mot · GV02U203 · 2007-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att kärnvapen och kemiska och biologiska massförstörelsevapen ska förbjudas folkrättsligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör återta rollen i FN som pådrivande i kärnvapennedrustning genom att återuppliva NAC. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka inom EU för att unionen ska bli en kärnvapenfri zon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för en kanadensisk-arktisk-skandinavisk kärnvapenfri zon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att Nato omprövar sin säkerhetsstrategi som bygger på avskräckning med kärnvapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för ett internationellt förbud mot användning av utarmat uran i vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör stoppa all svensk medverkan i spridandet och användandet av utarmat uran. Bombningarna av och 1945 var avsedda att varna . Resultatet blev i stället att byggde upp en egen kärnvapenarsenal och , och följde efter. terrorbalans med förmåga till ömsesidig utplåning, , präglade världen . är det fortfarande , , , och som är de officiella kärnvapenstaterna men , och , som inte har skrivit under icke-spridningsavtalet, har i hemlighet utvecklat kärnvapen. De s.k. högriskländerna, som misstänks starkt för att ha försökt tillverka kärnvapen, är , och . Kärnvapen är och förblir de värsta tänkbara massförstörelsevapnen. kärnvapenutveckling och krigspolitik utgör det största hotet för att kärnvapen ska komma till användning och att fler ska försöka framställa dem. När det gäller uppmanar regeringen att kräva att med sitt överlägsna vapeninnehav inleder nedrustningen av kärnvapen, att och övriga kärnvapenmakter följer efter samt att drar tillbaka sina kärnvapen från och upphör med att hota andra länder med förebyggande kärnvapenanfall. Svenskar har varit drivande i arbetet för nedrustning. tillsatte en kommission, med som ordförande, för att utarbeta förslag till det fortsatta arbetet med nedrustning av nukleära, biologiska och kemiska massförstörelsevapen. I sin rapport föreslår kommissionen att innehav och användning av kärnvapen bör förbjudas folkrättsligt liksom kemiska och biologiska vapen. anser att ska arbeta för en värld fri från kärnvapen och med anledning av detta kräver vi att regeringen verkar för att kärnvapen och kemiska och biologiska massförstörelsevapen ska förbjudas folkrättsligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bildade tillsammans med sju andra alliansfria länder New Agenda Coalition, NAC, i FN. Gruppen har sedan sitt bildande lagt flera resolutioner i med uppmaningar till kärnvapenstaterna att visa sitt villkorslösa engagemang för att påbörja förhandlingar om skyndsam och total kärnvapennedrustning. har dock framgångarna med kärnvapennedrustningen och NAC:s arbete avstannat. Konferensen lyckades inte enas om ett slutdokument och en stor orsak till detta är Bushregeringens brist på politisk vilja till kärnvapennedrustning. De alliansfria länderna har spelat en alldeles särskild roll i FN:s arbete med kärnvapennedrustning. Ett exempel är när 1998 ansökte om medlemskap i militäralliansen och var aktivt i NAC: då ställde Nato kravet att landet måste välja. Det gick inte att bli medlemsland i militäralliansen om man verkade för en radikal kärnvapennedrustning. anser att ska värna om sin alliansfrihet och återta rollen i FN som pådrivande i kärnvapennedrustning genom att återuppliva NAC. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även i EU bör vara en stark röst mot kärnvapen och för en nedrustning inom unionen. Två av medlemsländerna är kärnvapenstater, och , och de verkar inte ha några planer på att avskaffa dem. Vidare finns det ett stort antal amerikanska kärnvapenmissiler utplacerade i flera av EU:s medlemsländer. De amerikanska kärnvapnen är inte bara utplacerade på dessa länders territorium, de kan också användas av det aktuella landet i händelse av krig. Detta strider mot icke-spridningsavtalet som innehåller ett förbud mot att överlåta kontroll av kärnvapen från kärnvapenländer till icke-kärnvapenländer. Med anledning av detta bör regeringen verka inom EU för att unionen ska bli en kärnvapenfri zon. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Viktiga steg mot en kärnvapenfri värld har tagits genom de kärnvapenfria zoner som upprättats runt om i världen. finns sådana zoner i bl.a. , (utom ), södra , , och . Det pågår dessutom diskussioner om skapandet av fler zoner. omfattar de kärnvapenfria zonerna mer än 50procent av jordens landyta och 113 av världens 195 länder. Sammanlagt 1,8miljarder människor bor inom zonerna. Det har funnits diskussioner om att även göra till en kärnvapenfri zon. Den finske presidenten väckte ett sådant förslag 1963, vilket då ställde sig positivt till. I diskuteras just nu idéer om en kanadensisk-arktisk-skandinavisk kärnvapenfri zon. anser att det är ett intressant förslag som även borde stödja. Detta bör regeringen som sin mening ge regeringen till känna. Nato har kritiserats för att dess kärnvapenstrategi strider mot icke-spridningsavtalet (NPT). Enligt artikel VI i icke-spridningsavtalet förbinder sig länderna att fortsätta förhandlingarna om att stoppa kärnvapenupprustningen och om ett avtal om allmän och fullständig nedrustning. Vid översynskonferensen antogs ett dokument om fortsatt unilateral nedrustning, minskning av taktiska kärnvapen och en minskad betydelse för kärnvapen i säkerhetspolitiken. Målen om fullständig kärnvapennedrustning och att kärnvapen ska få minskad betydelse i säkerhetspolitiken är dock inte vägledande i Natos kärnvapenpolicy. Tvärtom fäster Natos säkerhetsstrategi stor betydelse vid kärnvapen, som man anser är nödvändiga för att bevara Natoländernas säkerhet under överskådlig framtid. anser att regeringen ska verka för att Nato omprövar sin säkerhetsstrategi som bygger på avskräckning med kärnvapen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utarmat uran är en kemiskt giftig och radioaktiv tungmetall som uppkommer som restprodukt när naturligt uran anrikas till vapenuran eller kärnbränsle. Dess halveringstid är 4,5miljarder år. Anledningen till att det utarmade uranet används i projektiler och som skydd är att den har en hög densitet. Denna egenskap gör den effektiv som pansarbrytande ammunition och även som skydd mot pansarbrytande ammunition. Utarmat uran har använts i projektiler i bl.a. , och på . När en projektil med utarmat uran träffar annan materia frigörs partiklar av uran som oxideras. Om dessa mikroskopiskt små uranoxidpartiklar eller på annat sätt kommer in i kroppen kan de leda till allvarliga och livshotande skador. En enda molekyl som fastnar i cellväggen kan med sin radioaktiva alfastrålning förorsaka cancer och skador på arvsmassan, vilket i sin tur skadar generation efter generation. har fyra gånger, med stor majoritet, krävt ett förbud och har antagit en lag mot utarmat uran. En rad internationella experter och FN-kommittéer har förklarat att användningen av utarmat uran i vapen strider mot folkrätten. kräver att regeringen i de relevanta internationella forum där är representerat ska verka för att FN ska besluta om ett globalt förbud mot användning av utarmat uran i vapen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Svensktillverkade skjutvapen och artilleripjäser används med utarmat uran i ammunitionen. kräver att regeringen måste verka för att stoppa all svensk medverkan i spridandet och användandet av utarmat uran. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.