mot · GV02T326 · 2007-09-20 00:00:00 — Detta kan finansieras och skattväxlas genom att man lägger på ytterligare ett belopp på vår föreslagna båtskatt. Det skulle då bara beröra motorbåtar med en motor som överstiger 10 hk. Det finns enligt tabellen ovan ca 280 000 båtar i den kategorin, vilket betyder en genomsnittlig avgift på för kategorierna 4 och 5. Vårt förslag under 7.17.3 i sammanfattning: Fritidsbåtar i kategori 45 får en genomsnittlig båtskatt på (582 + 83) och båt. Fritidsbåtar i kategori 68 får en genomsnittlig båtskatt på och båt. Den genomsnittliga båtskatten differentieras så att större och motorstarka båtar får en högre nivå, medan mindre och motorsvaga båtar ges en lägre båtskatt. Ett tänkbart intervall för båtskatten kan ligga . Statens intäkter från den nya båtskatten uppgår till (218 + 25). ges ett ökat anslag på , som används dels till fritidsbåtarnas andel av , dels till sänkta farledsavgifter för handelssjöfarten. Alkylatbensinen sänks med litern, vilket motsvarar en minskad intäkt för statskassan med . 7.3Minska riskerna med båtbottenfärger De flesta av dagens båtbottenfärger är konstruerade att giftiga ämnen sprids i havet. Utveckling av alternativ pågår. Trots förbud förekommer det fortfarande användning av produkter med sådana ämnen i . För att minska de risker som vissa båtbottenfärger utgör för miljön bör ytterligare åtgärder vidtas. ska verka pådrivande inom EU för att begränsa användningen av de färger som innehåller skadliga antifoulingbiocider. Informationssatsningar behöver göras för att främja en regelmässigt korrekt hantering av båtbottenfärger och främja övergång till mindre miljöpåverkande färger eller andra system för rengöring av båtbottnar. En skärpt kontroll av försäljningen av fysikaliskt verksamma färger och inspektionsprojekt gentemot företag som saluför fysikaliskt verkande beväxningsskydd för båtbottnar pågår. När detta är utvärderat ska en bedömning göras av vilka övriga åtgärder som kan vara aktuella. Målet är att de långsiktiga riskerna med särskilt giftiga beväxningsskydd för båtbottnar minskar samt att spridningen av ämnen med hög risk för hälsa och miljö begränsas. Fritidsbåtägarna ska kunna övergå till väl fungerande produkter som har minimal inverkan på havsmiljön. Resursbehovet uppskattas till mellan 1 och 2 tjänster , något som ingår i Kemikalieinspektionens äskande till regeringen för perioden 20072009. Detta motsvarar , vilket vill tillgodose i enlighet med förslaget i motion 2007/08:Fi276 med anledning av proposition 2007/08:1. 8Bättre arbetsförhållanden på sjön Den svenska kusten trafikeras fortfarande av bekvämlighetsflaggade fartyg som bedriver otillbörlig konkurrens mot svensk sjöfart. Ett fartyg med s.k. fiffelflagg innebär ofta undermåligt tonnage, hög olycksstatistik och lågkostnadsbesättningar med dåliga anställningsförhållanden. Fiffeltonnaget är ofta de största miljöbovarna med oljeutsläpp och dylikt. Svensk sjöfart ska inte konkurrera genom social dumpning eller undermåligt tonnage. Istället ska satsa på kvalitet med moderna, miljöanpassade och effektiva fartyg samt välutbildade besättningar. I samband med regeringens proposition 2003/04:106 lämnade vi ett antal förslag till ändringar i lagen om sjöfartsskydd. Reglerna om sjöfartsskydd syftar till att skydda sjöfartssektorn mot grova våldsbrott, bl.a. terrorism. Reglerna är en direkt följd av händelserna i och innebär att rederier, fartyg och hamnanläggningar ska samarbeta i syfte att upptäcka och bedöma hot i form av brottsliga handlingar mot sjöfartssektorn. Händelserna har förändrat samhället markant. I paniken och hysterin som följde har åtgärder vidtagits och nya lagar och förordningar snabbt arbetats fram och dessa har fått oväntade och negativa följder för grupper av människor. De begränsar också den enskilda människan och gör vårt samhälle mer slutet och kontrollerande. menar att en sådan utveckling måste hejdas. I jakten på terrorister, eller för att förebygga brott, får inte rättssäkerheten för den enskilda människan offras. Vår kritik mot kroppsvisitering, undersökning av sjömännens rum/hem och inskränkningarna i rörelsefrihet kvarstår och det vi framförde i motionen med anledning av proposition 2003/04:106 är fortfarande aktuellt. I regeringens proposition 2006/07:31 Lättnader i mönstringen av intendenturpersonal föreslogs att regeringen skulle kunna meddela föreskrifter om undantag från mönstringslagens tillämpning för annan sjöpersonal än däcks- och maskinpersonal samt telegrafister, dvs. De säkerhetsaspekter som mönstringen tillgodoser även för intendenturpersonal föreslogs i stället kunna tillförsäkras genom att regeringen får meddela föreskrifter om vad som ska gälla för den personal som undantas från lagens tillämpning. Den viktigaste utgångspunkten för regeringens förslag till ändringar av mönstringsregler var kostnadsskäl. Ändringen riskerar att gå ut över säkerheten. Förvisso vill regeringen att intendenturpersonal även i fortsättningen ska genomföra hälsoundersökning av syn och hörsel. Men vi är oroade för att detta inte är tillräckligt för att garantera en hög säkerhet ombord. ingår alla, även intendenturpersonal, i ett fartygs säkerhetsorganisation. Genom mönstringen får man vetskap om var någonstans i säkerhetsorganisationen en person ska placeras för att skapa en så säker och bra organisation som möjligt. Mönstringen kan alltså inte ersättas av en hälsoundersökning genom kontroll av syn och hörsel, utan mönstringen ska ses som ett viktigt verktyg för att garantera en hög säkerhet till sjöss. Genom att alla personalgrupper genomgår mönstring tydliggör man även sammanhållningen av de olika personalgrupperna och det skapas därmed inte något A- respektive B-lag på varje fartyg. Vi anser att mönstringsplikt för intendenturpersonal garanterar en hög sjösäkerhet och vår kritik mot regeringens ändring kvarstår därför. Det transportpolitiska delmålet för jämställdhet lyder: Målet skall vara ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Dessutom har regeringen tidigare i regleringsbreven till trafikverken lagt till en mening som lyder: Målet är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inom respektive transportområde. () menar i en utvärdering att bristen på kunskap och data är stor, vilket gör det svårt att följa upp delmålet om jämställdhet. Tillexempel redovisar samtliga trafikverk resmönstren hos män respektive kvinnor, men inget av verken, inte heller Sjöfartsveket, har några analyser om de bakomliggande orsakerna till dessa resmönster. Det går därför inte att avgöra om kvinnors och mäns intressen tillgodoses i lika stor utsträckning. är dessutom det enda trafikverk som inte redogör för hur fördelningen av dem som medverkat i beslutande arbetsgrupper ser ut. Könsrepresentationen i styrelser och ledning hos är oförändrad, vilket är beklagligt. bekräftar att transportsektorn är en mansdominerad sektor. På respektive Luftfartsstyrelsen finns t.ex. endast en enda person som arbetar med jämställdhetsfrågor, och då utgör jämställdhetsfrågor endast ett av flera arbetsområden som dessa personer arbetar med Troligen återspeglar resurstilldelningen inte det relativa behovet mellan de olika delmålen, utan är snarare ett resultat av att det på beslutande nivå inte tillmäts så stor betydelse. Denna inställning försvårar naturligtvis jämställdhetsarbetet både på det egna verket och i respektive sektor. Vi påpekade ovanstående i motion 2006/07:T304 och föreslog att regeringen i regleringsbrev skulle tydliggöra för att jämställdhetsmålet ska ha lika stor prioritet som övriga transportpolitiska delmål. (betänkande 2006/07:TU1) svarade: Med anledning av de motionsförslag som väckts bl.a. om målen inom transportpolitiken vill utskottet hänvisa till det förutskickade transportpolitiska utvecklingsarbetet. Utskottet utgår ifrån att regeringen noga prövar olika framtidsfrågor vid översynen av de transportpolitiska målen. I avvaktan på resultatet av detta arbete bör de nu aktuella motionerna inte föranleda någon åtgärd. Utskottet vill alltså vänta in regeringens översyn av de transportpolitiska målen. Det är i sig kanske inte är oroande, men det är ändå svårt att förstå varför inte ska beakta ett av sex transportpolitiska delmål. Möjligen skulle det vara förståeligt om det är så att regeringen avser att ta bort jämställdhetsmålet inom trafiksektorn. Men om utskottsmajoriteten anser att jämställdhetsfrågorna inom trafiksektorn är viktiga, finns ingen som helst anledning att vänta in översynen. För oberoende översyn avser väl ändå regeringen ha kvar krav om jämställdhet inom sektorn? Vi vill därför vidhålla vårt krav. Regeringen bör i regleringsbrev till kraftigt tydliggöra vikten av att jämställdhetsmålet ska ha lika stor prioritet som övriga transportpolitiska delmål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.