ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02MJ309 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en klar strategi för hur systemet med havdagar kan införas i . Alliansregeringen lägger stor kraft på att säkerställa och som levande hav, vilket naturligtvis är mycket bra. När det gäller att reglera ett långsiktigt hållbart fiske är systemet med kvoter en del av helheten. Utformningen är dock av avgörande betydelse för hur vi utnyttjar den samlade resursen som finns i våra fiskbestånd. Frågan är inte bara nationell utan är också starkt påverkad av EU:s fiskeripolitik. Nuvarande system där TAC, totalt tillåten fångstmängd, är en viktig del leder till oönskade effekter. Inte minst gäller det i , med det där vanligt förekommande blandfisket. Det har uppmärksammats att systemet i sig leder till dumpning av fisk. Detta måste ses som ett enormt resursslöseri. När kvoten för en art är slut får den inte längre landas, varför den sorteras ut och slängs tillbaka i havet. Problemet är att denna fisk inte överlever, så det gynnar vare sig beståndet eller fisket. Alla blir förlorare. Den lösning på problemet som av allt att döma är en bra och framkomlig väg är att införa ett system där man reglerar fiskeansträngningen genom s.k. havdagar. Detta kan också kombineras med selekterande redskap. Det finns i ett sådant system ingen anledning att dumpa fisk och det ska heller inte vara tillåtet. Den försöksverksamhet med havdagar som har planerats i har tyvärr inget godkännande av , men jag förutsätter att detta försök trots allt kommer till stånd inom en inte alltför avlägsen framtid. Allt annat vore djupt olyckligt med tanke på de konsekvenser som dagens kvotsystem med dumpning av fisk leder till. I det fortsatta arbetet är det viktigt att ta fram en tydlig strategi för hur man går vidare så att systemet också kan införas i . Inledande diskussioner mellan , och bör inledas och frågan måste också drivas på EU-nivå.
mot · GV02MJ316 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om märkning av saltinnehåll i livsmedel. Tusentals liv skulle kunna räddas i om intaget av salt kunde minskas. En minskning av saltintaget skulle leda till lägre blodtryck och därmed en minskad risk för hjärtsjukdomar eller slaganfall. En genomförd genomgripande studie av internationell forskning visar nu tydligt på sambandet. rekommenderar femsex gram i saltintag per dag, men enligt beräkningar få vi i oss tvåtre gånger så mycket, varav en stor del från färdiglagad mat samt bröd, ost och charkuterier. Det är ingen överdrift att kalla det svenska folket för saltförgiftat. Enligt nuvarande märkningsregler behöver producenterna inte ange mängden salt på förpackningen. Detta är en regel som gäller i hela EU. Ett undantag är , där man har särskilda märkningsregler för salt. Sedan den märkningen infördes har saltintaget i det närmaste halverats, och det har haft en dramatisk effekt på den finländska folkhälsan med färre fall av högt blodtryck och därtill hörande sjukdomar. För att underlätta för svenska konsumenter att själva kunna välja livsmedel utifrån ett hälsoperspektiv är en märkning av livsmedel med avseende på saltinnehåll nödvändig.
mot · GV02MJ333 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten att medge undantag från strandskyddsbestämmelserna överförs till kommunerna och att länsstyrelserna erhåller prövningsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att strandskyddet bör komma in i kommunernas översiktsplanering. begär att regeringen lägger fram förslag så att överprövande grund i strandskyddsärenden tas bort. har en fantastisk natur med en lång kustlinje och en rikedom av insjöar och vattendrag. Detta gäller inte minst i . För att vår efterkommande generation ska ha möjlighet att åtnjuta den svenska naturen behöver vi medvetet skydda naturen. Dock kan det konstateras att det finns två intressen att bevaka, å ena sidan bevarandeintresset, å andra sidan utvecklingsintresset. Det lokala näringslivet och stöd till permanent boende kan ibland vara starkare än behovet av att reglera en avvägning som bör vara just en avvägning, det vill säga att olika perspektiv vägs mot varandra. De som bäst kan avgöra vilka perspektiv som väger tyngst är kommunerna som i nära samråd med medborgarna kan se helheten i ett sammanhang tydligast. Ordningen med det generella strandskyddet enligt för hela landet tycker vi kristdemokrater är bra, dock har vi pekat på det orimliga i att besvärsrätten ligger på bord. Möjligheten att bevilja dispens bör ligga hos kommunerna. Inom områden med lågt bebyggelsetryck och talrika sjöar och vattendrag ska kommuner med stöd av analyser i översiktsplanen kunna medge undantag från strandskyddsbestämmelserna om inte det rörliga friluftslivet eller den biologiska mångfalden äventyras. Det är av största vikt att undantag ges, under förutsättning att varken den biologiska faunan eller kommande generations tillgång till strandlinjen äventyras. Härvid förutsätts att kommunerna inhämtar erforderlig kompetens beträffande de biologiska värdena, och om detta ej finns på nivå ska kompetens inhämtas.
mot · GV02MJ434 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hushållsavfall endast ska vara avfall från hushåll. I 15:2 står: Med hushållsavfall avses avfall som kommer från hushåll samt därmed jämförligt avfall från annan verksamhet. Uttrycket jämförligt avfall har lett till juridiska hårklyverier om var gränsen går för det kommunala ansvaret. Otydligheten leder till godtycke och ineffektiva kostsamma byråkratiska processer. Det kan inte finnas en rationalitet i att restauranger och livsmedelsaffärer inte kan välja entreprenör och lösning själva. De behöver inga kommunala pekpinnar. Den privata återvinningsnäringen är väl skickad att sköta denna typ av verksamhetsavfall. Det är bara med en fri konkurrensutsatt hemmamarknad som entreprenörskapet kan utvecklas till gagn för konsumenterna och miljön. 15:2 bör ändras till Med hushållsavfall avses avfall som kommer från hushåll.
mot · GV02N202 · 2007-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationell nanostrategi. Mänskligheten håller på att göra sig beroende av nanoteknologin men riskerar att få omfattande miljö- och hälsoproblem som vi inte kan förutse . Nanoteknologi handlar om teknik med mycket små partiklar, mätbara i miljondels millimeter. Eftersom nanopartiklar är så små kan de utan problem ta sig in i våra kroppar via huden, luftvägarna eller ögonen. Vad som sedan händer i kroppen vet ingen. finns redan mer än 300 nanoprodukter på marknaden, och branschen utvecklas i snabb takt. Det är därför viktigt att ta fram metoder för att mäta förekomsten av nanopartiklar i vår omgivning och undersöka hälso- och miljöeffekterna. Flera länder har redan börjat tänka i de banorna. , , , och är exempel på länder som har utarbetat nationella nanostrategier. Det är angeläget att även får en nationell nanostrategi för att lättare hantera nanoteknikens risker.
mot · GV02N203 · 2007-09-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditgarantiföreningar. I diskussionen om att skapa en hållbar tillväxt och fler jobb är tillgången till kapital för små och medelstora företag av central betydelse. är behovet av externt kapital en av de främsta förutsättningarna för att ett företag skall kunna växa. Aktörer som kan komma att spela en viktig roll i det sammanhanget är de olika kreditgarantiföreningarna. Den tidigare regeringen gav i uppdrag att stödja utvecklingen av kreditgarantiföreningar för att underlätta små och medelstora företags kapitalförsörjning. Kreditgarantiföreningar har byggts upp i bl.a. , norra , , och . Nya föreningar är under uppbyggnad. Alla är samlade under en paraplyorganisation, Sveriges Kreditgarantiföreningar. Dessa föreningar har en unik möjlighet att arbeta i de regioner i landet som inte är traditionella storstads- eller tillväxtcentrum och där tillgången till riskvilligt kapital är bristfällig. Ett av syftena med verksamheten är att skapa ett lokalt/regionalt engagemang för att på så sätt få ett starkt och aktivt näringsliv på orten eller i regionen. I regioner där till exempel ett stort bruk länge varit den dominerande arbetsgivaren skulle föreningarna kunna få stor betydelse vid skapande av nya jobb. Föreningarna kan också tillföra annat viktigt såsom rådgivning, mentorer och nya nätverk. Kreditgarantiföreningar är en ganska ny företeelse i jämfört med många länder i övriga . Det gör att i det här avseendet ligger långt efter när det gäller att hitta alternativa finansieringslösningar. Kreditgarantiföreningarna i är också mycket bra exempel på hur privat och offentligt engagemang har kunnat förenas. Det särskilda bidrag/projektstöd som lämnas via för information om start och utveckling av lokala och regionala kreditgarantiföreningar har varit betydelsefulla medel i ett uppbyggnadsskede. För fortsatt utbyggnad av verksamheten är det också nödvändigt att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiföreningarnas kapitalbas, liksom att komma åt de strukturfondsmedel som finns i syfte att understödja och bygga upp verksamhet. Dessa och andra frågor såsom förutsättningarna för ett statligt kreditgarantisystem bör utredas. Vad som ovan anförts om kreditgarantiföreningar bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02N204 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om 10-megawattsgränsen för vindbruk. Vindkraft är en förnybar energikälla som inte belastar miljön. Utbyggnaden av vindkraft skall ske ansvarsfullt och i samspel med olika samhällsintressen. För att det skall vara möjligt att fullfölja den lovande utbyggnad av vindkraften som pågår i så är det nödvändigt med ekonomiskt stöd från samhället och att olika hinder på vägen undanröjs. Ett sådant hinder är 10-megawattsgränsen som infördes för att begränsa omfattningen av vindkraftsparkerna. när 23-megawattsverk är kommersiella hindrar denna gräns en varsam och rationell utbyggnad. Istället för att koncentrera vindbruket till några parker riskerar man nu färre verk men på fler platser. Därför bör 10-megawattsgränsen avskaffas.
mot · GV02N207 · 2007-09-27 00:00:00 — Lokalisering av statliga verk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nyetablering och utlokalisering av statliga styrelser, myndigheter eller verk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till . är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort dit ett statligt verk lokaliseras medför detta inte bara ökat inflytande, utan också ett större utbud av kvalificerade arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Etableringen av statliga myndigheter och verk på skilda orter i ger ett välkommet tillskott till den lokala arbetsmarknaden. Detta kan på vissa orter innebära skillnaden mellan att få kvalificerade människor att stanna kvar och att de söker sig till där dessa arbeten normalt finns. Det innebär ett delvis minskat tryck på den redan överhettade . I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering ska ske och nyetablering i ska undvikas, om inga större och avgörande invändningar finns. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt min uppfattning måste därför de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GV02N208 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vindkraftverk. Skall målet om en utbyggnad av vindkraften med kunna realiseras krävs det omfattande regelförenklingar, regelförenklingar som gör det möjligt att bygga små vindkraftverk för det egna hushållet vilket uppmuntrar kreativitet och aktivitet för att minska energikostnaderna. Med små vindkraftverk menas i detta fall sådana som ligger under effektgränsen för tillståndsprövning. Dessa regelförenklingar kommer att underlätta för mindre vindkraftproducenter: 1) Energi som levereras ut på elnätet befrias från skatter. 2) Energiproduktion som levereras till elnätet skall avräknas och ersättas efter samma regler som gäller vid köp av energi från elnätet. Nätägare skall ej kunna motsätta sig detta. 3) Tydligare regler i PBL och vad gäller bygglovsprövning av små vindkraftverk. Under effektgränsen skall det räcka med vissa generella krav och ett typgodkännande. En förenklad bygglovsprövning skulle kunna införas där utomplansbestämmelser gäller. I har ett företag börjat marknadsföra en ny typ av vindkraftverk som är tyst och inte beroende av vindriktningen som det kan byggas lägre eftersom det kan ta till vara vindar som uppstår bland hus och skogsverk. producerar detta mindre vindkraftverk mer el än ett vanligt vindkraftverk. Denna drivkraft och utveckling mot bättre och renare energi får inte förhindras av byråkrati. Därför föreslår vi att regeringen implementerar regelförenklingar för uppförandet av små vindkraftverk. Detta skulle underlätta målet om en utbyggnad med som kvarstår i första ledet som ledande teknik och IT-land.
mot · GV02N209 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av minerallagen. I takt med att malm och mineraler blir allt attraktivare och därmed dyrare på världsmarknaden ökar intresset för brytning även i . Vi har kunnat läsa alltmer om brytning av ett antal för näringslivet intressanta mineraler och intresset ser ut att accelerera. Vår bedömning är att lagstiftningen inte är anpassad efter världsläget och behovet , utan är en kvarleva från tiden efter då varje land var tvunget att säkerställa tillgången till sina naturresurser och råvaror. är läget annorlunda. Det är en öppen världshandel och betydelsen för varje enskild nation har minskat radikalt, även om gruvnäringen i framför allt norra har fortsatt stor betydelse både för den svenska ekonomin och för antalet arbetstillfällen. Det finns olika skäl för att se över gällande minerallagstiftning. Ett första skäl är om det verkligen finns enskilda mineraler som är så viktiga för att de är att betrakta som riksintressen. Befintliga gruvor i och /kan undantas. Ett andra skäl är äganderätten kontra rätten att leta efter och bryta på annans mark. I nästan alla andra sammanhang är äganderätten mycket stark i men inte när det gäller mineralbrytning. Ändå är det i många fall så att en exploaterad fastighet är förstörd och aldrig kan återfå de värden den hade före brytningen. Det borde vara varje enskild markägares rätt att neka brytning. Ett tredje skäl är kollisionen med andra riksintressen i form av olika naturvärden. Från sysselsättningssynpunkt borde turismen vara minst lika värdefull för som mineralbrytningen och detta är också en förändring som har växt fram . I ser vi exempel på dessa kollisionsrisker både på och i området mellan och . Sammantaget finns det alltså starka skäl för att, med ovanstående synpunkter som grund, se över minerallagen.
mot · GV02N210 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga omorganiseringar bör föregås av en konsekvensanalys där även effekterna på omvärlden vägs in. lade fast vissa riktlinjer för lokalisering av statlig verksamhet. Där uttalas bland annat att omlokalisering, men framför allt decentralisering, är viktiga inslag i strävandena att åstadkomma en balanserad regional utveckling inom landet. Överväganden vid omlokalisering av central statlig verksamhet bör i första hand ske till de så kallade stödjepunkterna, det vill säga, länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till stödområdet. En utgångspunkt är att myndigheten även efter en omlokalisering eller decentralisering skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter effektivt. Det gäller således att förutom de regionalpolitiska aspekterna beakta förutsättningarna att behålla och rekrytera kvalificerad personal, behovet av kontakter med andra myndigheter, medflyttandes möjligheter till arbete m.m. När det gäller lokalisering av nya myndigheter är det viktigt att pröva möjligheterna att välja annan lokaliseringsort än . För att uppnå en balans i hela landet måste statliga myndigheter lokaliseras till orter i landet som har lämplig arbetskraft och behov av en hög servicenivå. Det går att utföra många arbetsuppgifter på lika bra sätt på mindre orter som i storstadsregioner. Det finns även många goda exempel på arbetstillfällen som lokaliserats utanför storstäderna. måste också omlokaliseringar av statliga myndigheter inom regioner alltid föregås av en konsekvensanalys som tar hänsyn till regionalpolitiska aspekter samt de effekter som kan uppstå inom andra sektorer av samhället. Ofta blir myndigheters resultat av en omlokalisering med automatik centralisering. Därför bör de alltid krävas att den berörda myndigheten även belyser vilka fördelar som kan uppnås vid en decentralisering. Ett krav på noggrann konsekvensanalys och återrapportering bör därför med fördel kunna uttalas i statliga myndigheters föreskrifter och regleringsbrev.
mot · GV02N211 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stärka befogenheter. Erfarenheten visar att många offentligt ägda företag agerar på en marknad där det finns fungerande privata företag. Kommuner har en viktig uppgift att fylla i samhället, men deras uppdrag innefattar inte ett offentlig ägande som riskerar att snedvrida konkurrensen till förfång för privata företag. Statens och kommunernas roller måste renodlas för att skapa förutsättningar för fler livskraftiga företag, något som så innerligt väl behöver. har även uppvisat ett antal privata karteller, vilka måste bekämpas med kraft. Prissamarbeten har avslöjats mellan bensinbolag och asfaltläggare.
mot · GV02N212 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja . är ett företag som finns över hela och som erbjuder kompetensförsörjning med tjänster inom bemanning, utbildning, rehabilitering och omställning till individer, företag, myndigheter och organisationer. ägs av staten och hade en omsättning som uppgick till och målet är att växa ytterligare. Bolaget har redovisat stora vinster . Rörelseresultatet var och utdelningen 50 miljoner. Det borde göra bolaget till ett av de mest vinstrika utbildningsföretagen i landet. I uppdrag står tydligt att verksamheten ska koncentreras mot områden där konkurrensfördelar och uthållig lönsamhet kan uppnås. I strategi ligger också att öka intäkterna från företag och kommuner utan att förlora sin starka ställning på marknaden för arbetsmarknadsutbildning. har blivit ett framgångsrikt företag som opererar på en växande marknad för bemanings- och utbildningstjänster men utan ha något specifikt samhällsuppdrag. Branschen är både växande och välfungerande. Det finns dock problem med det statliga ägandet av . För det första sitter staten på flera stolar eftersom man båda är beställare och utförare av utbildningar, som man också har ansvar för att granska utbildningsverksamhetens kvalitet. För det andra är staten den som ytterst reglerar marknaden och blir därigenom både domare och spelare på marknaden. Det gör att den fria konkurrensen riskerar att snedvridas och det skapas osäkerhet och orättvisa villkor för andra aktörer på marknaden. För det tredje kan det statliga ägandet innebära en begränsning för som företag att fullt ut verka på en konkurrensutsatt marknad och utveckla verksamheten på det sätt som företaget själv finner bäst. Det kan bli en politisk bedömning i stället för en ekonomisk bedömning av hur företaget bör utvecklas. Det enda rimliga är att staten säljer och låter företaget bli en jämlik aktör med övriga företag på marknaden. Då skapas bättre förutsättningar för företaget att växa av egen kraft och utifrån egna ambitioner och mål.
mot · GV02N215 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av ellagen. Den högspänningsledningen Sydlänken som skall dras från i till i är unik, inte enbart för den osedvanligt långa sträckningen därett 20-tal kommuner, tusentalsmarkägare och 10 000-tals medborgare berörs. Sydlänken är framför allt unik därför att två helt skilda tekniker ställs mot varandra: traditionell luftledning i en gata eller enmarkkabel som kan grävas ned utefter vägnätet och/eller i delar av sträckningen förläggas på sjöbotten. Sydlänken är också unik därför att berörda markägare och kommunersäger ja till att den byggs, med förbehållet att markbunden teknik väljs. Intrång, förfulad landskapsbild samt strålning som i värsta fall tvingar medborgare från gård och grund är några av de negativa effekter som gör att markägare i princip alltid protesterar mot storaluftburna elledningar på sin fastighet. Fram till dags datumdras nästan alla högspänningsledningari luften, och i planeringsfasen finns ofta ett antal alternativa sträckningar att förlägga ledningen på. Därefter väljs en sträckning ut och för den lämnas en koncessionsansökan till med efterföljande miljökonsekvensbeskrivning (MKB). Den nuvarande lagstiftningen innebär således att MKB genomförs på den teknik och sträckning som ansökan avser, utan hänsyn till andra tekniska lösningar. Enkelt uttryckt kan man säga att koncessionsansökan och miljökonsekvensbeskrivningen handlar om var ledningen ska förläggas, inte vilken teknik som används. I arbetsgången rörande Sydlänken har det blivit uppenbart att utvecklingen sprungit om lagstiftningen. I det här fallet är inte sträckningen det centrala, varken utifrån miljösynpunkt eller från andra utgångspunkter, utan valet av teknik. Först beslutar Svenska kraftnäts styrelse om Sydlänken ska förläggas som traditionell luftledning eller markkabel, därefter genomförs en miljökonsekvensbeskrivning på den valda tekniken. Detta förfarande innebär att enbart miljökonsekvenserna av det valda alternativet utreds och bedöms. När valet står mellan olika teknikalternativ vore det naturligare att som en del i beslutsunderlaget genomföra miljökonsekvensbeskrivningar för de aktuella teknikalternativen. Genom en ändring i ellagen (1997:857) 2 kap. 69 §§ så att flera teknikalternativ kan omfattas av MKB,skapas ett bättrebeslutsunderlag redaninför teknikbeslutet. En förändring av ellagen i sådan riktning bör ske.