mot · GV02N350 · 2007-10-04 00:00:00 — Utgiftsområdena 21 Energi och 24 Näringsliv de gröna arbetar för en radikal omställning av energisystemet i . Vårt mål är att all produktion av el och värme ska ske helt utan fossila bränslen. I denna budgetkommittémotion gör vi en rad satsningar för att nå detta mål. Bland annat görs särskilda satsningar på ett statligt riskkapitalbolag inom energiområdet, energieffektivisering av flerbostadshus och solvärme. ser företagande som en möjlighet att förverkliga idéer, bidra till samhällsutvecklingen och möjliggöra en kreativ och skapande sysselsättning. har en omfattande politik för ett gynnsamt företagsklimat som presenteras i en särskild partimotion. Några av de viktigare satsningarna som görs är rejäla satsningar på regelförenklingsarbetet, bland annat genom inrättandet av ett permanent regelråd och satsningar på Forska och Väx, ett program för forskning i småföretag. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Insatser för uthållig energianvändning Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. Stöd för installation av solvärme Stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus Statligt riskkapitalsatsning på energiteknik (fr 1/7) anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling arbetar för en radikal omställning av energisystemet i . Vårt mål är att all produktion av el och värme ska ske helt utan fossila bränslen. Vi anser att energianvändningen i måste effektiviseras betydligt. Det är också centralt att energisystemet blir mer robust och mindre känsligt för störningar så att boende och företag slipper långa avbrott i försörjningen av framför allt el. Vi tror att en av lösningarna för ökad tillförlitlighet i elnätet är att skapa ett mer småskaligt elsystem med ett stort antal leverantörer i ett mer finmaskigt nät. För att energieffektivisering ska äga rum krävs en aktiv marknadspåverkan, eftersom de potentiella kunderna har svårt att efterfråga produkter som inte finns eller som de inte känner till. En verksam metod är att staten samlar en beställargrupp som specificerar krav på en energieffektivare produkt än vad som finns på marknaden och därefter utlyser en tävling där vinnaren belönas med en stor order från beställarna. och dess föregångare har genomfört teknikupphandlingar för till exempel fönster, kylfrysar, små solfångare och luftbehandlingsaggregat. I många fall har de lett till forcerad produktutveckling och ändrad marknadsstrategi hos stora företag. Ökade insatser på teknikupphandling och annan marknadsbearbetning är både kostnadseffektiv klimatpolitik och bra för den svenska industrins konkurrenskraft. aviserar därför till för att samordna offentlig teknikupphandling. 3.3FOU och demonstration av klimatanpassad teknik Ett större tillskott av resurser för forskning och utveckling behövs på energiområdet då teknik för förgasning av biomassa nu är inne i ett avgörande skede. Såväl för förgasning av svartlut som ved behövs demonstrationsanläggningar för att inte ska förlora sin ledarställning på dessa fält. Dessutom kan vågkraften behöva en större pilotanläggning. Vi vill satsa på pilotanläggningar för ny förnybar energiteknik. Solcellssatsningen bör fortsätta efter 2008, då solcellskunnandet är av strategisk betydelse. Även om solceller troligen har sin största potential i solrika länder i syd, är det i rika länder som som resurserna finns för utveckling och storskalig etablering av solcellstekniken. För att få i gång en storskalig produktion behövs en stabil hemmamarknad, vilket kan uppnås genom fortsatt stöd till solceller. Det är också viktigt att ha en långsiktighet i energistöden för att ge företagen stabila villkor. Vi vill därför till skillnad från regeringen ha en fortsatt satsning på till solcellsanläggningar i och 2010. 3.5Statligt riskkapitalbolag inom energiområdet har pekat på att det finns en brist på riskkapital till ny energiteknik i . Detta gör att kommersiella möjligheter inte tas till vara och att vi inte får avkastning på investeringar i forskning och utveckling. Eftersom det privata riskkapitalet inte förmår utnyttja potentialen i svensk energiteknik föreslår att ett nytt statligt riskkapitalbolag inrättas inom energiområdet. Bolaget ska öka kommersialiseringen och nyttiggörandet av tidiga insatser inom energiområdet, vilket ska leda till snabbare och bredare implementering av energi- och miljötekniker genom direktinvesteringar med ägarkapital. Bolaget ska främst investera i utvecklingsföretag inom energiområdet som befinner sig i de tidiga riskkapitalskedena sedan uppstart och tidig expansion. Bolaget bör vara helägt av och förvaltas av . Under en tioårig uppbyggnadsfas föreslår vi ett årligt tillskott på . Solvärme har en stor potential att ersätta ineffektiva uppvärmningssystem under vår, sommar och höst. Solvärme är dessutom ett av de miljövänligaste, effektivaste och billigaste sätten att få värme och varmvatten i bostäder och lokaler. har föreslagit som mål att 1 miljon kvadratmeter solfångare ska installeras till 2020 () och att detta ska ge . anser inte att denna nivå är tillräcklig, utan vill se mycket mer solvärme i . För fastigheter som ska genomgå renovering, till exempel i miljonprogramsområden, bör det ingå att installera solvärme på tak, men solvärme kan också installeras i form av solvärmefält för fjärrvärmesystem. Ramen bör därför höjas till , med målet att få fram solvärme till 2020, vilket innebär solfångare. 3.7Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler För att uppnå ett hållbart energisystem måste effektiviteten i energianvändningen öka markant. I dagens energisystem är slöseriet alldeles för omfattande. Den offentliga sektorn måste vara en föregångare i arbetet för ökad effektivitet. Vi kan därför inte acceptera regeringens förslag att dra ned stödet för energieffektivisering i offentliga lokaler, utan vill fortsätta att skjuta till 700miljoner kronor till detta ändamål. föreslår också att stödet till installation av extra energieffektiva fönster i småhus om ska vara kvar för att öka effektiviteten i bostadssektorn. 3.8Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. Elvärme är ett storskaligt slöseri med en högvärdig energiform. Genom att gå över från elvärme till andra uppvärmningssätt minskar behovet av elproduktion, vilket underlättar avvecklingen av kärnkraft och fossilbaserad elproduktion. Dessutom minskar effektbehovet under effekttoppar på kalla vinterdagar, vilket gör att det behövs mindre reservkraftverk i systemet och behov av tillfällig elimport minskar. Det stöd som fick igenom under förra mandatperioden, 20022006, och som regeringen nu vill avveckla måste därför vara kvar. Vi vill också att timmätning av el ska införas i alla hushåll. får många elkonsumenter bara en avläsning av sin mätare . Det finns då ingen möjlighet att debitera dem efter när de konsumerat sin el, fast kostnaden varierar från kanske per kWh som lägst, till per kWh som högst. Med timmätning för alla finns det möjlighet för elleverantören att ta mer betalt av konsumenter som förbrukar en stor del av sin el på höglasttid och sänka priserna för dem som har en jämnare förbrukning. Detta är ett effektivt sätt att med marknadsmekanismer minska effekttoppar i elförbrukningen. anser att bidraget på ska vara kvar. Många flerbostadshus som ingick i miljonprogrammet är i stort behov av upprustning. Denna upprustning motiveras dels av att områdena behöver göras vackrare och socialt bättre, dels av att det finns mycket stora möjligheter att effektivisera användningen av värme, el och varmvatten i bebyggelsen. Energiupprustning av äldre flerbostadshus behövs också, liksom av andra byggnader än bostäder. vill därför göra en stor och långsiktig satsning på , där staten ska förmedla räntefria lån alternativt ROT-avdrag för investeringar i flerbostadshus som ger ökad energieffektivitet. Flerbostadsområdet i håller på att renoveras med en planerad energibesparing på . Vi ser att det är möjligt att uppnå liknande resultat i många andra liknande områden. Energieffektiviseringspotentialen för befintliga hus är mycket stor, men förutsätter en stor utbildningsinsats för beställare, arkitekter, fastighetsskötare och byggnadsarbetare. I flerbostadshus måste också de boende engageras i omställningen så att de förstår syftet, kan påverka utformningen och också får del av den besparing som blir följden. Satsningen motsvarar en kostnad på . 4.1.1Fokus på vissa myndigheter har uppskattat svenska företags kostnader för regelhantering till . Den nya regeringen har kommit med sina första åtgärdsförslag för minskad regelbörda. Tyvärr är förslaget långt ifrån tillräckligt långtgående, och det uppfyller inte den överenskommelse medverkade till . Vi kan konstatera att med den takt regeringen satt upp kommer målet om minskad regelbörda till 2010 inte att uppnås. Vi vill därför tillföra , , och vardera, utöver tidigare finansiering av regelförenklingsarbetet, för att påskynda arbetet med att ta fram konkreta förslag på hur regelbördan för företag kan minskas inom deras ansvarsområden. vill också införa ett permanent regelråd för att se till att inte nya, onödigt krångliga regler tillkommer när andra tas bort samt ett uppgiftskravregister för företag som hindrar olika myndigheter att kräva in samma eller snarlika uppgifter från företag. 4.2Satsning på sociala företag ser att de sociala företagen fyller en viktig uppgift, inte minst när det gäller att skapa arbetstillfällen för människor som annars står långt från arbetsmarknaden. Vi ökar därför stödet till sociala företag genom . 4.3Utöka Forska och Väx vill utöka forskningsprogrammet och Väx med ytterligare till totalt . Det nya tillskottet på ska riktas specifikt mot forskning med miljörelevans inom mindre företag, till exempel för att ta fram ny miljö- och energiteknik. Eftersom ansökningarna till Forska och Växprogrammet var mer än tio gånger större än de anslagna medlen ger tillskottet en välbehövlig ökning av småföretagens forskningsmöjligheter. fick i uppdrag av tillsammans med och Socialdemokraterna att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram. Målet med entreprenörskapsprogrammet är att öka andelen entreprenöriella individer i samhället och på lång sikt öka antalet företag. ser mycket positivt på det nationella entreprenörskapsprogrammet och de projekt som man utvecklar eller stöder, till exempel Kom Tek och Ung Företagsamhet. Vi vill därför att entreprenörskapsprogrammet permanentas. Regeringen avsatte och följande år för en satsning på miljöteknik. har välkomnat den riktade satsning på miljöteknik som regeringen föreslog ekonomiska vårproposition, men vi vill bredda och utveckla satsningen ytterligare. Satsningen på miljöteknik bör enligt oss ha ett bredare fokus än på enbart export. Snarare bör anslaget utnyttjas för att skapa ett brett branschprogram för miljöteknikbranschen. I branschprogrammet tas i samarbete med näringslivet och de fackliga organisationerna fram strategier för hur miljöteknikbranschen kan utvecklas och stödjas för att få en mer framträdande ställning . I detta arbete är det också viktigt att ha en bred inriktning på vilken teknik som ska stödjas. Snarare än att rikta stödet mot fordons- och flygplansindustrin bör fokus vara att rikta stödet mot de tekniker som har störst effekt i kampen mot klimatförändringarna. Vi anser att satsningen bör utökas till att omfatta totalt .