ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02So500 · 2007-10-04 00:00:00 — En handlingsplan för mammografiundersökningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan i syfte att säkra mammografiundersökningars kvalitet och tillgänglighet. får 7000 kvinnor diagnosen bröstcancer. Det innebär att ungefär var tionde kvinna i kommer att få bröstcancer var tionde kvinna. erbjuds alla kvinnor i vissa åldrar i hela att frivilligt få genomgå mammografiundersökning. Landstingen beslutar vilka åldrar som ska inbjudas. rekommenderar landstingen att erbjuda kvinnor i åldrarna mammografiscreening. Det är sedan landstingen som har att besluta om och i vilken omfattning screening ska erbjudas. som kvinnor också uppmanas till självundersökningen en gång är det av stor vikt att de kvinnor som upptäcker felaktigheter eller känner oro snabbt kan komma till en läkare. Grundpelaren i bröstdiagnostik är trippeldiagnostiken, dvs att läkaren känner igenom eller palperar bröstet, att man utför bilddiagnostik dvs mammografi och eventuellt ultraljud samt nålbiopsi för vävnadsdiagnostik. Trippeldiagnostik är en mycket säker och väl beprövad metod för att upptäcka bröstcancer. Mammografiundersökningar är viktigt eftersom man har en större möjlighet att upptäcka tumören i ett tidigare stadium än någon annan undersökningsmetod. Att överlevnaden förbättras avsevärt om tumören upptäcks tidigt är också visat i en mängd studier. Av 100 kvinnor med bröstcancer upptäcks mellan 75 och 90 vid mammografiundersökning. För kvinnor som väljer att delta i mammografiscreening minskar dödligheten med i genomsnitt . har det framkommit oroväckande signaler om att bristen på mammografispecialister lett till att rekommendationer inte följs. Läkarbristen innebär också att allt färre kvinnor får sina provresultat bedömda av två läkare, vilket är en garant för kvalitet. Därför bör det sättas in resurser och krav på att till exempel alla läkare som utbildas till röntgenläkare ska genomgå obligatorisk mammografiundervisning . Krav bör också införas på att enbart godkänner röntgenspecialister som fullgjort mammografiutbildning. Regeringen bör verka för framtagandet av en handlingsplan i syfte att öka andelen mammografispecialister. Därutöver är det minst lika viktigt att skapa uppföljningsverktyg och införa kvalitetsgranskning för att säkerställa att rekommendationer verkligen efterlevs. Risken finns annars att mammografiundersökningar om inte kommer att kunna erbjudas på många håll i . Det vore givetvis förödande, inte bara för de kvinnor som drabbas utan också för deras anhöriga, bekanta och vänner som också drabbas när en kvinna insjuknar i bröstcancer. Låt oss därför anstränga oss till det yttersta för att fler kvinnor ska få sin cancer upptäckt och att de genom effektiv och kvalitetsmässig hjälp får möjlighet att överleva.
mot · GV02So501 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i alkohollagens bestämmelser så att det blir möjligt att kräva obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod och kameraövervakning vid entréer samt utbildning av dörrvakter och krogägare. gick en grupp studenter ut för att ta reda på om människor behandlas lika i kroglivet, oavsett synbar etnisk tillhörighet. Så var inte fallet. Nio gånger av 13 avvisades mörkhyade sällskap med hänvisning till att de saknade medlemskort eller att klubben var abonnerad. besöktes klubben av ljushyade sällskap. De fick i samtliga fall komma in utan medlemskort eller gästlista. Dörren öppnades med ett leende. Etnisk diskriminering i kroglivet är vanlig, men ofta svår att bevisa. Men hade studenterna med sig kamera och mikrofon. Efteråt anmäldes krogarna till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). En del krögare som anmälts har gått med på förlikning. Regeringen ska se över alkohollagens bestämmelser om villkor i syfte att detta instrument i högre grad ska kunna användas i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Direktiv har tagits fram för att utreda frågan. Problemen är flera. Det tog exempelvis DO trots den överväldigande bevisningen många månader innan myndigheten bestämde sig för att stämma krogarna. Det finns säkert möjlighet att effektivisera handläggningen på DO och även att ytterligare öka anslagen för information. Det är viktigt att människor känner till lagen och anmäler varje gång de upplever sig diskriminerade, och att DO kraftfullt driver fallen rättsligt. Straffet är inte heller tillräckligt hårt och det förebyggande arbetet otillräckligt. Kännbara skadestånd kan tvinga krogägarna att inse att diskriminering inte lönar sig. Att dra in utskänkningstillstånd för krogar som diskriminerar, införa obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod, kameraövervaka entréer och utbilda dörrvakter och krogägare är sätt väl värda att prova.
mot · GV02So503 · 2007-10-04 00:00:00 — Stöd och hjälp till medberoende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inkludera hjälp och stöd till medberoende i behandling av människor i missbruk. Olika slags drogberoende är ett av vår tids största hälsoproblem. Mer än 500000 svenskar beräknas vara alkoholberoende. 250 000 är beroende av lugnande eller smärtstillande medel och 40 000 är narkotikaberoende. Blandberoende har blivit allt vanligare och andelen kvinnor med alkohol- och/eller tablettberoende har ökat kraftigt . Detta gör att många familjer, anhöriga, vänner och arbetskamrater till de sjuka personerna berörs direkt eller indirekt. Man har räknat att fyra, fem personer runt varje missbrukare dras in i dennes sjukdomsyttringar och sjukdomsförlopp på ett eller annat sätt. Alla dessa närståendes lidanden har uppmärksammats förhållandevis dåligt, och forskning på deras problem har varit och är fortfarande endast sporadisk och mycket bristfällig. En make/maka eller barn till en aktiv missbrukare är medberoende i missbruket, medberoende därför att man ställer upp och skyddar, ljuger och hjälper så att missbrukaren kan få missbruka ifred. Eventuella rykten dementeras eftersom den medberoende inte ens själv förstår vad det handlar om. Ju mer den som är medberoende ställer upp, desto mer kan missbrukaren missbruka. Under en medberoendes fasad av kontrollerat beteende döljs nedstämdhet, oro, depression, lagrad ibland av förnekelse, stöd till barnen, skydd åt hela familjen från insyn av grannar, vänner chefer, socialarbetare. Den långvariga psykiska pressen har lett till psykiska besvär i form av fobier, panikångest, tvångstankar och sömnsvårigheter. Listan kan göras lång. Därtill kommer otaliga psykosomatiska besvär som stressmage, spänningshuvudvärk, migrän, andningsbesvär, spänningar i nacke och rygg och en mängd andra åkommor som leder till försämrat immunförsvar med många infektioner, hudåkommor och så vidare. Om och när den beroende får hjälp tar samhället för givet att den medberoendes problem är lösta, men det är långt ifrån fallet. Den beroende har fått hjälp ut ur sitt missbruk och sitt beteende medan den medberoende är fast i samma mönster. Det saknas riktlinjer och bestämmelser som ger de medberoende rätt att få hjälp och stöd och de glöms ofta bort efter samhällets insats mot missbrukaren. Det borde vara en självklar del i varje verksamhet som bedriver behandling för missbruk att även inkludera de medberoende i sitt arbete och ge dem hjälp och stöd. Det skulle underlätta livet både för den som blivit drogfri och dennes anhöriga.
mot · GV02So504 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olika trosriktningars och andra frivilligorganisationers engagemang i palliativ vård. Palliativ vård (lindrande vård) syftar till att ge patienter och närstående så mycket stöd och hjälp som möjligt vid vård i livets slutskede. Det handlar dock inte om att vare sig påskynda eller uppskjuta döden. Den första grupp som i fick palliativ vård var cancerpatienter i livets slutskede. Det rådande synsättet är att alla som har behov av palliativ vård ska få det, oavsett diagnos. Palliativ vård kan erbjudas i hemmet, på ett sjukhem, på sjukhus eller på en palliativ enhet/hospice. Många olika yrkesgrupper deltar. Närstående familj, partner och vänner har en mycket viktig roll. Patienter och närstående bör i den palliativa vården erbjudas stöd också av olika trosriktningar och andra frivilligorganisationer. Kommuner och landsting bör i dialog med bland andra kyrkor och samfund analysera på vilket sätt de kan bidra på detta viktiga vårdområde. En utgångspunkt ska i den dialogen vara att är ett mångkulturellt samhälle med många olika trosriktningar. Den palliativa vård som finns är i allmänhet bra. Men det finns stora skillnader. På en del håll finns det brister i utbudet och tillgängligheten av palliativ vård. Huvudmännen bör se över behovet av palliativ vård och bör bevaka utvecklingen så att målet kan nås att palliativ vård kan erbjudas alla som behöver det. Regeringen bör vidare ge i uppdrag att i bland annat kontakter med Kommuner och Landsting överväga hur olika trosriktningar och andra frivilligorganisationer i ökad utsträckning kan engageras i den palliativa vården.
mot · GV02So507 · 2007-10-03 00:00:00 — Kompetensutveckling för vård- och omsorgspersonal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling för vård- och omsorgspersonal. Allt fler blir allt äldre i vårt land, det är ett numera känt och vedertaget faktum. Därmed kommer behovet av att kunna rekrytera vård- och omsorgspersonal bli större än vad det är . Det är därför viktigt att statusen för vårdyrkena uppvärderas. Det är både ett sätt att få mer kompetent personal och ett sätt att få upp lönerna för dessa yrken. Det säkerställer dessutom vårdkvaliteten. Med hänvisning till utbildningsprogrammet måste vi fortsätta att satsa på kompetensutveckling inom äldreomsorgen, som vi behöver ett mentorsprogram för de som kommer nya inom yrket. Äldre, duktiga medarbetare bör kunna utbildas till handledare för nyanställda och oerfarna. Utöver kompetensutveckling måste arbetsmiljön säkras och fler anställas när fler äldre behöver vård och omsorg, liksom vi måste vidareutveckla våra boendeformer och satsa mer på hemsjukvården för äldre. Ett ökat inflytande och ökad delaktighet för personalen inom äldrevården är ett viktigt instrument för en god arbetsmiljö och därmed för en god omvårdnad av våra äldre.
mot · GV02So509 · 2007-10-03 00:00:00 — Äldreomsorg utifrån den enskildes önskemål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att äldreomsorgen måste anpassas mer efter den enskildes behov av omsorg och tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurserna inom äldreomsorgen ska följa individen. står inför en förändring inom äldreomsorgen och det är en önskvärd sådan. är det tyvärr alltför många äldre som inte får den äldreomsorg som de egentligen har rätt till och som möts av en omsorg som är för lite anpassad efter den enskildes önskemål. Problemet kan till stor del tillskrivas en stelbent tro från den politiska nivån om att alla äldre önskar samma form av äldreomsorg. Äldreomsorgsministern har aviserat flera viktiga satsningar men framförallt givit en signal om att äldreomsorgen mer ska utgå från den enskilde personen. Det välkomnar jag, särskilt mot bakgrund av att kraven på äldreomsorgen kommer att öka ännu mer kommande år. började nämligen fyrtiotalisterna att pensionera sig, en grupp som sammantaget uppgår till cirka 1,1 miljoner människor. De tillhör en generation som inte kommer att acceptera att den sociala sektorn inte utvecklats på samma sätt som till exempel service- och tjänstesektorn, där den enskildes behov dominerar vad som erbjuds. En tidigare socialdemokratisk minister har beskrivit denna generation som ett problem men egentligen är det precis tvärtom. Många inom denna generation både kan och vill till exempel arbeta efter att ha uppnått den officiella pensionsdagen, vilket är en enorm tillgång. Att öka antalet arbetade timmar i är avgörande för att både möta en demografisk och internationell utmaning. Vidare så är denna generation förhållandevis köpstark vilket kan öppna upp för en helt ny efterfrågan av tjänster än vad som är fallet . För äldreomsorgen ställer detta krav på snabb utveckling för att möta en ny situation. Den nya generationen är till exempel inte i lika stor utsträckning, och inte i lika tidigt skede i livet, beroende av den vård och omsorg som vi förknippar med dagens äldreomsorg. Det som krävs är en bättre matchning mellan vårdgivare och vårdtagare, där utbudet styrs efter den enskildes behov istället för ett fiktivt kollektivt behov. En äldreomsorg som samarbetar mellan olika sektorer i samhället för att bättre kunna ge den service som våra äldre ska erbjudas. Att fler privata aktörer erbjuds möjlighet att utveckla äldreomsorgen är självfallet mycket viktigt men även den kommunala äldreomsorgen behöver tänka i nya banor. Det är därför av största vikt för en kvalitetssäkrad äldreomsorg att resurserna följer individen, där den äldre och eventuellt de anhöriga tillsammans med vårdpersonalen avgör behovet av vård och servicetjänster. Det är också nödvändigt att kommunerna i sin boendeplanering tar hänsyn till de äldres behov av differentierat boende utifrån olika behov.
mot · GV02So510 · 2007-10-04 00:00:00 — Djur i samhällets tjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan nyttjas än mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården. Människan har haft domesticerade djur och så kallade sällskapsdjur vid sin sida i många . Detta har ofta bidragit till en ökad livskvalitet för både människor och djur. Forskningen tyder även på att nyttjandet av djur i samhällets tjänst varit såväl samhällsekonomiskt som mänskligt lyckat. Effekterna kan röra alltifrån psykologisk, fysiologisk, ekonomisk och social karaktär. Ledarhundar för blinda, polishundar, tullhundar och hästar inom militären har kunnat kompletteras med framgångsrika projekt med sällskapsdjur inom kriminalvården, äldreomsorgen och . Detta arbete utvecklas successivt världen över. I och används sällskapsdjur i undervisning för att få barn att träna sin förmåga att känna empati, överbrygga klyftor mellan grupper och träna ansvar. Den amerikanska kriminalvården nyttjar hundar för att återanpassa interner och bygga upp förtroende och ansvar. Det svenska kvinnofängelset har byggt upp ett häststall som de kvinnliga internerna sköter. Inom psykiatrin och åldringsvården fungerar ofta hundar och katter som del av terapi och välmående. En viktig del av rehabiliteringen av funktionshindrade har länge varit handikappridning. På fält efter fält sker samarbete mellan djur och människa i samhällets tjänst. Detta arbete bör dock kunna intensifieras och utvecklas än mer i .
mot · GV02So512 · 2007-10-04 00:00:00 — Rätt att välja medicinsk abort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors rätt att fritt kunna välja medicinsk abort genom att barnmorskor tillåts att utföra dessa aborter. Rätten för kvinnor att kunna välja när, var och hur de vill sköta sin fertilitet och sexuella samt reproduktiva hälsa är grundläggande för kvinnors rättigheter. Denna rätt innefattar också att kunna genomföra sin abort och få det såväl medicinska som psykiska stöd hon själv upplever att hon behöver. Enligt svensk lag har abortsökande kvinnor rätt att välja mellan kirurgisk och medicinsk abort fram till den nionde graviditetsveckan. Detta är gränsen för när man kan göra en medicinsk abort. I föreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFF 2004:4) står: När kvinnan har bestämt sig för abort bör den utföras möjligt. växer abortköerna på sina håll i . Även när en kvinna väl tagit beslutet att genomföra en abort kan hon få vänta åtskilliga veckor, vilket gör att en medicinsk abort omöjliggörs på grund av att hon passerat den utsatta tiden. Detta är inte acceptabelt. Kvinnor måste garanteras tillgång till medicinsk abort. Barnmorskor bör därför ges möjlighet att sköta dessa medicinska aborter.
mot · GV02So513 · 2007-10-04 00:00:00 — Nationellt center för kvinnosjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt center för kvinnosjukvård. finns på ett centrum för genusmedicin. Centret forskar bland annat kring skillnader vid framtagningen av läkemedel, hur läkemedel används och hur den medicinska forskningen tar hänsyn till skillnaderna mellan män och kvinnor. Tack vare detta centrum, tillsammans med forskning som bedrivs på andra orter i landet och utomlands, framför allt i , ökar kunskaperna om skillnaderna mellan mäns och kvinnors vårdbehov. Tyvärr visar forskningen bland annat att möten mellan läkare och patient skiljer sig åt beroende av om läkaren är man eller kvinna respektive patienten är man eller kvinna.1 i har , på vissa specifika avdelningar, tagit hänsyn till könsaspekten i den praktiska vårdverksamheten, bland annat i bemötandet. Exempelvis finns en särskild avdelning för kvinnor som utsatts våldtäkt och en annan avdelning har specialiserat sig på alternativa metoder kring barnafödande. Men trots att frågan nu fått uppmärksamhet under kvarstår det faktum att kvinnor får sämre vård än män.2 Utan ett samlat grepp kring forskning och implementering av genusmedicinska rön kommer vi inte uppnå de stora framsteg som krävs för att nå en jämställd vård inom rimlig tid. För att kunna implementera de forskningsresultat som renderas samt för att få underlag för klinisk forskning inom genusmedicin behövs ett nationellt centrum för kvinnosjukvård. Detta kan inte enbart åligga landstingen utan bör också vara en uppgift för staten. , Jämställd vård Könsperspektiv på hälso- och sjukvården , sid 87. Se exempelvis publikation från Kommuner och Landsting 2007, (O)jämställdhet i hälsa och vård En genusmedicinsk kunskapsöversikt.
mot · GV02So515 · 2007-10-03 00:00:00 — Stöd för missbrukande kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa kunskap och forskning kring missbrukande kvinnors situation. Situationen för kvinnor med missbruksproblem blir allt svårare i . I och med att allt fler kvinnor konsumerar droger, alkohol och narkotika i allt större omfattning ökar även beroendeskapet och därmed de sociala problemen. Missbruket sprider sig även allt längre ner i åldrarna. Kvinnor erbjuds för det mesta samma vård som männen, fast oftast i mindre omfattning. Kanske för att de inte bråkar och gormar lika mycket som sina manliga kamrater och att därför deras problematik inte tas lika mycket på allvar. har kvinnor en helt egen problematik. De är extra utsatta genom att de har en rent fysiskt lägre toleransnivå för droger än männen, men också genom att de ofta har en väl invand roll av offer för misshandel och sexuella övergrepp i förhållande till det manliga könet. erbjuds i allt större omfattning öppenvård för missbrukare från hemkommunernas sida, både av ekonomiska skäl och utifrån synvinkeln att det är bättre att lära sig att klara sitt missbruk i sin hemvanda miljö. Detta innebär emellertid för kvinnorna att de bor kvar i sin miljö med sina hemroller, med sina skuldkänslor och sin skam, och med sin dubbla börda, både som oftast misslyckad mamma och som missbrukare. Omkring dessa kvinnor finns även för det mesta män som vill fortsätta att förtrycka för att behålla sin makt, vilket gör det ännu svårare för kvinnorna att resa sig ur sin misär. När det gäller speciellt kvinnor behöver många fler heldygnsvård, att helt och hållet byta miljö och få stöd till att finna självrespekt och ändrade vanor i sitt liv. Detta är det enda sättet att orka bryta den onda cirkeln, att för en begränsad tid komma bort från den omgivningen som bara innebär elände och förtryck. Så gott som alltid i dessa fall är det inte bara kvinnan som är drabbad utan det finns barn med i bilden, nästa generation som aldrig hitintills har förstått vad ett vanligt liv i en vanlig, fullt fungerande familj innebär. Dessa barn är kanske ännu mer i behov av en förändring, en ljusning, för att orka växa. Det som behövs är att regeringen tar initiativ till att utveckla speciella missbruksprogram för kvinnor. Att vi ser den speciella roll som kvinnor får i och med missbruket, och som i mycket innebär att alla negativa krafter som finns i vårt samhälle kring könsrollerna tiodubblas för dessa kvinnor och blir ett ok som man till slut inte orkar bära. Här måste forskningen och beprövade erfarenheter användas för att sammanställa och utveckla vården för dessa kvinnor i syfte att dessa resultat sedan kan komma till bred användning i den vård som kommuner och landsting erbjuder kvinnorna.
mot · GV02So516 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra lagstiftningen om könstillhörighet. (SOU 2007:16) presenterades . Syftet med utredningen var att se över könstillhörighetslagstiftningen, en lagstiftning för trans- och intersexuella personer. Det är positivt att det nu sker en översyn av denna lag. Utredningen föreslår att lag ska upphävas och ersättas med en ny lag om ändring av könstillhörighet som innehåller många bra förslag. Bland annat föreslås att transsexuella tillåts frysa ned könsceller så att de kan bli föräldrar i ett senare skede samt att de transsexuella som är gifta inte ska behöva skilja sig vid ett könsbyte. Alla förslag i utredningen är dock inte bra, några rent ut sagt märkliga regler kvarstår eller införs. Utredningen föreslår visserligen att tvångssterilisering vid könsbyte förbjuds, men föreslår att lagen ska kräva ett borttagande av könskörtlarna, i princip ett ingrepp som rent medicinskt är större än sterilisering. Det kan inte vara så att vi 2007 i bestraffar människor som vill byta kön genom att tvångssterilisera dem även om många könsbytare har önskemål om att operera bort könskörtlarna. Det bör även ges möjlighet för framförallt transsexuella att byta kön utan kirurgiskt ingrepp. Innebörden av detta är att de bör få möjlighet att byta namn och personnummer utan att genomgå ett rent praktiskt könsbyte. Unga transsexuella lever fullt ut som det kön de uppfattar sig som, klär sig i det könets kläder och en del av dem får dessutom hormonbehandling, vilket leder till att de av utomstående uppfattas som tillhörande det kön de känner sig som. Att ge dem möjlighet att göra ett juridiskt byte av kön skulle ge dem en bekräftelse på deras upplevda identitet. Beslutet kan dessutom enkelt ändras om det mot förmodan skulle visa sig vara felaktigt. Ovanstående möjlighet till juridiskt byte av kön ska inte endast omfatta unga utan alla transsexuella personer. Inte alla klarar av det stora medicinska ingrepp som krävs vid ett fysiskt könsbyte, men de ska ändå kunna så långt det är möjligt leva som det kön de känner sig. Vidare bör det öppnas upp för att personer under myndighetsåldern ska kunna genomföra könsbyte, dels juridiskt, dels medicinskt. Detta mot bakgrund av att många redan i mycket unga år har en klar uppfattning om sin könsidentitet. Kravet på att personen är konstaterat transsexuell samt att han eller hon sedan avsevärd tid upplever att han eller hon tillhör ett annat kön kan därför kvarstå trots att personen i fråga är . Regeringen bör därför noga se över lagstiftningen på detta område och inte endast se till den lagda utredningen. Även de grupper som företräder trans- och intersexuella måste i högre grad involveras i detta arbete, i annat fall riskerar lagstiftningen hamna fel. Det är också betydelsefullt att utredningens synpunkter om en kvalitetsmässig TS-vård i hela tas tillvara.