ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02N216 · 2007-09-28 00:00:00 — Regional hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet. I en lång rad statliga myndigheter pågår omorganisationer. I några fall är förändringarna ett resultat av den borgerliga regeringens mycket kraftiga besparingar på den statliga verksamheten. I andra ligger en mer långsiktig plan för utveckling till grund för förändringarna, som kan syfta till att bland annat skapa ökad effektivitet i verksamheterna samt att stärka möjligheterna till likformig rättstillämpning. En mer effektiv statlig förvaltning är något som generellt sett gynnar medborgarna. Strävan efter effektiva myndigheter får dock inte oförhindrat och obetänkt ske på de anställdas och lokaliseringsorternas bekostnad. De regionala konsekvenserna bör tas i särskilt beaktande när man utformar förslagen till förändringar. Statliga myndigheter är en mycket viktig arbetsgivare i många lokala arbetsmarknadsregioner. Det kan därför bli ett svårt slag för en ort om arbetstillfällen försvinner till följd av organisationsförändringar i olika statliga myndigheter. Omorganisationer som görs i syfte att effektivisera verksamheter tenderar, utan att det egentligen finns sakliga skäl för det, att innebära en förflyttning av arbetstillfällen från de mindre kontoren till de befolkningstätaste orterna i regionen. Detta trots att ny teknik gör det möjligt att samverka utan att personal fysiskt behöver samlokaliseras. När flera olika myndigheter springer åt samma håll vid samma tillfälle blir konsekvenserna stora. Staten borde därför ta hänsyn till hur medelstora orter i en region drabbas vid en omorganisering av myndigheterna. Det är viktigt att regionala konsekvenser inte enbart beaktas ur den enskilda myndighetens perspektiv. Det krävs en helhetssyn på de statliga myndigheternas lokalisering av arbetsplatser för att förhindra att en situation uppstår där enskilda orter riskerar förlora arbetstillfällen vid flera olika myndigheter.
mot · GV02N217 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avvecklas. Regeringen förklarade i samband med nedläggningen av att det fanns stora fördelar med att forskning inte bedrivs i statliga institut utan självständigt vid universitet och högskolor. Man kan känna viss oro för att statliga institut i vissa situationer skulle kunna påverkas av politiska strömningar vid valet av forskningsprojekt eller anpassa forskningsresultaten efter uppdragsgivarens politiska färg. I linje med detta föreslår jag att läggs ned och att pågående forskningsprojekt överförs till annan huvudman.
mot · GV02N219 · 2007-09-24 00:00:00 — som ett pilotlän för regionalt energiarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ambition att utses till pilotlän för det regionala energiarbetet i i samverkan med det nationella arbetet för energiomställning. I regeringsförklaringen lade regeringen fast en ambition och politik för energiomställning av . Denna har därefter följts upp av olika förslag till åtgärder för att stärka och påskynda omställningen. I fastställdes ett omfattande regionalt energiprogram EnergiIntelligent vars mål och åtgärder ligger i linje med regeringens uttalande politik på energiområdet. Utgångspunkten för ett energiintelligent är att energin ska användas mer effektivt och att de förnybara energiresurserna ska utnyttjas bättre, en utgångspunkt som har stor betydelse såväl för miljön som för den regionala utvecklingen. Ett mål i program är att halveringen av utsläppen av växthusgaser ska uppnås tidigare än som gäller för nationen bland annat genom att uppvärmning och varmvattenberedning i ska ske med endast begränsade inslag av fossila bränslen. För att få ett skyndsamt och kraftfullt genomslag för regeringens energi- och klimatpolitik är det av avgörande betydelse att länka samman planering och insatser på nationell, regional och lokal nivå. har 2006 i en skrivelse från Region och föreslagit regeringen att ska utses till pilotlän för att utveckla det regionala energiarbetet i nära och direkt samverkan med det nationella. Med målen och aktiviteterna i EnergiIntelligent kompletterat med bland annat åtgärdsförslag rörande transportsektorn inom Region projekt (Miljöanpassat TransportSystem i ) finns en bra grund för ett sådant pilotlänsuppdrag. Det är mål som i sin tur stödjer de mål om en regionalt hållbar utveckling för som anges i Dalastrategin (länets regionala utvecklingsprogram ). har återkommit till regeringen med ett förslag hur ett pilotlänsuppdrag skulle kunna utformas och hur detta också skulle kunna axla ett nationellt utvecklingsansvar. Ett uppdrag som det föreslår skulle stärka energiarbetet i och det nationella arbetet med samhällets nödvändiga energiomställning. Det är därför viktigt att regeringen positivt behandlar skrivelser och upptar diskussioner med länets företrädare om ett sådant uppdrags innehåll och förutsättningar.
mot · GV02N220 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera stöd till lanthandeln som en viktig förutsättning för service på landsbygden. Regeringsförklaringen har ett tydligt tillväxtperspektiv på flera olika sätt. Det handlar om att stärka förutsättningar för människor att vara företagsamma och leva ett gott liv i hela . Utdrag ur regeringsförklaringen : är ett land med rika möjligheter som vi bättre måste ta till vara. Därför vill vi föra en politik som ger alla delar av vårt land möjligheter att växa och utvecklas av egen kraft. Genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften, och skapa bättre förutsättningar för innovationer och investeringar, kan vi förbättra och förstärka tillväxtpotentialen i hela landet. På hemsida kan man läsa om prioriteringarna i Landsbygdsprogrammet 20072013: Landsbygdsprogrammets åtgärder finansieras både från EU:s budget och nationellt. Programmet har tre övergripande målsättningar: Förbättra konkurrenskraften och tillväxten i jord- och skogsbruket, inklusive rennäringen, och därigenom bidra till en ökad sysselsättning på landsbygden Ytterligare miljöanpassa det svenska jordbruket, bevara det öppna landskapet och en mångfald av växt- och djurarter Utveckla ett diversifierat landsbygdsföretagande och därigenom förbättra möjligheterna att leva och arbeta på landsbygden. För att stärka möjligheten att bo och driva företag på landsbygden är infrastruktur av olika slag mycket viktig. Kommunikationer är centrala men det är också viktigt att det finns en väl utbyggd samhällsservice. Lanthandeln har en central roll i serviceutbudet. Att kunder kan utföra olika ärenden i lanthandeln och få tillgång till apoteksutbud, systembolagsutbud, och är viktigt för god service på landsbygden. Många lanthandlar har redan lagts ned; det är mycket angeläget att göra det möjligt för dem som finns kvar att utvecklas och för nya att startas. i (c)
mot · GV02N221 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda sanktionsmöjlighet för . () uppgift är att arbeta för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet. Huvuduppdraget ligger i att övervaka huruvida konkurrenslagen efterföljs. Det är inte ovanligt att identifierar fall där konkurrensen inte är tillräcklig och i linje med gällande lagstiftning, men tyvärr blir påföljden närmast obefintlig. Om exempelvis en kommun får göra om en upphandling efter ett länsrättsbeslut, men i grunden inte ändrar förutsättningarna till bättre konkurrens, har ingen möjlighet att vidta de åtgärder som krävs för att möta vad som kan uppfattas som lagtrots. borde ha befogenhet att ge någon form av sanktion mot de aktörer som bryter mot lagen för att säkerställa en effektiv konkurrens.
mot · GV02N222 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en kartläggning av företagsamhetens olika program för del i vinsten för anställda i syfte att motverka den ökande förmögenhetsspridningen. Vi har en långvarig stark efterfrågan inom världsekonomin. Effektiviteten inom våra svenska företag ökar och svenska varor och tjänster säljer bra. Det som dock inte ökar lika bra är arbetstillfällena inom företagen. Vi kan också konstatera att kapitalägandet är snett fördelat och att vinsterna på kapital blir allt större i förhållande till löneandelen av företagens intäkter. har vi i vårt land kunnat konstatera att de rika blir allt rikare. har vårt skattesystem inte varit tillräckligt effektivt för att skapa mindre inkomstskillnader i samhället. Därför är det angeläget att vi börjar se över hur vanliga inkomsttagare kan få möjlighet att få del i de vinster som de är med och skapar åt företagen. I många svenska och europeiska företag finns det bonus- och incitaments-program som inte bara ger utdelning till företagsledningarna utan även till de anställda. Detta är en intressant utveckling som bör utvecklas exempelvis genom ett del-i-vinsten-program. Det finns också flera svenska företag som har ett vinstdelningsprogram som innebär att för de vinstpengar man får kan man få del i eller köpa det egna företagets aktier. Efter kan den anställde välja att få ut avsättningen kontant, till ett pensionskonto, eller att stå kvar som aktieinnehavare. Det finns således olika möjligheter, och är det att modernisera vårt svenska företagsliv och låta de anställda få del i vinsterna. Detta skulle komma att stärka såväl företag som anställda, och dessutom skulle den allt snedare utvecklingen vad avser inkomst- och förmögenhetsfördelningen stoppas upp. För att kunna göra erforderliga förbättringar behövs en kartläggning av företagsamhetens olika vinstdelningsprogram.
mot · GV02N226 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konverteringsstöd. beslutade regeringen att ändra bestämmelserna angående konvertering från oljeuppvärmningssystem till bl.a. bergvärme. Enligt tidigare riksdagsbeslut kunde man söka bidraget till och med . Ansökningstiden förkortades från till . De nya bestämmelserna fastställdes genom förordning SFS 2007:23. Genomförandet av en konvertering av det här slaget är tidskrävande. Innan arbetet får påbörjas måste husägaren inkomma med en anmälan till miljöskyddskontoret i kommunen innehållande tomtkarta med inritat borrhål och medgivande från berörda grannar. Först när ansökan godkänts och en avgift på inbetalats kan installationsarbetet påbörjas, vilket kan ta . De flesta sökande hade kanske kunnat hantera förkortningen av ansökningstiden om de hade fått information om ändringen . Tyvärr har sådan information varit mycket bristfällig om den överhuvud taget förekommit. Vissa länsstyrelser har försökt nå sökanden med upplysning om förkortningen av ansökningstiden. Vissa, t.ex. , har inte vidtagit någon sådan åtgärd. Med tanke på det brådskande läget hade det varit naturligt och önskvärt att det snabbt hade vidtagits åtgärder för att säkerställa att alla sökande fått information om denna anmärkningsvärda ändring av förutsättningarna för att få konverteringsstöd. Informationsmissen har medfört att ett stort antal ansökningar har inkommit efter och följaktligen har de sökande gått miste om konverteringsstödet. Installationskostnaderna för bergvärme uppgår till . Det uteblivna konverteringsstödet sätter många husägare i en besvärlig ekonomisk situation. hade 48581 ansökningar inkommit. Jag anser att de husägare som installerat bergvärme men genom informationsmissen gått miste om konverteringsstödet borde kompenseras.
mot · GV02N227 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompensation för de stora miljöingreppen och de följder i övrigt som uppstått av vattenkraftsutbyggnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning om vilka lärdomar kan dra av de norska och kanadensiska systemen för att låta en del av de värden som vattenkraften genererar bli kvar i de regioner där kraftverken finns. Nästan hälften av den el som produceras i kommer från vattenkraft. Genom de stora utbyggnader som skett i våra älvar har naturvärden spolierats för att elektrifiera och utveckla det svenska samhället. Kraftbolagen håvar in miljardvinster tack vare billig vattenkraft som konsumenterna drabbas av rekordhöga elpriser. Jobben som kom till när kraftverken byggdes är borta. Kvar är stora vattenmagasin och torrlagda älvsträckor med gigantiska miljöingrepp. Utbyggnaderna har fråntagit kommunerna längs älven möjligheten att utveckla annan verksamhet som turism, fiske, etc. för utbyggnaden fick många människor anställning genom verksamheten medan ytterst få anställda krävs för att underhålla och producera vattenkraft. Kommunerna efter älven får nästan ingen av vattenkraften utan skadas istället av de intrång som vattenkraften innebär. För oss är det självklart att de vattenkraftsproducerande områdena måste kompenseras för de ingrepp som kraftproduktionen orsakar. Det är inte rimligt att rikaste kommuner sett till producerade värden i praktiken har de fattigaste invånarna. är ett föregångsland när det gäller regional utveckling och särskilt då de vattenkraftsproducerande kommunernas rätt till en del av vinsterna från vattenkraften. Särskilt intressant är systemet med koncessionskraft. I får enligt lag de kommuner där vattenkraften produceras köpa koncessionskraft till ett pris som regeringen fastställer. Detta pris är 2006 /kWh. Det finns begränsningar till max av produktionen i kommunen eller högst den totala konsumtion som sker inom kommunen exklusive energikrävande industrier. Detta ger norska kommuner ca 800 miljoner Nkr/år. Dessutom finns det naturresursskatt, koncessionsavgifter och egendomsskatt i . Om systemet med koncessionskraft tillämpades i skulle det ge de vattenkraftsproducerande kommunerna möjlighet att både erbjuda sina invånare och företag billig elkraft och kunna sänka kommunalskatten. Vattenkraftskommunerna skulle bli mycket attraktiva för både boende och företagande. Det finns flera olika modeller för hur en del av vattenkraftens vinster kan bli kvar i de regioner där den produceras. Framför allt är det två som är intressanta enligt vår mening: Återföring av en del av energiskatten enligt norsk modell. Avgift på det vatten som passerar turbinerna enligt kanadensisk modell. Vi anser att regeringen bör ta initiativ i frågan om hur vattenkraftsregioner skall kompenseras för de stora miljöingreppen och de följder i övrigt som uppstått av vattenkraftsutbyggnaden. En utredning bör tillsättas för att studera de norska och kanadensiska modellerna för hur en del av vattenkraftens vinster kan bli kvar i de regioner där den produceras.
mot · GV02N229 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att låta Biogas bli en Sverigemodell för småskalig produktion och distribution av biogas. För att skall kunna bli en förebild för ett modernt samhälle måste det bli miljöanpassat och byggt på förnybara resurser. På många håll i pågår olika försök att utveckla och förfina metoder att utvinna energi ur biobaserade råvaror. När det gäller drivmedel för fordon är problemet fortfarande: finns det ingen tillgång på bränsle finns det ingen efterfrågan av fordon. Trots förbättrade möjligheter att tanka gas och etanol är utbudet för litet för att ge någon större effekt på miljön. Staten har anslagit för att stimulera användningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen, vilket är bra, men konsumenterna måste kunna lite på att det finns bränsle att tillgå. I har ett intressant projekt tagit form som syftar till att göra gas för fordonsändamål, Biogas . Projektet involverar såväl kommuner som enskilda jordbruksföretag. finns kommersiell biogasproduktion i baserad på rötslam från hushåll och industri. Tillsammans med befintlig verksamhet skulle Biogas kunna bli en Sverigemodell för småskalig produktion och distribution av biogas. Kommunerna är beredda att bidra med investeringsmedel. Enskilda företagare är beredda att investera i anläggningar för rötning av material från lantbruken. Frågan är om staten är beredd att bidra med de medel som behövs för att projektet skall bli verklighet.
mot · GV02N241 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortsatt tryggad finansiering av i . Andra generationens drivmedel har stor potential inför den energiomställning som och världen behöver för att klara klimatfrågan. I byggs ett flertal nya anläggningar för att producera i första hand etanol från skogsråvara och förgasning av biomassa. satsar på forskning och utveckling inom bland annat cellulosabaserade drivmedel, det vill säga drivmedel där råvaran kan komma från skogen men också från andra restprodukter från jordbruket liksom olika avfallsfraktioner. Forskning och utveckling drivs parallellt med de större utvecklingsanläggningarna runt om i landet. (Clean ) är ett internationellt forskningsprojekt om förgasning av biobränslen som leds av i . Arton forskningsinstitutioner och industriföretag från åtta EU-länder deltar i projektet, vars syfte är att utveckla metoder och teknik för tillverkning av syntesgas från biomassa som kan användas för produktion av fordonsbränsle. Projektet startade och kommer enligt planen att pågå . är ett flaggskepp i forskningen som syftar till att fullfölja EU:s direktiv om att biodrivmedel ska svara för av transportbehovet 2010. I finns den anläggning, VVBGC (), för förgasning av biobränslen som har en mycket central roll i Chrisgas. EU stödjer projektet med och den svenska med . De pengarna har räckt till inköp av anläggningen, viss ombyggnad och ungefär drift av forskningsprojektet, som är planerat till . Man försöker nu etablera en industrigrupp som ska stå för huvuddelen av driften av anläggningen och som har som syfte att kommersialisera tekniken. Det kommer att behövas ytterligare medel för att man ska klara finansieringen av projektet och för att göra klart anläggningen och börja tillverka syntesgas enligt planen, något som staten, genom , bör skjuta till pengar för. Processen som tas fram genom projektet är unikt. Syntesgastillverkning från kol och naturgas är kända processer , producerar hälften av sitt bränsle på det viset och i bygger man stora anläggningar för att förgasa kol. Dock är det ingen som har gjort det från biomassa. går ut på att få stabila förhållanden i processen. Målsättningen är att anläggningen ska vara en plattform för fortsatt forskning tillsammans med högskolan i även efter det att projektet är slut och vara lokomotivet för en fortsatt bred forskning inom framtidens energikällor. För att fortsätta med projektet för att forska på gröna bränslen och grön energi är detta internationella forskningsprojekt värdefullt. Att framställa syntesgas ur biobränslen är en av framtidens exportmöjligheter och ett led i den omställning som regeringen vill se inom energiområdet. och framgent en fortsatt forskning på anläggningen i är viktigt för näringslivet och kommunen men också ur en nationell och europeisk synvinkel för att ställa om till ett hållbart energisystem. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02N242 · 2007-09-27 00:00:00 — beslutar att ge i uppdrag att bygga den nya huvudkraftledningen från till som en markbunden kabel. En ny huvudkraftledning för svensk kraftförsörjning ska byggas från i till i . Den blir och kommer att kosta . Huvudkraftledningen ska byggas för att förstärka överföringskapaciteten mellan norra och och förbättra elsystemet mot svåra störningar. Tvåtusen hektar mark kommer att beröras, således också flera tusen markägare. Många människor måste flytta genom att hus ska exproprieras. presenterades en förstudie och samrådsmöten har ägt rum i berörda län. Det finns i förstudien två tekniska alternativ: En luftledning som kan överföra växelström eller en nedgrävd markkabel som kan överföra likström. En kraftig majoritet av remissvaren till Svenska kraftnäts förstudie visar att man förordar en markbunden kabel. Alla samrådsmöten som ägt rum om Sydlänken har markerat att man säger nej till en luftledning. Markägare och kommuner vill istället ha en nedgrävd markkabel utmed vägnätet. Diskussionen om mark- eller luftburen ledning är en fråga som väckt stor uppmärksamhet, mycket på grund av att den förstudie som presenterar går ut på att ha den luftburen. En luftburen ledning kommer att kräva att väsentligt större markområden tas i anspråk. Dessutom hindrar en luftburen ledning markägares och kommuners möjlighet att expandera i önskad riktning. En markkabel är ett dyrare alternativ enligt men kan innebära många fördelar, t.ex. för det privata markägarintresset, den svenska landskapsbilden och olika turistsatsningar som görs i de regioner som berörs. Produktionsbortfallet i skog och på åkrar blir större och även den elektromagnetiska strålningen blir större med en luftburen huvudkraftledning. Tekniken finns för en markbunden kabel, vilket kommer att innebära att det blir liten eller ingen strålning, att jord- och skogsmark ej tas ur bruk samt att vi slipper ytterligare en bred ledning med ett mindre tilltalande stålskelett genom landet. En luftburen ledning kommer att få stor inverkan på de gröna näringarna; beroende på luftledningens kapacitet kommer också bredden för ledningsgatan att påverka hur många fastigheter som måste lösas in och vilka familjer som tvingas flytta från sina hem. En markbunden kabel gör att många markägare får ett mindre intrång och kan i större omfattning bruka sina marker. Dessutom går i spetsen för en jobbskapande teknikutveckling som möjliggör sammanläggning av samhällsviktig infrastruktur, i detta fall vägar och starkströmskablar. Detta bör ges regeringen tillkänna.