ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02A206 · 2007-09-18 00:00:00 — Strategi för nollvision på arbetsmiljöområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad strategi med insatser för en nollvision på arbetsmiljöområdet. dog 68 personer i arbetsolyckor. Olyckorna sker framför allt inom transport- och kommunikationssektorn, byggbranschen och tillverkningsindustrin. , , har slagit fast att det är dags för en nollvision på arbetsmiljöområdet. Inga löntagare ska skadas, bli sjuka eller avlida på grund av sitt arbete. Det är en rimlig uppfattning. ska det sägas att ligger långt framme när det gäller att skapa en god arbetsmiljö. Genom en kombination av fackliga insatser och lagstiftning har vårt land kommit en bra bit på väg att skapa en god arbetsmiljö för alla landets löntagare. Med den moderatledda regeringen är vi nu i rask takt på väg åt helt fel håll i arbetsmiljöarbetet. nedskärningar på arbetsmiljöområdet kommer att leda till att arbetsmiljön blir sämre och att nollvisionen blir alltmer utopisk. Nedläggningen av och de kraftiga nedskärningarna vid riskerar att allvarligt skada arbetsmiljöarbetet och därmed arbetstagarnas liv och hälsa. Vid skärs resurserna ner med drygt 150 miljoner . Det innebär bland annat att det blir färre inspektörer som ställer krav på arbetsgivarna att förbättra arbetsmiljön. Vi kan också konstatera att det ekonomiska stödet för utbildning av skyddsombud har tagits bort. Regeringen har lagt ner . Med den åtgärden försvann en viktig arena för forskning, utbildning och kunskapsspridning. Ett unikt om arbetsmiljöfrågor slås helt sonika sönder. Det krävs en bättre politik för att vi ska kunna närma oss målet om att ingen ska skadas, bli sjuk eller avlida på jobbet. Det krävs fler inspektioner, ökade insatser för utbildning och ny forskning för att komma tillrätta med problemen. Sådana insatser bör samlas i en ny strategi för nollvision på arbetsmiljöområdet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GV02A212 · 2007-09-21 00:00:00 — Stöd till arbetet mot hedersrelaterat våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till arbetet mot hedersrelaterat våld som del i jämställdhetsarbetet. Hedersförtryck är ett utbrett problem i det svenska samhället. Länsstyrelserna har fått 13,3 miljoner för insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det är små summor och långt under länsstyrelsernas egna förväntningar. blev helt utan anslag. I har tilldelats mot en tidigare anslagsnivå på över 1 miljon. Här uppstår en paradox: jämställdhetsministern har pekat ut hedersvåld som den mest akuta jämställdhetsfrågan, men skärs anslagen ned drastiskt. En kartläggning har beräknat att antalet kvinnor i som utsätts för allvarliga hot uppgår till 15002000, varav beräknas behöva skyddat boende. Samordning, kompetensutveckling, utvärderingar och andra insatser för att skydda kvinnors liv måste fortsätta. har arbetsuppgifter från överförts till länsstyrelserna, vilket gjort att hedersarbetet fått allt större behov. Länsstyrelserna behöver kunna arbeta inom ramar som står i proportion till myndigheternas åligganden för arbete mot hedersvåld och problemets omfattning.
mot · GV02A213 · 2007-09-03 00:00:00 — Lönebidrag i högre ålder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönebidragsanställning. Alla har rätt att vara med och skapa nytt tillsammans med andra och känna sig behövd. Vi har inte råd att människor bryts ner i passivitet och arbetslöshet. Många människor med olika former av arbetshandikapp behöver ett starkt stöd för att kunna få ett jobb, och då kan ett anställningsstöd såsom lönebidrag vara en lösning. lämnas lönebidrag längst till och med utgången av månaden före den då den anställde fyller . tillåts och uppmuntras de anställda med ordinarie anställningar att arbeta längre på grund av att vi vet att allt färre yngre kommer att behöva försörja allt fler äldre . på arbetsmarknaden har stor betydelse för den framtida pensionen. Det är viktigt för den enskilda individen att kunna påverka sin ekonomi och känna sig behövd på arbetsmarknaden, även om han eller hon har lönebidrag. Därför borde vi se över möjligheten att också uppmuntra anställda med lönebidrag att förlänga sitt yrkesliv i likhet med övriga anställda.
mot · GV02A214 · 2007-09-18 00:00:00 — Heltid en rättighet och deltid en möjlighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. Det ofrivilliga deltidsarbetet liksom antalet tidsbegränsade anställningar har ökat kraftigt och innebär en stor otrygghet för flera grupper på dagens arbetsmarknad. Utbredningen av deltids- och visstidsanställningar skiljer sig kraftigt mellan olika branscher, men det är framför allt kvinnorna inom LO-kollektivet, personer med utländsk bakgrund och ungdomar som innehar de otrygga anställningarna. Enligt en utredning, gjord av LO , var det av kvinnliga medlemmar som arbetade deltid, och framför allt de yngre gjorde det ofrivilligt. Motsvarande siffra för manliga medlemmar var . Av de deltidsarbetande är det främst anställda inom den privata tjänstesektorn (hotell och restaurang, fastighetsbranschen och handel) som uppger att de vill arbeta mer. De deltidsarbetande har svårt att klara sig på sin deltidslön och är beroende av eventuella mertidstimmar. Mertidstimmarna dyker ofta upp med kort varsel och många deltidsanställda vågar inte tacka nej av rädsla att inte bli tillfrågade vid ett annat tillfälle, vilket minskar möjligheten att planera såväl arbets- som privatliv. Deltidsarbete innebär vanligtvis att den deltidsarbetande inte heller få del av kompetensutveckling i lika stor utsträckning som de heltidsanställda. Det i sin tur försämrar möjligheten till att avancera i yrket och bredda sin kompetens och komma bort från ensidiga och monotona arbetsuppgifter. När de tillfälliga anställningarna ökar, innebär detta en kraftig försämring av arbetsvillkoren för de redan mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden. En allt större del av de anställda, företrädesvis kvinnor, personer med utländsk bakgrund och ungdomar, tvingas av sina liv att ta jobb som det är osäkert om de får behålla och som inte tillåter långsiktig planering, exempelvis att ta ett lån eller att få en permanent bostad. Därför borde för anställningar vara heltid. Lagstiftningen måste därför stärkas så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet för den som av olika skäl vill arbeta .
mot · GV02A216 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka arbetsrätten för att öka den enskildes inflytande på den egna arbetssituationen. En avgörande förutsättning för utveckling och tillväxt är att kunna ta vara på människors idéer och kunskaper. Det finns en stor outnyttjad potential genom att många löntagare saknar inflytande på sin arbetsplats. Detta förhållande är både orimligt och ett slöseri med resurser. För trivsel, jämlikhet, demokrati och tillväxt måste den enskildes möjlighet att påverka sin egen vardag öka. Kollektiva lösningar måste förenas med möjlighet för individen att göra egna ställningstaganden. Härigenom ökar arbetstillfredsställelse och trivsel. som enskildas idéer, kunskaper och erfarenheter tas till vara. Ett ökat inflytande på den egna arbetsplatsen har också stor betydelse för att minska sjukfrånvaron. Det är sant att arbetsplatsen inte är orsaken till all sjukfrånvaro, men oavsett orsak är arbetsplatsen, dess innehåll, organisering och sociala struktur avgörande för hur snabbt en sjukskriven kommer tillbaka i arbete. En arbetsplats där man som anställd har inflytande på sin egen vardag bidrar självfallet till att en sjukskriven snabbare kommer åter i arbete än den arbetsplats som är dess motsats. Mot denna bakgrund är det angeläget att förstärka arbetsrätten så att den enskildes inflytande på den egna arbetssituationen ökar.
mot · GV02A218 · 2007-09-27 00:00:00 — Utsatta kvinnors ekonomiska situation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkra utsatta kvinnors ekonomiska situation. utsätts kvinnor för våld från någon i en nära relation, och många försöker bryta upp från sådana relationer. Regeringen lovade i sin regeringsförklaring för förra att hotade kvinnor ska skyddas, och utsatta kvinnors ekonomiska trygghet säkras. sänktes ersättningsnivåerna för arbetslöshet och sjukdom, vilket drabbar kvinnor i en redan utsatt situation ännu hårdare. Minskade ekonomiska resurser kan betyda att det blir ännu svårare för kvinnor att bryta upp från en våldsam man för att starta ett nytt liv. En konsekvens av våldet och den inskränkning av frihetsgraden som kvinnorna drabbas av är inte sällan perioder av arbetslöshet och sjukdom. Regeringen har tillkallat en utredare för att bland annat överväga om det finns behov av ett kompletterande ekonomiskt stöd i fall då personer utsätts för till exempel upprepade och allvarliga hot. Utredningen ska redovisas . Det innebär att utsatta kvinnor kommer att få vänta till och det är väldigt för kvinnor som redan lever i en utsatt situation; i deras fall kan det vara för sent när regeringen har utrett färdigt. Det skulle vara bra om regeringen kunde läsa de färska utredningar som finns. Till exempel boken : en fallstudie om mäns våld mot kvinnor publicerad av kan utläsas att samhällets och den utsatta kvinnans kostnader för våldet uppgick till . En stor del av dessa var samhällets kostnader för a-kassa och ersättningar från . Samhället har ett stort ansvar för att göra det möjligt för utsatta kvinnor att gå vidare och få ett jobb och ett värdigt liv, och därför måste ersättningarna i arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringssystemen hålla en rimlig nivå.
mot · GV02A219 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling i arbetslivet. De anställdas kunskap, kompetens, motivation och förmåga till lärande är viktiga för företagens och konkurrensförmåga och därmed för möjligheter att skapa tillväxt och jobb. I en globaliserad ekonomi ställs höga krav på att arbetskraften ständigt vidareutbildar sig och utvecklar sin kompetens. När strukturomvandlingar äger rum i näringslivet blir den enskildes tillgång till utbildning och kompetensutveckling avgörande, både för att människor ska kunna utvecklas i det nuvarande arbetet och för att de ska ha större möjligheter att byta arbete eller bransch. Löntagare som inte får kompetensutveckling är sämre rustade när företaget de arbetat på lägger ned eller flyttar sin verksamhet. För äldre är det ännu svårare att få ett nytt arbete om deras kunskaper inte uppdaterats fortlöpande. Undersökningar som SCB har gjort visar att företagen generellt är dåliga på att ge anställda kompetensutveckling. Av LO:s medlemmar får exempelvis endast en tredjedel någon form av utbildning. Detta stämmer dåligt överens med att kraven på arbetskraften snarare ökar i en globaliserad ekonomi, där strukturomvandlingar kan gå mycket snabbt. Därför ligger det både i den enskildes och i samhällets intresse att alla anställda ges möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling i arbetslivet. Detta gäller för löntagare inom såväl privat som offentlig sektor. Åtgärder bör därför vidtas nationellt för att förmå fler arbetsgivare att satsa på kompetensutveckling för sina anställda.
mot · GV02A220 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare bör kunna dömas att ta tillbaka uppsägningar om turordningsreglerna inte följts. Lagen om anställningsskydd är till för att öka anställningstryggheten genom att förbjuda obefogade uppsägningar och avskedanden. Saklig grund kan vara personliga förhållanden eller, vilket är vanligare, arbetsbrist. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist är arbetsgivaren skyldig att följa en särskild turordning. Den innebär att de som har den längsta anställningstiden har förtur till fortsatt arbete, såvida arbetsgivaren i förhandlingar med facket inte kommit överens om att undanta personer med särskild kompetens. En ogrundad uppsägning kan ogiltigförklaras av Arbetsdomstolen så att arbetstagaren får behålla sin anställning. Det gäller dock enbart vid uppsägning på grund av personliga förhållanden. När det gäller uppsägning på grund av arbetsbrist kan domstolen inte döma arbetsgivaren att ta tillbaka uppsägningen, trots att turordningsreglerna inte har följts. Jag menar att detta är orimligt. Det innebär att enskilda som drabbas inte har någon möjlighet att få tillbaka sitt arbete trots att lagen inte har följts. En arbetsgivare som inte följer turordningsreglerna bör kunna dömas att ta tillbaka uppsägningen, så att arbetstagaren får behålla anställningen.
mot · GV02A221 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera starkare för att skapa en internationellt erkänd rätt till fackliga sympatiåtgärder mot företag som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet. De mänskliga rättigheterna i arbetslivet regleras av de konventioner som tagit fram. De grundläggande konventionerna omfattar den fria förenings- och förhandlingsrätten, förbud mot slav- och tvångsarbete, avskaffande av barnarbete och förbud mot diskriminering i arbetslivet. är det inget okänt faktum att många länder och företag bryter mot dessa konventioner. Möjligheterna för löntagare i andra länder att sätta press på företag att följa konventionerna är begränsade, genom att det inte finns någon internationellt erkänd rätt till sympatiåtgärder. Med en globalt erkänd rätt till internationella sympatiåtgärder skulle löntagarna kunna sätta press på dem att uppfylla kravet om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Fackföreningar i och andra länder skulle då kunna vidta sympatiåtgärder till stöd för de arbetstagare som utsätts för kränkningar av sina mänskliga rättigheter i arbetslivet, oavsett var i världen det sker. bör därför starkare driva kravet på att skapa en internationellt erkänd rätt till fackliga sympatiåtgärder mot företag i andra länder som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet.
mot · GV02A223 · 2007-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det lokala arbetsmiljöarbetet. har kännetecknats av ett stort engagemang för utveckling av ett bra arbetsmiljöarbete med trygga och säkra arbetsplatser. Trots detta engagemang tvingas vi konstatera att ohälsa fortfarande genereras i arbetslivet. Detta sker genom såväl direkta olycksfall som genom mera smygande sjukdomar. Gammal arbetsrelaterad ohälsa kompletteras i det moderna arbetslivet av nya och mer svårhanterliga arbetsrelaterade sjukdomsbilder. Det moderna samhället och arbetslivet ställer krav på nya och kompletterande utbildningar för alla som är verksamma i kampen för ett bättre arbetsliv. I har arbetsmiljöarbetet bedrivits på en rad olika nivåer. Statliga myndigheter, arbetsmarknadens parter på olika nivåer samt lokala fackliga företrädare och företagare har starkt engagerat sig för att skapa trygga arbetsmiljöer. Engagemanget har varit viktigt för att utveckla och stärka produktivitet samt öka tryggheten för individerna på arbetsplatserna. har det politiska systemet börjat sända ut nya och oroande signaler. Regeringens nedmontering av och dess forskning liksom neddragningar inom har bromsat upp vad gäller bevakning och forskning. Det har också signalerat till arbetsmarknadens parter om lägre ambitionsnivåer. I den mån sittande regering inte har för avsikt att förändra i den genomförda myndighetsstrukturen krävs förstärkningar av det lokala arbetsmiljöarbetet. Lokala skyddsombud måste tillsammans med utbildade företrädare för den lokala arbetsgivaren ges utbildning och kompetens. Dessutom bör de ha befogenheter att vidta åtgärder. För detta ändamål krävs såväl politiska signaler som ekonomiska resurser och lagrum för ett mer kraftfullt agerande. Av detta skäl är det viktigt att inga nya drastiska nedskärningar sker inom myndigheter som arbetar med arbetsmiljö förrän en utvärdering av redan vidtagna åtgärder gjorts. Härutöver är det av största vikt att arbetsmiljölagstiftningen förstärks för att ge lokala och regionala skyddsombud maktmedel att minimera och stoppa hälsofarliga arbetsmiljöer. För att klara framtidens utmaningar bör vi också se över om resurser ska ställas till förfogande för förstärkta utbildningsinsatser för lokala och regionala skyddsombud liksom arbetsgivarnas lokala företrädare.
mot · GV02A224 · 2007-09-21 00:00:00 — Kollektivavtal som en stabilisator på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användande och inhämtande av erfarenheter av kollektivavtal som en stabilisator på en alltmera globaliserad och mångfasetterad arbetsmarknad. Svensk arbetsmarknad har kännetecknats av tydlighet genom klara spelregler med ordning och reda. Arbetsmarknadens parter har tagit ett stort ansvar och i kollektivavtal tecknat överenskommelser, överenskommelser som gjort att haft en situation av arbetsfred på marknaden som få demokratiska länder kunnat påvisa. Svensk tradition har hållits levande genom starka fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer som i respekt för varandra värnat ansvarsfördelningen. I ett internationellt perspektiv har fått stå modell för arbetsmarknadens parter men också för politiska ställningstaganden. Svensk rollfördelning på arbetsmarknaden har utgjort en exportvara som varit demokratibefrämjande och stabiliserande i världen. Det senaste årets utveckling har inneburit att partsförhållandet ändrats genom beslut som haft sin grund i andra inom arbetsmarknaden tänkta åtgärder. har uppmärksammats på att ändrade regler inom arbetsmarknadsförsäkringen fått som följd att människor lämnat a-kassan men också i viss mån sin fackliga organisation. Hos Arbetslöshetskassornas samorganisation varnar man för de långsiktiga konsekvenserna, och kommunerna börjar lyfta ett varningens finger. Bland arbetslivsforskare ser man med bekymmer på de långsiktiga konsekvenserna för den svenska samförståndslinjen inom arbetsmarknaden. Genom globaliseringen och en alltmera rörlig arbetsmarknad har nya och andra influenser sökt sig in i den svenska modellen. Krav har ställts om att luckra upp i kollektivavtalstecknandet och i flera av de arbetsrättsliga lagarna, i syfte att öppna den svenska arbetsmarknaden för internationaliseringen. Få, för att inte säga inga, forskningsrapporter visar på att en uppluckrad arbetsrätt och ett uppluckrat kollektivavtalstecknande skulle innebära en förstärkning av svensk arbetsmarknad. I utredningen, , som överlämnats till regeringen och som tar sikte på formerna kring arbetskraftsinvandring till från tredjeland, visas på betydelsen av starka parter och stort samförstånd inom arbetsmarknaden. I de förslag som angivits från regeringen rörande trygghetssystemen och försäkringar för anställda påtalas värdet av partsgemensamma lösningar genom exempelvis omställningsförsäkringar. Svensk tradition med parter på arbetsmarknaden som genom kollektivavtal skapar stabilitet har varit bärande för näringslivet i och svensk arbetsmarknad. Denna tradition är av största vikt för att möta framtida utmaningar för svensk arbetsmarknad. Regeringen bör också inhämta erfarenheter av kollektivavtalstecknande som en stabilisator på en alltmera globaliserad arbetsmarknad.
mot · GV02A225 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av arbete. kommer jobben och med den kommer även ökandet av arbetsplatsolyckorna. har det registrerats 109000 arbetsskador, merparten av dessa var arbetsolyckor. 32000 av arbetsolyckorna medförde frånvaro från arbetet. Förutom arbetsplatsolycksfallen har det anmälts 15000 arbetsplatssjukdomar. Det är arbetsgivarens ansvar att se till att de anställda inte skadas eller blir sjuka av jobbet. Arbetsgivarna ska arbeta systematiskt med arbetsmiljöarbete och ska se till att arbetsgivarna följer de lagar och regler som finns. Detta görs genom besök på arbetsplatser. som fler personer kommer ut i arbete så blir arbetsmiljön eftersatt faktum är att antalet arbetsplatsolyckor som medfört sjukfrånvaro har ökat över riket. I handlar det om en 6-procentig ökning där rapporterades 349 arbetsplatsolyckor som ledde till sjukfrånvaro . Det är främst bland kvinnorna som arbetsplatsolyckorna ökat mest: av de 349 anmälda fallen var 294 kvinnor. Regeringen har beslutat om att spara till ingången av 2009 på ; detta innebär att 225 tjänster försvinner. Vi ser med oro på denna utveckling som regeringen säger sig vilja ha fler personer i arbete är den inte beredd att satsa på arbetsmiljön. Det är viktigt att regeringen ser vikten av insatser när man vill att fler människor ska arbeta.
mot · GV02A226 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av sektorsöverskridande jämställdhetsarbete. Jämställdhetsarbetet i går alldeles för långsamt. Den könsmaktsordning som råder i samhället innebär att männen fortfarande har högre löner än kvinnor; de erbjuds i större utsträckning chefsposter som deltidsarbete är vanligare bland kvinnor än män. Detta är bara ett par exempel på hur starkt könssegregerad arbetsmarknaden är. Kvinnor utför en större andel obetalt arbete än män, och en större andel kvinnor än män får ersättning från socialförsäkringen. Vi måste synliggöra den könsmaktsordning som råder och angripa de strukturer som upprätthåller den. I samhället finns flera sektorsöverskridande områden där det finns myndigheter. Detta gäller till exempel integrationsfrågor, miljöfrågor och ungdomspolitiken. Detsamma borde kunna gälla jämställdhetsarbetet och genusperspektivet, där myndighetens uppgift till exempel kan vara att ansvara för omvärldsbevakning, uppföljning och utvärdering, bidragsgivning, kunskapsutveckling och information. Detta föreslås också av utredaren av Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitikens nya mål, SOU2005:66. Det finns ett behov av att ytterligare stärka jämställdhetsarbetet och att tydligt visa att det är en prioriterad fråga.
mot · GV02A227 · 2007-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen och vårdbidrag. Föräldrar kan erhålla vårdbidrag om de har ett barn som är sjukt eller som har funktionshinder. Barnet ska behöva särskild vård och tillsyn . Vårdbidraget kan betalas ut av antingen kommunen eller . I vissa fall kan det betalas ut . Men den ekonomiska tryggheten med vårdbidrag varierar beroende på vem som står som utbetalare för vårdbidraget, kommunen eller . Vid arbetslöshet som inträffar senare kan den som fått ett vårdbidrag stå utan ekonomisk trygghet. Är kommunen utbetalare betraktas vårdbidraget som ersättning för utfört arbete och kan tillgodoräknas som ett arbetsvillkor i arbetslöshetsförsäkringen. Är utbetalare kan vårdbidraget inte tillgodoräknas som ett arbetsvillkor. Tid med vårdbidrag är inte heller överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Den tid som vårdbidraget betalats ut är en extrem period som redan gett inkomstförlust. Med anledning av ovanstående resonemang bör tid med vårdbidrag, oavsett utbetalare, kunna betraktas som överhoppningsbar tid.