mot · GV02U358 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenska modellen i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fackliga och sociala rättigheter i , EU och globalt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fördela globaliseringens välstånd rättvist. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grundläggande välfärdstjänster och grundläggande rättigheter, som t.ex. rätten till rent vatten, inte bör privatiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med kvinnors rättigheter avseende jämställdhet, hälsa och sexualitet prioriteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synen på globaliseringens möjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kamp mot dumpade arbetsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsa och utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri, rättvis och hållbar handel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa EU:s jordbrukssubventioner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbete över gränserna för miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i den internationella konkurrensen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tygla spekulationsekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera det globala ekonomiska styret. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskat skuldberoende. 1 Yrkandena 10, 11 och 14 hänvisade till NU. Vi socialdemokrater tror på globaliseringens möjligheter. De senaste årtiondenas ekonomiska globalisering har skapat ett ökat välstånd och bidragit till att fattigdomen minskat för flera hundra miljoner människor. I globaliseringens kölvatten har avstånden mellan människor minskat samt kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren på andra sidan jordklotet ökat. Och dag för dag växer kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet runtom i världen. Aldrig har det funnits så många demokratier som . Och sambandet mellan demokrati och ekonomisk utveckling är starkt. Människor över hela världen bär samma drömmar om att kunna leva i trygga och socialt ansvarstagande samhällen med respekt för människovärdet. Genom demokratiska val mellan fria partier kan medborgarna ställa krav på sociala reformer och fackliga rättigheter. Demokratins landvinningar har gjort att färre människor drabbas av svält och att allt färre krig utkämpas mellan stater. Kränkta fackliga rättigheter eller inga alls, svältlöner, inlåsta arbetare, barnarbete och lönedumpning måste bekämpas med facklig och politisk kamp för demokratiska fri- och rättigheter. Nya hot i globaliseringens fotspår är globaliseringen en källa till oro och otrygghet. Kraven på flexibilitet utan skyddsnät och de snabba ekonomiska ökar osäkerheten och maktlösheten. Människor hinner inte med många upplever att de jagar efter utvecklingen istället för att styra den. Omställningen till den nya ekonomin skapar oro för framtiden i såväl den rika som den fattiga världen en oro för att alltmer av industrijobben flyttar till låglöneländer och att inga nya arbetstillfällen skapas i dess ställe. Låglöneländer spelas ut mot varandra, vilket försvårar kamp för en bättre tillvaro. Även en i grunden positiv inställning till globaliseringen kräver medvetenhet om att globaliseringen har nya hot. Ett av dessa är beroendet av ny och sårbar infrastruktur som elnät, flygtrafik, telekommunikationer med mera. Ett annat område är ekologiska hot. Den ökande levnadsstandarden i globaliseringens spår utsätter naturen för större belastning; resurser som vatten, energi, skog riskerar att utarmas som miljöfarliga utsläpp från fabriker, bilar och hushåll ökar både i de rika länderna och i nya tillväxtekonomier som och . Det globala ekosystemet rubbas med klimatförändringar och ozonhål som följd. Till de ekologiska hoten kan också räknas smittsamma globala epidemier, så kallade pandemier. Dödliga pandemier är ett av de största säkerhetshoten som vi står inför. Det kan antingen utlösas av terrorister som använder biologiska stridsmedel eller på naturlig väg. Mänskligheten tränger nu in i det sista orörda delarna av världen, de djupa regnskogarna. Där finns en del dödliga smittsamma sjukdomar. Smittor kan också frodas i de multimiljonstäder som växer fram i fattiga delar av världen. Dålig eller total avsaknad av sanitet och människor som lever hopträngda gör dessa städer till bakteriehärdar. En pandemi skulle kunna få katastrofala följder inom den transnationella ekonomin. När det fria flödet av varor och människor begränsas för att stoppa smittorisken kan konsekvensen bli att världsekonomin kollapsar. Andra hot mot den globala ekonomin kan komma inifrån, såsom en börskrasch i ett land, eller utifrån, i form av en terrorattack som slår ut exempelvis datasystem för finansiella transaktioner. är beroende av den transnationella ekonomin när det gäller både arbetstillfällen och tillgång till mat. Det finns också stora säkerhetspolitiska utmaningar, t.ex. att minska sårbarheten i de teknologiska och ekonomiska infrastrukturerna, vilka samhället är beroende av. Det kan ske genom olika tekniska lösningar. Exempelvis genom att inte anlägga städer i områden som man vet kan drabbas av naturkatastrofer t.ex. och och att bygga hus som kan stå emot jordbävningar och andra stora påfrestningar. En annan utmaning är att minska människans skadliga påverkan på miljön: En lösning är att utveckla teknik som belastar miljön mindre. Typexempel är hybridbilar, sparglödlampor och återvinning av avfall. Miljömedvetenheten måste öka. Att finna sätt att hantera utmaningen i de globala politiska och sociala spänningarna kan vara svårare. Roten till problemet är att en stor majoritet av världens befolkning lever i fattigdom, och lösningen är att utjämna orättvisorna. Globaliseringen skapar fler arbetstillfällen som industritillverkningen flyttar till andra marknader sysselsätter kunskaps- och arbetsintensiva sektorer alltfler. I har antalet anställda inom industrin minskat med en halv miljon, men har antalet sysselsatta inom tjänstesektorn ökat med mer än en miljon. USA-professorn menar att det är individen och inte branscher eller företag som utgör grunden i den nya globala ekonomin. har vi mest handlat med varor, och handlar vi alltmer med arbetsuppgifter. Varje arbetsuppgift kommer att utföras där placerarna får ut mest för investerade pengar. Det handlar alltså inte om framtiden för hela branscher, som när tekoindustrin försvann med sömmerskor, administration, personalavdelning osv. kan istället enskilda arbetares eller tjänstemäns jobb försvinna ur en i övrigt mycket vinstgivande bransch eller firma därför att just deras arbetsuppgift görs billigare på andra ställen. Socialförsäkringarna fungerar väl i sin nuvarande utformning eftersom de just är uppbyggda kring individerna. På den svenska arbetsmarknaden bejakar de fackliga organisationerna att olönsam produktion slås ut, och individen har skyddats med en generös a-kassa och arbetsmarknadspolitik, något som snabbt kan raseras när nu regeringen successivt monterar ned trygghetssystemen. När olönsamma arbetsuppgifter slås ut måste individen skyddas på samma sätt. menar att för att inte göra folk rädda för globaliseringen är det viktigt med en politik för social trygghet som gör att alla ställer upp på globaliseringen. resonemang slår hål på den mytbildning som finns om att det bara är industriarbetare och exportsektorer som säljer produkter med lågt kunskapsinnehåll som utmanas av global konkurrens. Medelklassens tjänstemän upplever sin anställningstrygghet som betydligt mer hotad än övriga grupper på arbetsmarknaden. Därmed väntar ökad otrygghet, snabba och omfattande strukturförändringar och en tydlig risk för sämre reallöneutveckling för svensk medelklass. Det krävs omställningstrygghet även för denna grupp med kvalificerade utbildningsalternativ och kompetenskonton. får tjänstemän i snitt mindre än halva lönen i ersättning vid arbetslöshet. Den borgerliga regeringens politik inger oro. Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen Många internationella forskare, som t.ex. , tror på den svenska modellen. Enligt är ett av de länder som har mycket goda förutsättningar att klara framtidens utmaningar. Han anser att den svenska samhällsmodellen är framgångsrik. Det är ingen slump att rankas högt på internationella tillväxt-, utbildnings- och kreativitetslistor. Vi socialdemokrater förde en framgångsrik politik baserad på övertygelsen om att anpassning inte ska ske på bekostnad av människors rättigheter och trygghet. Tack vare forskning och utbildning, tack vare en obändig vilja att värna arbetsrätt och sociala trygghetssystem och tack vare kampen för allas rätt till lika behandling är vi väl rustade att ta oss an framtidens utmaningar. Det finns således mycket goda grunder för att värna den så kallade svenska eller nordiska modellen både i EU och globalt samt att kämpa för fackliga och sociala rättigheter i , i EU och globalt. Det har dock blivit allt tydligare att det internationella kapitalets jakt på snabba och allt högre vinster inte tar mänsklig hänsyn att människor används som spelbrickor. tävlar länder och företag om att få produktionskedjans mest värdefulla länkar och att få behålla dessa . För oss socialdemokrater är det oacceptabelt att konkurrera om företagens investeringar genom att försämra tryggheten på arbetsmarknaden, dumpa skatter eller sänka miljökrav. Den informella sektorns andel av ekonomin växer, inte minst i utvecklingsländer. Oreglerade eller direkt olagliga förhållanden innebär ofta rättslöshet för arbetare och småföretagare, som ofta utnyttjas på ett hänsynslöst sätt som anställda eller underleverantörer. Avreglering och privatisering som ökar en sådan exploatering motverkar en hållbar utveckling. Fattigas ägande-, avtals- och arbetsrätt skapar möjlighet till verklig tillväxt. Rätt till den jord man brukar är central. Vår slutsats är inte att försöka hindra förändringarna utan att styra dem. Det är inte det internationella kapitalet som kommer att se till att människor förbereds för arbeten i nya branscher. Istället krävs stark politisk beslutskraft och facklig-politisk samverkan för att nå framgångar i en global konkurrens. En av de bärande tankarna inom socialdemokratin är att trygghet för människor och investeringar i kunnande är nödvändigt för ökad tillväxt. Tvärtemot den moderatledda regeringen i tror vi inte att otrygghet och rädsla för att mista sitt jobb bidrar till utveckling. Trots hård internationell konkurrens står samhällen med höga ambitioner om jämn fördelning och gemensam välfärd som de nordiska starka. Avancerade ekonomier med världsledande produktion är komplexa och kräver en god samhällsmiljö. Kollektiva lösningar för utbildning, hälsa, miljö och infrastruktur är ofta de mest effektiva. Företagen är beroende av hög utbildningsnivå, kvalitativ forskning och bra livsmiljö för att kunna rekrytera, moderna kommunikationer och försörjning, pålitlig samhällsservice och rättsliga förhållanden. Långt gången specialisering, systemtänkande, kreativitet, engagemang och alla medarbetares ansvar kännetecknar den mest värdefulla produktionen och gynnas i ett öppet, demokratiskt och jämlikt samhälle. Vi socialdemokrater har två parallella strategier. Vi ska i solidaritet verka för att globaliseringen sprider välstånd i hela världen och att alla kan känna trygghet i sina arbeten. ska svenska arbetstagare erbjuda kompetens i världsklass. Den svenska arbetsmarknaden ska erbjuda sådan trygghet och sådana utvecklingschanser för enskilda att förändringen blir en positiv möjlighet. Fördela globaliseringens välstånd rättvist Det finns en stor potential i globaliseringen för del. Man kan jämföra med den senaste globaliseringsvågen 18601910. Då genomgick en enastående utveckling. Från att ha varit ett fattigt land i periferin blev vi en industrination av världsklass. Just nu öppnar sig otroliga marknader för den som kan utnyttja dem. Men behöver snabbt förbereda sig inför globaliseringen. behöver fler expansiva företag och en arbetsmarknad som kombinerar flexibilitet och trygghet. Även på lokal nivå är det viktigt att politiker och tjänstemän i kommuner och landsting börjar diskutera globaliseringen på allvar. Man behöver lära sig mer om processerna och lyfta blicken mot omvärlden. Det lokala näringslivet måste kuggas in i det globala systemet. Vi behöver skapa goda möjligheter för företagandet, särskilt det lokala så att man inte riskerar att hamna i en situation med oerhört beroende av ett stort globalt företag. För att dra till sig människor och kreativitet behöver man skapa miljöer som människor vill leva i. kommuner behöver lära sig mer av varandra. Det behövs tvärregionala lärprocesser så att kunskaper från framgångsrika kommuner sprids vidare över landet. Den vidgade ekonomiska globaliseringen har bidragit till ökat välstånd och högre genomsnittliga inkomster nästan överallt. Om den globala ekonomin växer i samma takt som och fördelningen är rättvis är det möjligt att nå det av världens regeringar uppsatta målet att halvera fattigdomen . lever dock närmare hälften av jordens befolkning på en inkomst per dag, och var sjätte människa lever under den absoluta fattigdomsgränsen på per dag. Majoriteten av dessa är kvinnor. Mer än en halv miljard människor som har ett arbete tjänar mindre än per dag. Orättvisorna tar sig många uttryck. En invånare i den industrialiserade världen väntas leva längre än den som bor i något av världens minst utvecklade samhällen. Vart femte barn i utvecklingsländerna går inte ut skolan, jämfört i den rika världen. Utvecklingen i fattiga länder är inte heller entydig. Framsteg och misär lever sida vid sida. Fattigdomen finns dessutom överallt och präglar även vardagen i rikare länder. En värld med 246 miljoner barnarbetare, varav 180 miljoner i de värsta formerna, är inte mänsklig. När arbetare blir inlåsta på fabriker i så kallade ekonomiska frizoner tillämpas inte alla människors lika värde. Kamp mot dumpade arbetsvillkor Med en stark internationell arbetarrörelse och i takt med att samhällen närmar sig varandra kommer fler och fler människor att kräva bättre välfärd, ökad trygghet på arbetsmarknaden, mänskliga rättigheter och en deltagande demokrati. Det sker på samma sätt som när arbetarna organiserade sig och började ställa krav i industrialiseringens barndom. Socialdemokratin kan aldrig acceptera att konkurrenskraft skapas genom lägre löner, sämre arbetsvillkor, rovdrift på miljön och sämre välfärd. Vi ska arbeta för att fler länder följer strävan mot toppen, med möjlighet till utveckling och rättvis fördelning. Dessutom kan den ökade ekonomiska integrationen leda till att priser och löner närmar sig varandra i en värld med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och människor. Förändring är omvälvande för alla, i såväl industrialiserade som icke-industrialiserade länder. Framsteg ska vinnas genom ökade investeringar i människor och genom större miljöhänsyn. Vi vill inte att billiga konsumtionsvaror här hemma ska bygga på usla arbetsvillkor och svältlöner på andra håll i världen. Tillväxt utan mänskliga rättigheter, ökande sociala klyftor eller utarmning av vår miljö gör oss inte rikare. Tvärtom är det endast en socialt och miljömässigt hållbar utveckling som skapar hållbar tillväxt. Bara på så sätt kan människors trygghet öka och livskvalitet förbättras oavsett var i världen de lever. Fattigdom kan inte bara mätas i inkomst per person. Global utveckling och minskad fattigdom skapas inte enbart genom att människor har mat för dagen utan också genom allas möjlighet att ta till vara sin kraft i ett demokratiskt samhälle där alla har tillgång till god hälsovård, utbildning och jobb. Brist på inflytande, dålig hälsa och analfabetism är fattigdomsbevis. Bland fattiga har kvinnor och barn minst inflytande över samhällen och sina egna liv. FN:s åtta millenniemål är förpliktande. Handling krävs på alla nivåer, av kommuner, regioner, regeringar och multilaterala institutioner. Oavsett om länder samarbetar kring jordbruksfrågor, folkhälsofrågor eller säkerhetspolitik är hållbar global utveckling ett mål i samarbetet. En hållbar global utveckling skapas inte enbart genom frihandel, skuldavskrivningar eller bistånd. För att öka välståndet och minska fattigdomen krävs att många faktorer samverkar. Ett helhetsgrepp krävs i såväl enskilda länder som internationella organisationer. Det är inte minst viktigt att EU:s gemensamma agerande blir samstämmigt mellan olika politikområden. Hälsa och utbildning mänskliga rättigheter och grunden för utveckling dör sex miljoner människor i hiv/aids, tuberkulos och malaria. Samtliga sjukdomar kan förebyggas eller botas. Nästan tre miljoner barn som dör hade kunnat räddas genom vaccination. En viktig förutsättning för att strategin för en hållbar global utveckling ska realiseras är politisk handling på den lokala och regionala nivån i varje nation. Tänk globalt handla lokalt är en betydelsefull uppmaning till världens folk och kräver politisk handling i kommuner och regioner för att uppnå de globala målen och mobilisera medborgarna. Sjukdomar stjäl människors drömmar om en bättre framtid. Relationen mellan sjukdom och fattigdom i världen är en ond cirkel. Fattigdom ökar risken för sjukdom, och sjukdom riskerar att göra såväl individer som hela samhällen fattigare. Ohälsan är ett av de största hindren och hoten mot tillväxt och välfärd. Mänskligheten har ett gemensamt ansvar att agera kraftfullt mot denna ohälsa. Hälsosystem är i första hand nationella regeringars ansvar. I kampen mot smittsamma sjukdomar i fattiga länder krävs att tillräckliga resurser tillförs genom bistånd eller andra internationella insatser. Medicinsk kunskap, vårdkapacitet och läkemedel måste nå alla, oavsett inkomst. Patentskydd och enskilda vinstintressen kan inte tillåtas hindra detta, i synnerhet som medicinska landvinningar oftast i grunden finansieras offentligt. dör miljontals barn av mässling, malaria eller ohälsa kopplad till undernäring. Kampen mot dessa och andra i den rika världen utraderade sjukdomar måste stärkas. orsakar bristen på rent vatten mycket ohälsa. Kampen om vatten skapar motsättningar mellan länder och riskerar att leda till framtida konflikter. Rätten till rent vatten utmanas också av krafter som vill privatisera vattentillgången. Vi socialdemokrater kommer att ta strid för allas rätt till rent vatten. Ett av de största hindren för utveckling är spridningen av hiv/aids. Över 60 miljoner människor i hela världen har smittats, och den snabbaste ökningen av pandemin sker i och . I södra skapar hiv/aids särskilt stora problem för utveckling. På grund av hiv/aids har exempelvis människor i förlorat mer i livslängd än de vann . Hiv/aids är en jämställdhetsfråga. Sexuell och reproduktiv hälsa och där tillhörande rättigheter är mänskliga rättigheter och måste garanteras alla. Kvinnors rätt att bestämma över sin egen kropp är en rättighet men också kanske den viktigaste faktorn för att kunna hejda spridningen av hiv/aids. I många länder finns inte vare sig kunskaper om eller tillgång till skydd mot könssjukdomar och oönskade graviditeter. Det internationella samfundet måste genom de enskilda staterna skapa de resurser som är nödvändiga för detta arbete. har religiösa samfund ofta stor påverkan på hur fattiga länder prioriterar sina sjukvårdsresurser, vilket medfört att politiskt kontroversiella frågor om kvinnors rättigheter, jämställdhet och sexualitet ofta fått stå tillbaka. Detta kan vi inte acceptera. Utbildning är grundläggande för att stärka individens makt över sin egen tillvaro. Betydelsen växer i takt med kunskapsekonomins utbredning. Ungdomar och barn måste få status i samhället där de ses inte bara som en framtidsresurs utan också som viktiga här och . Alla har rätt till grundskoleutbildning, och utbildningsskillnader beroende på kön ska elimineras. Satsningar på flickors utbildning är i många samhällen de bästa investeringarna som kan göras. Utbildning för vuxna behövs för att möta och hantera ständiga förändringar i samhälle och arbetsliv. Positiva svenska erfarenheter visar att vuxenutbildning är avgörande för ett lands förmåga att ta till vara människors kapacitet. Grundläggande behov för enskilda och samhället, såsom hälsovård och utbildning, bör vara offentliga åtaganden i varje samhälle. Tillgången får inte begränsas genom internationella handelsregler eller en marknad som låter köpkraften avgöra. Fri, rättvis och hållbar handel Även om handel med varor och tjänster över gränserna har ökat lavinartat skapar den globala produktionen inte välstånd i alla delar av världen. Det finns ett tydligt samband mellan lägre handelsbarriärer och ökad handel. Alltjämt är det dock världens rikaste länder som handlar mest med varandra. Och så länge rikare delar av världen omfattas av handelsbarriärer kommer verkligt fri handel att vara en utopi. Så länge kommer också välståndet att fördelas ojämnt mellan olika delar av världen. har i likhet med många andra industriländer byggt sitt välstånd på en stark exportindustri. Men länge skapades exportframgångar med hjälp av orättvisa handelshinder där billiga råvaror från fattiga länder omvandlades till förädlade produkter i industriländer för att därefter exporteras till betydligt högre pris. Den rika världens ensidiga jakt på exportvinster har i mångt och mycket skett på bekostnad av fattiga länder. Ett land som bygger hela sitt välstånd på ett fåtal exportframgångar är dock genom globaliseringen lika sårbart som ett land med ensidigt råvaruberoende. Ekonomisk och social utveckling gynnas istället genom ett ömsesidigt utbyte. Produktion och välstånd skapas inte bara genom handel. Minst lika viktigt är fördelningspolitik, utbildning, förbättrad infrastruktur och kommunikationer samt den tekniska utvecklingen. Det finns krafter som verkar för en hämningslös och oreglerad kommers. Och det finns krafter som vill backa bandet till protektionismens och nationalismens tidevarv. Marknadsliberalerna över hela världen vill ha fri handel, men inga sociala eller fackliga rättigheter. Den extrema högern och vänstern förenas trots olika motiv i att återigen stänga nationsgränserna. Vi vill erbjuda ett alternativ till ytterligheterna ohämmad kapitalism och stängda gränser. Vi socialdemokrater bejakar ekonomisk tillväxt men inte till vilket pris som helst. Vi bejakar frihandel men inte till vilket pris som helst. Vi bejakar nya produktionsmönster men inte till vilket pris som helst. Parallellt med den ökade handeln har också handelsmönstren förändrats. Handelshindren har minskat påtagligt under , men antagit delvis nya former som drabbar producenter utan starka stater bakom sig. står den afrikanska kontinenten och delar av alltjämt utanför de positiva handelsflödena. I har utvecklingen varit en helt annan. Särskilt i , världens folkrikaste land, har den ekonomiska tillväxten varit mycket hög , vilket har lyft hundratals miljoner människor över fattigdomsgränsen. är en av världens största ekonomier men har fortfarande hundratals miljoner mycket fattiga människor. Den snabba ekonomiska utvecklingen har också lett till arbetslöshet. Det saknas ett fungerande socialt trygghetssystem. Med landets höga tillväxt och öppenhet gentemot omvärlden följer också rättmätiga krav på politisk frihet, något som har mötts med förtryck från regeringen.