entreprenörer är viktiga förebilder och bidrar till att motverka fördomar. För vissa kan det vara naturligt att starta företag baserade på kunskaper om produkter och tjänster som har med funktionshinder att göra. Ett ökat företagande bland personer med funktionshinder ska vara ett mål för näringspolitiken. Lönebidrag och andra stöd bör finnas tillgängliga för funktionshindrade som startar och driver egna företag. Här krävs aktiva åtgärder och kreativitet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02A241 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klassificering av yrken. Utbildning och fortbildning ska löna sig. Det gäller inte minst för kvinnor. Regeringens politik har också stort fokus på att förbättra situationen för kvinnor. Borttagande av stopplagar, sänkta skatter, jämställdhetsbonus som underlättar för kvinnor som blivit föräldrar att återgå i arbete, införande av avdrag för hushållstjänster är positiva inslag i en politik som underlättar för kvinnor. Andelen kvinnor som förvärvsarbetar i är bland de allra högsta i världen, på en arbetsmarknad som är starkt uppdelad. av männen arbetar i den privata sektorn. Kvinnor finns i både den offentliga och privata. Allra flest män finns i sektorer som industri, bygg och transport. Flest kvinnor verkar inom områden som handel, omsorg, hälso- och sjukvård och i skola. Kvinnor har lägre lön än män. När faktorer som ålder, utbildning m m är borttagna, visar statistik en skillnad på lägre lön. Utan godtagbar förklaring. Kvinnor har inte heller chefspositioner i samma utsträckning som män. är kvinnor oftare än män utbildningsmässigt överkvalificerade i jämförelse med sitt arbete. Kvinnor har inte förmögenhet i samma utsträckning som män och driver inte företag i samma utsträckning som män. Om en kvinna väljer att dölja sitt namn/kön har hon större chans att få ett sökt arbete. En av anledningarna till att kvinnor har lägre löner än män är att möjligheten till lönevariationer inom det egna yrket skiljer markant mellan yrken som är könsdominerade. För ett mansdominerat yrke som maskinoperatör finns 27 olika yrkeskategorier. Inom den kvinnodominerade yrkesgruppen vård- och omsorgspersonal finns sex.1 Det är alltså svårt för en undersköterska som valt att fördjupa sina kunskaper i demens eller taktil beröring att komma till en yrkesgrupp där man tar hänsyn till hennes ökade kunskaper och därmed berättigade krav på högre lön. Fler arbetsgivare inom vård och omsorg har gett bättre möjligheter till lönekarriär. I tidningen framgår att undersköterskor i privat anställning i årets lönerörelse fått bättre lönestegring än i offentlig. Men det räcker inte. Antalet yrkeskategorier för vård- och omsorgspersonal måste öka. Den som skaffar sig specialkunskaper och ökar sin yrkeskompetens ska kunna lyfta fram dem och därefter placeras i en yrkeskategori som tar hänsyn till hennes eller hans kunskaper. Den yrkesklassificering som finns är i behov av översyn, framförallt med hänsyn till de få möjligheterna för kvinnor i vård- och omsorgsyrken. Detta bör ge regeringen tillkänna. SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv. 2007, vecka 39.
mot · GV02A243 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att turordningsundantaget för två anställda ska gälla för alla företag oavsett storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om frivilliga ungdomsavtal. Lagen om anställningsskydd stänger in människor på arbetsplatser och motverkar benägenheten att byta arbete. Turordningsreglerna hindrar människor från att byta jobb. De minskar också små företags benägenhet att anställa då turordningsreglerna minskar handlingsutrymmet vid eventuella verksamhetsförändringar. Undantaget med två arbetstagare för företag med max tio anställda medför också att många småföretag tvekar inför att anställa mer än tio personer även om arbetssituationen kräver det. Det kan även konstateras hur framför allt unga utan arbetslivserfarenhet kommer i kläm med LAS. Ungdomsarbetslösheten i är fortfarande en av de högsta i trots att arbetslösheten bland unga minskar. Ingångslönerna för unga är förhållandevis höga och etableringsåldern på arbetsmarknaden är i snitt (SOU 2006:102). Arbetsgivare anställer hellre någon med arbetslivserfarenhet än att riskera anställa ett oprövat kort. Många ungdomar tvingas försörja sig på socialbidrag istället för arbete. Därför krävs en reformering av LAS. Om provanställningen förlängs kan företagens vilja att anställa en ung person, som kanske inte har exakt rätt kompetens eller erfarenhet, öka väsentligt. Genom att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga kan vi bryta den utveckling som vi har sett . Med frivilliga ungdomsavtal där arbetsgivare och arbetssökande under kommer överens om att förlänga provanställningen under maximalt en tvåårsperiod kan möjligheterna till jobb för unga öka.
mot · GV02A250 · 2007-09-29 00:00:00 — osynliggörs invandrade kvinnor i såväl statistiken som medierna samt av politiker, fack och arbetsgivare. Det behövs mer forskning och fler siffror och undersökningar som visar hur verkligheten ser ut. Endast så skapar vi en levande och mer faktabaserad samhällsdiskussion. Att lyfta fram invandrade kvinnor i statistiken är en förutsättning om man menar allvar med att bryta den strukturella diskrimineringen och skapa förutsättningar för lika villkor på arbetsmarknaden och i samhället. Risken är annars att all argumentation bygger på antaganden och att diskrimineringen fortsätter att osynliggöras. Kunskap, statistik och kvalitativa studier är grundläggande för att hitta förändringsstrategier som tar hänsyn till både kön och etnicitet. Det behövs strategier gentemot arbetsgivare som på olika sätt begränsar invandrade kvinnors möjlighet på arbetsmarknaden. menar att det behövs intensifierade insatser för att stödja invandrade kvinnor att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen bör återkomma till med ett handlingsprogram och en samlad strategi för att stärka utlandsfödda kvinnors ställning i arbetslivet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.