mot · GV02U349 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheter är universella, odelbara och individuella. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mänskliga rättigheter gäller för alla människor oavsett land, kultur och specifik situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fakultativt protokoll till konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla länder är skyldiga att följa det ovillkorliga förbudet mot alla former av tortyr och misshandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dödsstraffets avskaffande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om politik rörande mänskliga rättigheter och då särskilt dödsstraffet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förmå att avskaffa dödsstraffet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avrättningar av barn i exempelvis . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kombinationen av organisationsrätt, kollektiva avtal, stridsåtgärder och sympatiåtgärder som viktiga förutsättningar för att kunna värna mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förmå samtliga stater att ratificera åtta kärnkonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en internationell rätt till fackliga strids- och sympatiåtgärder mot företag som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra intentionerna i Sidas SRHR-policy. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkra och lagliga aborter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt stöd till UNFPA. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om våld mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att biståndet måste stärka kvinnors ställning och rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förmå alla stater att, utan kulturella undantag, ratificera kvinnokonventionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnor i beslutsfattande positioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad uppmärksamhet på och åtgärder för att skydda minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om islamofobi och antisemitism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kurdernas situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om romernas situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om religiöst förtryckta minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtryck av minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska driva på för HBT-personers rättigheter både bilateralt och multilateralt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stater där homosexualitet bestraffas med dödsstraff. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avsnitten kring HBT i regeringens MR-rapporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återrapportering och uppföljning av Sidas handlingsplan för HBT-frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Guantánamofängelset ska stängas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diplomatiska garantier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om brist på rättssäker behandling rörande de s.k. CIA-flygningarna och CIA-lägren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad rättssäkerhet rörande FN:s terroristlistning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationell rättslig överklagandeinstans för dem som uppsatts på FN:s terroristlistor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringschefens skyldighet att synliggöra om svenska medborgare utomlands eller andra länders medborgare får sina mänskliga rättigheter kränkta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och andra fängslade i motsvarande situation släpps eller får en rättegång enligt internationella rättsnormer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att framföra krav på att får ett tidsbestämt straff och överflyttas till ett svenskt fängelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ger sitt stöd till arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om specialrapportörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om NGO:ers deltagande i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förmå fler stater att ansluta sig till Romstadgan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt stöd till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldigheten att skydda. En förutsättning för demokratin och ett fundamentalt uttryck för socialdemokratins grundläggande värderingar är respekten för de mänskliga rättigheterna. De mänskliga rättigheterna, såsom de kommer till uttryck i allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och en rad andra konventioner, utgör en okränkbar helhet. Vi socialdemokrater ser med oro på hur den borgerliga regeringen vid ett flertal tillfällen marginaliserar frågan om mänskliga rättigheter. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna utgör en central del av socialdemokratisk utrikespolitik. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna speglar våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. Vi socialdemokrater är fast övertygade om att en rättvis värld är möjlig. Regelverk kring mänskliga rättigheter Sedan antagandet av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna 1948 har rättigheterna slagits fast i ett antal internationella konventioner. De centrala konventionerna är FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, båda . Också på regional nivå finns konventioner om mänskliga rättigheter. Några exempel på sådana är den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), den amerikanska konventionen om mänskliga rättigheter och den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter . FN:s allmänna förklaring och nämnda konventioner innehåller sammantaget en lång rad rättigheter som innefattar grundläggande friheter, rätten till skydd mot övergrepp och rättigheter för att tillgodose de grundläggande behoven. Dessutom finns inom FN:s ram ytterligare fyra viktiga konventioner om rasdiskriminering (1965), diskriminering av kvinnor (1979), tortyr (1984) och barnets rättigheter (1989). Internationella regler inom området mänskliga rättigheter reglerar förhållandet mellan statsmakten och den enskilde. Rättigheterna är knutna till individen som skall kunna åtnjuta dessa ensam eller tillsammans med andra. Det är staten, dvs. ett lands regering, som har ansvaret för att rättigheterna respekteras och att dessa omsätts i praktiken genom bl.a. fungerande rättsväsende, lagstiftning, undervisning och socialt stöd. Staten är skyldig att se till att dess företrädare agerar i enlighet med de mänskliga rättigheterna och måste på olika sätt förhindra att dess företrädare begår brott mot de mänskliga rättigheterna. Regimer som kränker de mänskliga rättigheterna har ibland försvarat detta med att just deras land har särskilda förhållanden som gör detta befogat, eller med att mänskliga rättigheter inte får hindra utövandet av traditionella kulturella sedvänjor, t.ex. vad beträffar kvinnors och flickors ställning. Rättigheterna i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är universella. De gäller för alla människor, utan åtskillnad, och skall respekteras över hela världen, oavsett land, kultur och specifik situation. Socialdemokraterna har alltid haft en icke kulturrelativistisk syn på mänskliga rättigheter. FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter slår fast de grundläggande friheterna och rätten till skydd mot övergrepp. Konventionen behandlar rätten till liv, förbud mot tortyr och mot slaveri samt olika friheter såsom yttrande- och religionsfrihet. Till konventionen hör två fakultativa protokoll. Det första protokollet gäller individuella klagomål avseende påstådda konventionskränkningar och det andra protokollet avskaffande av dödsstraffet. FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna innehåller rättigheter sammanhängande med de grundläggande behoven. Där behandlas rättigheter som rätten till arbete, rätten till en tillfredsställande levnadsstandard och rätten till utbildning. Stater som anslutit sig till konventionen skall till fullo utnyttja sina tillgängliga resurser för att säkerställa att konventionens rättigheter gradvis förverkligas. Till denna konvention finns inget fakultativt protokoll. Det pågår ett arbete, och har deltagit aktivt i detta. Protokollet skall vara ett sätt för individuell klagorätt också för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, något som inte finns och som är en brist. måste fortsätta arbeta för att ett fakultativt protokoll blir verklighet och vara en positiv kraft i framtagandet. Under inga omständligheter får hindra utarbetandet av tilläggsprotokollet. Trots att alla stater formellt har erkänt de mänskliga rättigheterna sker kränkningar av dessa kontinuerligt och medvetet. Konservativa och liberaler bortser gärna från de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheterna som kräver ett aktivt, kollektivt, medmänskligt ansvar för att förverkligas. De godtar endast de formella, politiska friheterna. Å andra sidan finns kommunistiska, religiöst fundamentalistiska och andra totalitära idéer och samhällsskick som medvetet kränker individernas politiska fri- och rättigheter med en illusion om ett högre framtida mål. Socialdemokraterna anser att de mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheterna är universella, odelbara och individuella. De får varken inskränkas av stater eller andra aktörer. Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning antogs av 1984. Konventionen syftar till att förhindra tortyr eller liknande behandling och att skapa ett system av garantier för att den som utför eller har utfört sådana handlingar skall bestraffas. Till konventionen hör numera också ett fakultativt protokoll som syftar till att etablera ett nationellt och internationellt besöks- och inspektionssystem för att motverka förekomsten av tortyr eller liknande behandling på platser där personer hålls frihetsberövade. Tortyr och misshandel utgör en av de mest motbjudande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och människans värdighet. Enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna skall ingen utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Inga undantag är tillåtna enligt internationell lag. Alla länder är skyldiga att följa det ovillkorliga förbudet mot alla former av tortyr och misshandel. Trots världssamfundets ansträngningar förekommer fortfarande tortyr och misshandel i alla delar av världen. Straffrihet för förövare av tortyr och misshandel fortsätter att råda i många länder. Dödsstraffet är ett djupt omänskligt straff. Dess grymhet och oåterkalleliga natur gör det till ett straff som inte bör ha någon plats i en civiliserad rättsordning. måste agera bilateralt, i EU-arbetet och i FN-sammanhang för att dödsstraffet avskaffas helt. I avvaktan på ett generellt förbud mot dödsstraffet försöker och EU förmå andra stater att ansluta sig till det internationella protokoll som reglerar ett successivt avskaffande av dödsstraffet. respektive EU stöder också flera av de organisationer som söker rikta omvärldens uppmärksamhet mot hur dödsstraffet tillämpas . FN har bl.a. i de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter, barnens rättigheter och om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna fastställt strikta villkor för verkställighet av dödsstraff. I det andra fakultativa protokollet till konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter föreskrivs att staterna själva skall förbinda sig att permanent avskaffa dödsstraffet. står ensamt för av alla verkställda dödsdomar . Även om mycket går åt rätt håll i och den ekonomiska utvecklingen är blomstrande så är landet fortfarande en av världens mest hårdföra diktaturer. Situationen för mänskliga rättigheter är under all kritik. Antalet verkställda dödsdomar talar för det, men också det faktum att dödsstraff utdömts efter summariska och tvivelaktiga rättsprocesser. måste i alla sammanhang kritisera politik rörande mänskliga rättigheter och då särskilt dödsstraffet. Dödsstraffet återinfördes i 1976. är , och de enda staterna i som tillåter dödsstraff i fredstid. Dödsstraff är grymt och omänskligt, är inte avskräckande och är oåterkalleligt. är en demokrati som säger sig värna individens fri- och rättigheter, därför ställer vi höga krav på . EU bedriver ett aktivt arbete i mot dödsstraffet och har särskilt uppmärksammat avrättningar av minderåriga och förståndshandikappade. måste, bilateralt och med EU, fortsätta arbetet med att förmå att avskaffa dödsstraffet. Dödsstraff är alltid oacceptabelt, men vi vill ändå särskilt rikta vår avsky mot de stater som avrättar barn, såsom exempelvis . Det måste vara en tydlig svensk hållning att fördöma detta. Arbetsplatsen i liksom i övrigt i världen erbjuder både en social identitet, ett socialt sammanhang, och möjlighet till försörjning. Det socialdemokratiska partiet tror på varje människas vilja till arbete att delta i det gemensamma och försörja sig själv. Men vi vet också att på arbetsplatserna sker några av de grövsta kränkningarna av mänskliga rättigheter. Fria fackföreningsinternationalen (FFI) pekar på allvarliga brister i de mänskliga rättigheterna. Enligt organisationen dödades 145 personer på olika håll i världen på grund av att de var fackligt aktiva. Mer än 700 våldsattacker riktade mot fackliga funktionärer finns dokumenterade i rapporten som också tar upp nästan 500 dödshot. FFI slår fast att fackligt aktiva i många länder fortsätter att fängslas, avskedas och diskrimineras som legala hinder används för att hindra facklig organisering och kollektivavtalsförhandlingar, vilket berövar miljontals arbetare deras rättigheter. Rätten att organisera sig och rätten att sluta kollektiva avtal är grundläggande för att utveckla mänskliga rättigheter på arbetsplatserna, liksom också strids- och sympatiåtgärderna. Den här kombinationen av organisationsrätt, kollektiva avtal, stridsåtgärder och sympatiåtgärder är viktig för att man skall kunna värna mänskliga rättigheter, för att människor skall kunna forma sina egna liv, ha makt över sina egna liv men också kunna kämpa för andra människors mänskliga rättigheter. har drivit en kampanj för ratifikation och uppfyllande av organisationens åtta kärnkonventioner. Dessa avser mänskliga rättigheter inom områdena föreningsfrihet och förhandlingsrätt, icke-diskriminering i arbetslivet, förbud mot tvångsarbete och förbud mot barnarbete. har ratificerat samtliga dessa konventioner och stöder aktivt arbete för universell ratifikation av dessa grundläggande instrument, såsom förutsattes i en deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som antogs av 1998. stadga och konventioner och då främst nr 87 om föreningsfrihet och nr 98 om rätt att sluta kollektivavtal innefattar inte explicit strejkrätten och inte heller rätten till sympatiåtgärder. Socialdemokraterna förespråkar rätten till gränsöverskridande fackliga strids- och sympatiåtgärder. Vi ser en brist i att det i system inte finns en internationell rätt till fackliga strids- och sympatiåtgärder mot företag som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet. Kvinnors rättigheter har alltid varit särskilt utsatta och grundas i en traditionell, kulturell underordning i alla samhällen, och som tagit sig olika uttryck. Socialdemokraterna är ett feministiskt parti och det genomsyrar också vårt internationella engagemang. Jämställdhet är en central samhällsfråga för både kvinnor och män. Att skapa lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter innebär förändringar på en rad samhällsområden. Selektiva aborter och barnamord riktade mot flickor förekommer i stor omfattning i vissa delar av världen. Uppemot 200 miljoner kvinnor och flickor saknas, sett ur demografisk synvinkel. anser att omfattningen av mödradödlighet är en av de största tragedierna . Medan 1 av 4000 kvinnor i den industrialiserade världen löper risk att dö under graviditet eller förlossning är andelen 1 av 16 i söder om och 1 av 43 i södra , för att nämna ett par exempel. Kvinnor utgör mer än två tredjedelar av de 2,5 miljarder människor som räknas som fattiga. om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) antogs av 1979. Konventionen ger ett ramverk för att säkerställa lika rätt för kvinnor och män. Till konventionen hör ett fakultativt protokoll som ger klagorätt vad gäller kränkningar av konventionens rättigheter. slog fast jämställdhet mellan könen och stärkande av kvinnors rättigheter som avgörande faktorer i fattigdomsbekämpningen. Medlemsstaterna åtog sig att bekämpa alla former av våld mot kvinnor och att avskaffa all diskriminering av kvinnor. Kvinnors rätt att bestämma över sina egna kroppar, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är grundläggande. Bristen på dessa rättigheter är förödande. Mer än 530 000 kvinnor dör av komplikationer i samband med graviditet och förlossning. I ökad jämställdhet och ökat självbestämmande, inte minst över den egna kroppen, ligger också den kanske viktigaste enskilda faktorn för att hejda spridningen av hiv/aids. Det är viktigt att arbetet för att genomföra intentionerna i den SRHR-policy den socialdemokratiska regeringen påbörjade fortsätter också under nuvarande regering. Abort är en rätt som vi ofta tar för given i , men som i många länder är förbjuden eller hotas. Att kvinnan inte ges rätten att bestämma över sin egen kropp är inte förenligt med en socialdemokratisk människosyn. Vi vill särskilt framhålla betydelsen av tillgång till preventivmedel, tillgång och rätt till säker och laglig abort samt empowerment av kvinnor. gör viktiga insatser på det området och vi socialdemokrater anser att fortsatt skall stödja dess arbete. Över hela världen och utan undantag för någon region är våld utövat av den egna partnern och inom familjen den vanligaste formen av våld mot kvinnor. I många länder behandlas våld mot kvinnor inom familjen fortfarande som ett privat problem och inte som det angelägna politiska och samhälleliga problem det utgör. Stater har skyldighet att på alla sätt förhindra alla former av våld mot kvinnor. Underlåtenhet att göra detta innebär att staten gör sig skyldig till en kränkning av de mänskliga rättigheterna. och EU måste i internationella sammanhang enträget fortsätta att fästa uppmärksamheten på dessa frågor. Kvinnorna är ofta familjeförsörjare och hos kvinnorna ligger en viktig nyckel till utveckling. har kvinnor inte alls samma möjligheter som män att ta ansvar för sina liv, kunna påverka samhället eller ta del av globaliseringens fördelar. Biståndet måste stärka kvinnors ställning och rättigheter. Satsningar på kvinnors utbildning får direkta effekter på reproduktionsmönstren. Det leder till minskad barnadödlighet, ökad preventivmedelsanvändning, förbättrat näringsintag, ökad satsning på barns skolgång etc. Kvinnor måste ges samma rättigheter som män inom samhällets alla områden. Inte minst handlar det om att förmå stater som ratificerat kvinnokonventionen, men med ett kulturellt undantag, att fullt ut ratificera och implementera konventionen så att kvinnor och män likställs inför lagen även vad gäller exempelvis ägande, arv och vårdnad av barn. Vi socialdemokrater vill också framhålla vikten av kvinnor i beslutsfattande positioner. Detta gör vi av två enkla skäl. Det första och uppenbara är det demokratiska. Kvinnor är halva befolkningen och ingen skall på grund av sitt kön utestängas från makt. Det andra handlar om politiska prioriteringar. Erfarenhet från utvecklingsländer visar att beslutande församlingar som har en hög andel kvinnor i högre grad prioriterar hälsa, utbildning och förbättringar i det lilla, vilket i förlängningen är den bästa grunden för en positiv utveckling. Flickors utsatta situation behandlas mer ingående i den kommittémotion kring barns rättigheter som vi socialdemokrater skriver. Där berörs bl.a. utbildning, sexslavhandel, hedersliv och könsstympning. Barn är extra utsatta för förtryck och får sina rättigheter kränkta. Dessa frågor har vi socialdemokrater valt att lyfta fram i en egen kommittémotion, varför vi här hänvisar till den. Enligt FN finns i nästan alla länder en eller flera minoriteter. Det finns ingen tillförlitlig statistik men uppskattningsvis tillhör av världens befolkning minoriteter. Detta innebär att mellan 600 och 1200 miljoner människor är i behov av särskilda åtgärder för skydd av sina rättigheter, då minoriteter ofta finns bland de mest missgynnade grupperna i samhället och personer i minoritetsgruppen ofta utsätts för diskriminering och orättvisa samt utesluts från meningsfyllt deltagande i samhälleligt och politiskt liv. FN antog 1965 konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Konventionsstaterna skall vidta olika typer av åtgärder, såsom lagstiftning och utbildningsinsatser, för att förhindra att människor blir diskriminerade på grund av etnisk tillhörighet. har ratificerat konventionen. Flertalet av FN:s övriga konventioner om mänskliga rättigheter innehåller också uttryckliga förbud mot rasdiskriminering. Enligt FN har skyddet av minoriteter fått ökad aktualitet . Detta beror på att etniska, rasmässiga och religiösa spänningar har blivit starkare och kommit att utgöra hot mot ekonomisk, social och politisk samhällsstruktur i stater, liksom mot territoriell integritet. Det finns anledning att ge ökad uppmärksamhet åt skydd för minoriteter och att motverka diskriminering av personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter. I sammanhanget vill vi också understryka att både islamofobi och antisemitism måste bekämpas. Det finns många folkgrupper/minoriteter som på olika sätt lever i en svår situation under förtryck, i diskriminering eller som på andra sätt får sina mänskliga rättigheter kränkta och skulle förtjäna att uppmärksammas ytterligare. Några få av alldeles för många exempel utgörs av kurderna som ett folk utan land, romerna som i många länder tillhör samhällets mest utsatta grupper eller religiöst förtryckta minoriteter. I omkring 70 länder är det olagligt med sexuella relationer mellan personer av samma kön. I sex länder är samkönad kärlek belagd med dödsstraff. Förtryck, diskriminering eller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning strider mot mänskliga rättigheter.