mot · GV02Sf323 · 2007-10-01 00:00:00 — En modern politik för nutidens familjer 3En modern politik för nutidens familjer3 4Arbetslinjen och den svenska tvåförsörjarmodellen grundpelare för trygghet och välfärd5 5Vårdnadsbidraget vänder utvecklingen bakåt7 6Med siktet mot ett jämställt föräldraskap8 6.1En jämställdhetsbonus istället för vårdnadsbidrag10 6.2Bättre stöd till gravida och nyblivna föräldrar10 7Kvinnors villkor i arbetslivet12 7.2Förändringarna i a-kassan missgynnar kvinnor15 7.3Förstärkt anställningsskydd för föräldralediga redan infört15 8Barnomsorg när du behöver den16 8.1Förutsättningar för en kvalitativ förskola17 8.2Jämställdhetsarbetet måste börja redan i förskolan18 8.3Tillgången till öppen förskola och fritids18 9Trygg ersättning vid sjukdom och föräldraledighet19 9.1Barn i ekonomiskt utsatta familjer20 10En andra chans till papporna21 11Sverige står inför ett vägval vårt erbjudande till kommuner och barnfamiljer22 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förstärkt arbetslinje i familjepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en jämställdhetsbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjerna för den långsiktiga utvecklingen av föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämlika äktenskap.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till heltid.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade möjligheter att erbjuda barnomsorg på obekväma arbetstider.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om delat barnbidrag vid växelvis boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett jämställdhetspaket riktat till kommuner och barnfamiljer. 1 Yrkande 4 hänvisat till CU. 2 Yrkande 5 hänvisat till AU. 3 Yrkande 6 hänvisat till UbU. 3En modern politik för nutidens familjer Vi socialdemokrater vill ha en familjepolitik grundad på barnets bästa, generell välfärd samt jämställdhet mellan män och kvinnor. Generellt har barn i goda uppväxtvillkor, och möjligheterna för barn som växer upp här är större än i många andra delar av världen. Receptet är och förblir en politik som bidrar till både social och ekonomisk utjämning med en solidarisk omfördelning. Unga kvinnor vill vara självförsörjande och fullfölja sina livsprojekt. Unga män vill ta del i sina barns uppväxt och vara närvarande pappor på ett helt annat sätt än deras egna fäder. Lika tidsenligt som det är att möta deras förväntningar, lika otidsenligt är det att bortse från att minst ett par generationers kvinnor fött döttrar som allt oftare kunnat förverkliga sina livs drömmar. rankas återkommande som världens mest jämställda land, och hela följer vårt exempel. Framgången bygger på är en väl utbyggd barnomsorg i kombination med en generös föräldraförsäkring. har Socialdemokraterna drivit fram reformer som inneburit ytterligare förbättringar. Barnbidraget har höjts med per barn och månad. Maxtaxa har införts i förskolan. Rätt till förskola för föräldralediga och arbetslösa har införts. Föräldraförsäkringen har förlängts med en månad och garantinivån i föräldraförsäkringen höjts. Trots att på många sätt är ett föregångsland finns fortfarande hinder i samhället och på arbetsmarknaden som försvårar valen för småbarnsföräldrar. För det kan vi inte stå handfallna. behöver en politik och ett välfärdssystem som kan svara upp till de värderingar och attityder som dagens unga föräldrar har. En viktig utmaning är att förbättra kvinnors löner och villkor i arbetslivet. Rätten till heltid och lika lön för likvärdigt arbete är för oss socialdemokrater centrala. Möjligheterna för både kvinnor och män att kombinera förvärvsarbete med ansvar för barn och familj måste öka. Barnfamiljer har olika villkor. Ändå delar många den ständiga kampen om tiden. Med ett tufft arbetsliv som ställer allt högre krav på individerna blir detta ännu tydligare. Vardagens krav är stundom oändliga. Det gäller att vara duktig, prestera på jobbet, eller att över huvud taget få ett varaktigt arbete. Alla vill också vara en närvarande och trygg förälder. När stress och övertid på jobbet brottas med dagishämtning, läxläsning och fritidsaktiviteter försvinner den egen tid som vi behöver för att må bra. När familjer träffas blir barnen, livet och tiden det man ofta återkommer till. Människor är olika så också familjer. Vissa familjer får barn medan barnafödandet för andra av olika skäl skjuts upp till senare i livet. Många barn växer upp i familjer med en ensamstående förälder, medan andra barn bor växelvis hos sin mamma och pappa. En del familjer har bara ett eller två barn, medan andra barn växer upp med många syskon. Vissa barn växer upp med föräldrar som är homosexuella. Andra familjer består av studerande med små barn, och andra är företagare med andra villkor än de som förvärvsarbetar. Alla ska kunna känna sig trygga, även när livet förändras. Särskilt tufft är det för ensamstående med barn, studerande föräldrar och föräldrar till svårt sjuka barn. Inte sällan upplever de begränsningar i föräldraskapet på grund av dålig ekonomi och känslor av bristande stöd från omgivning och samhälle. Möjligheterna för barnen blir färre. För deras skull behövs också en familjepolitik med kompensatoriska inslag som tar hänsyn till deras särskilt utsatta situation. Det faktum att familjer är olika måste också få sin avspegling i den lagstiftning som reglerar olika former av familjeförhållanden, exempelvis genom senaste årens förändringar som givit homosexuella par möjlighet att registrera sitt partnerskap och undanröjt hindren för samkönade par att prövas som adoptivföräldrar. Men fortfarande finns två parallella lagar som reglerar äktenskap och partnerskap, vilket naturligtvis är otidsenligt. Det är därför dags att införa ett jämlikt äktenskap lika för alla. Även om det finns olika typer av familjer väljer de allra flesta att försörja sig genom att båda föräldrarna har inkomster från arbete. Om kvinnor tvingas välja mellan barn eller arbete väljer de det . Gedigen vilja att klara sig själv och vara ekonomiskt självständig präglar dagens unga kvinnor i . Det är utan tvekan ett resultat av ett aktivt jämställdhetsarbete på olika områden. Grundförutsättningen har varit en välfärdsmodell som omfattar alla liksom att rätten till utbildning och arbete inte ska bero av vilken klass eller vilket kön man tillhör. Andra länder står på kö för att finna svar på hur förenat en hög förvärvsfrekvens med ett högt barnafödande. Svaret är återigen en väl utbyggd förskola i kombination med en generös föräldraförsäkring som gör att kvinnor slipper välja mellan arbete och barn. Det räcker att ta sig en bit ned i för att träffa åtskilliga kvinnor som tvingas välja bort barn. Men unika ställning hotas . När nu i vill backa utvecklingen och införa ett vårdnadsbidrag som utan tvekan drastiskt försvagar kvinnors förankring på arbetsmarknaden undrar vi om de ägnar sig åt omvärldsbevakning alls. i satsar nu med som viktig förebild på en förbättrad föräldraförsäkring och en utbyggd förskola. I avvecklas nu vårdnadsbidraget. parti gör tvärtom söker sig istället tillbaks mot forna hemmafruideal. Här hemma presenterade SCB så sent som en rapport som tydliggjorde sambandet mellan lång mammaledighet och sämre karriärmöjligheter. De kvinnor som tagit lång föräldraledighet blir i mindre utsträckning befordrade.1 Det är ett tydligt exempel som pekar på riskerna med ett vårdnadsbidrag. En annan effekt är att dessa kvinnor får lägre pension. För en person som tjänar och som stannar hemma räcker det inte ens för att kompensera för de uteblivna pensionsinbetalningar på som han eller hon går miste om . Vad som ses som lång föräldraledighet skiljer sig dessutom mycket åt mellan könen. Om en kvinna är föräldraledig signalerar det något helt annat än om en man tar föräldraledigt lika länge.2 Men är det alltför få pappor som nyttjar de dagar de har rätt till. Att pappors uttag av föräldraledigheten ökar är angeläget. I grunden handlar det om att göra upp med traditionella könsrollsmönster i arbetslivet och i familjer. Det är vår bestämda uppfattning att mäns rättigheter och skyldigheter inom familjens hägn har uppmärksammats för lite. Med rätta har en stor del handlat om kvinnors rättigheter i arbetslivet. Men om ingen betydande uppmärksamhet fästs vid den sneda könsfördelningen för det obetalda hemarbetet, riskerar strävan efter kvinnors bättre villkor i arbetslivet bli en chimär. Beviset för det finner vi i det vedertagna begreppet om kvinnors dubbelarbete. Om kvinnor och män ska ha lika chanser i arbetslivet kan inte kvinnan ensam bära de roller hon haft . Hon kan inte fortsätta att vara städpatrull och förstahandsförälder i hemmet. behöver en familjepolitik som tar sig an dessa utmaningar utan att fastna i stereotypa könsroller som vrider klockan tillbaks till . Det handlar om en politik som hjälper dagens barnfamiljer inte stjälper dem. Den ska inge hopp, om än förvåning, i mödrar och mormödrar. I den här motionen anger vi färdriktningen för en politik för mer jämställda familjer. Huvudinriktningen handlar om hur viktiga delar av familjepolitiken bör utvecklas . Hur jämställdheten ytterligare ska öka och på fler områden återkommer vi till i andra motioner. 4Arbetslinjen och den svenska tvåförsörjarmodellen grundpelare för trygghet och välfärd Grunden för den svenska välfärdsmodellen har varit arbetslinjen. Med den som grund ska systemen underlätta för den enskilde individen att klara sin egen försörjning. Arbete handlar om både skyldigheter och rättigheter. I ett samhälle med höga välfärdsambitioner är arbete en förutsättning. Då krävs att så många som möjligt förvärvsarbetar. Den synen har också starkt stöd i forskning på området. I studier med internationella jämförelser visar det sig att den svenska familjepolitiken vilar på en tydlig tvåförsörjarmodell. Familjepolitiken stöder såväl kvinnligt förvärvsarbete som manligt deltagande i omvårdnaden av barnen, inte minst genom en inkomstrelaterad föräldraförsäkring, särbeskattning och offentligt finansierade tjänster som förskola. Konsekvenser av tvåförsörjarstödet är förutom ett högre kvinnligt förvärvsdeltagande och ökat manligt deltagande i omvårdnaden av barnen ett högre barnafödande, lägre barnfattigdom och förändrade traditionella könsrollsmönster.3 Det som i forskningen kallas för ett mer traditionellt familjestöd utmärks av en familjepolitik som stöder hög könsarbetsdelning med vårdnadsbidrag och andra skattebaserade bidrag för den partner som inte arbetar. Det traditionella familjestödet uppvisar rakt motsatta konsekvenser till tvåförsörjarmodellen lägre barnafödande, högre barnfattigdom och starkare traditionella könsroller.4 Borgerliga företrädare har talat mycket om vikten av arbete. Tråkigt nog visar de inga prov på att förstå även vikten av en arbetslinje i familjepolitiken. Trots att regeringen talat sig varm för att bryta utanförskap och minska bidragsberoendet arbetar nu regeringen ivrigt med att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. Ett kontantstöd på till föräldrar som avstår från förvärvsarbete, är inte rätt sätt att använda samhällsresurserna. Vårdnadsbidraget om det införs kommer drastiskt att försvaga tvåförsörjarmodell och dessutom bli ett markant avsteg från arbetslinjen. Kvinnors ställning på arbetsmarknaden behöver förstärkas inte försvagas. Uttag av vårdnadsbidrag leder dessutom till att de som nyttjar det, får en lägre pension än om de skulle ha jobbat. För en kvinna som tjänar innebär detta i praktiken att hon går miste om i pensionsinbetalningar som hon utnyttjar vårdnadsbidraget.5 Det motsvarar halva vårdnadsbidraget. I en jämförelsestudie med internationella attityddata undersöks bland annat hur den tvåförsörjarmodell vi har i skulle vara kopplad till en mer stressfylld tillvaro för föräldrar med små barn. Men det visar sig att så inte är fallet. Föräldrar upplever inte mer stress i länder med tvåförsörjarmodeller, och föräldrarna anser i mindre utsträckning att barnen drabbas negativt av mammans arbete än i andra länder. Snarare förefaller stressen bland småbarnsfamiljer i med flera nordiska länder vara något mindre utbredd än i många andra länder. När arbetande mammors och pappors stress jämförs och hänsyn även tas till föräldrarnas ålder, familjesituation, utbildning, sociala klass samt antalet arbetade timmar konstateras att stressen är mindre utbredd i länder med högre tvåförsörjarstöd. Däremot upplever kvinnor mer stress i hemmet än män i alla länder, också i . Så även om de svenska kvinnorna, trots hög förvärvsfrekvens, inte upplever mer stress än kvinnor i andra länder uppger nästan varannan svensk kvinna, men bara var fjärde svensk man, att livet i hemmet ofta är stressigt. 6 Forskningen pekar här ut ett viktigt problem. Kvinnor i upplever mer stress i hemmet än män, men inte i första hand beroende på deras omfattande arbetskraftsdeltagande. Den slutsats vi kan dra av det är att det inte är mer obetalt arbete i hemmet som kvinnor behöver i stället mindre. Snarare handlar det om att förbättra kvinnors villkor i arbetslivet, parallellt med att minska den skeva könsfördelningen över det obetalda hemarbetet. Vi socialdemokrater tänker inte överge arbetslinjen som en grundläggande princip. Den är nödvändig för att klara välfärden och för mäns och kvinnors lika möjligheter till ekonomisk självständighet. Tvärtom ser vi behov av en ny och förstärkt arbetslinje som bör ligga till grund för kommande familjepolitiska reformer. I det läget är det oroväckande att några borgerliga partier nu verkar i motsatt riktning och vill införa vårdnadsbidrag. 5Vårdnadsbidraget vänder utvecklingen bakåt Ett vårdnadsbidrag försvagar inte bara arbetslinjen. Vårdnadsbidraget riskerar också att allvarligt urholka kvaliteten i barnomsorgen. SKL har uppskattat att vårdnadsbidraget kan kosta kommunerna 2,5 miljarder. Det motsvarar kostnaden för 7 600 personer som arbetar i barnomsorgen eller en nästan tioprocentig minskning av antalet anställda i barnomsorgen enligt RUT:s beräkningar. Det är alltså en kraftig urholkning av den allmänna förskolans resurser med minskad personaltäthet och större barngrupper som följd. Vi tycker inte att det är rätt att barn som går i förskolan ska drabbas av att några väljer att utnyttja vårdnadsbidraget. Den ensamstående föräldern får dessutom betala två gånger för vårdnadsbidraget, dels genom att inte kunna utnyttja det, dels genom att det tar resurser från den förskola hennes barn finns i. En ensamstående förälder som ska leva på kommer att få svårt att skaffa mat på bordet till barnen. I kan man nu se effekterna av det vårdnadsbidrag, s.k. kontantstøtte, som den förra norska regeringen införde för . Kontantstøtte kom att bli en reform som tog kvinnor från arbetsmarknaden av bidragstagarna var kvinnor. Värst utsatta blev kvinnor med utländsk bakgrund i storstadsområdena. En redan tidigare svag förankring i arbetslivet försämrades ytterligare när vårdnadsbidraget blev den försörjning de hänvisades till.7 står nu i begrepp att avveckla vårdnadsbidraget. Även i andra länder som infört vårdnadsbidrag har åtgärden haft en tydlig effekt genom att framför allt kvinnor med svag arbetsmarknadsanknytning använder vårdnadsbidraget och riskerar att ytterligare marginaliseras på arbetsmarknaden på grund av den långa frånvaro från arbetslivet som bidraget leder till.8 utvärdering visar också andra negativa effekter som minskad integration för barn. Språkutvecklingen för barn i invandrarfamiljer som har haft s.k. kontantstøtte har varit sämre än för de barn som deltagit i förskolan.9 Även andra länders erfarenheter visar att det är en övervägande majoritet kvinnor som nyttjar bidraget. Det är alltså ett rejält kliv tillbaka för jämställdheten och en rejäl kvinnofälla. Dessutom beskärs barns rätt till förskola. Det kan inte vi acceptera. Vi värnar kombinationen en god och väl utbyggd förskola för alla jämte en generös och flexibel föräldraförsäkring. Men vårdnadsbidraget hotar detta. 6Med siktet mot ett jämställt föräldraskap Även om den svenska föräldraförsäkringen håller hög klass, finns klara brister att komma till rätta med. Att pappornas uttag inte är större, trots landets höga jämställdhetsprofil, är en sådan. Politiken kan aldrig ensam vare sig råda bot på eller klä skott för hur föräldrar väljer att dela sin föräldraledighet. Ansvarsfördelning i hemmet och för barnen kan till en del förklaras med attityder och värderingar som måste förändras. Däremot får inte politiken stå svarslös i frågan om att öka pappors deltagande i omvårdnaden av barnen. Politikens uppgift är att understödja attitydförändringar med verkningsfulla reformer och lagstiftning. byttes moderskapsersättningen ut mot föräldrapenning, och det blev möjligt även för män att vara hemma och vårda sitt barn. Första året togs ca 0,av alla föräldrapenningdagar ut av män. var motsvarande siffra . Den andel av föräldrapenningdagarna som tagits ut av män har nästan fördubblats , från 10,till . Det är naturligtvis en positiv utveckling, även om det går trögt. En femtedel av dagarna uttagna av män är långt ifrån ett samlat jämställt uttag av föräldrapenning.10 I genomsnitt tog papporna ut per pappa och mammorna ca 350dagar per mamma för barnen som föddes och uppnådde ålder . I tog papporna ut flest antal dagar per person med . Papporna i län använde minst antal dagar med per person. Det visar att det finns regionala skillnader som kan vara värda att studera närmare. analyser visar vidare också att pappornas uttag har anpassat sig efter hur reglerna kring införandet av en och sedan två s.k. pappa och mamma-månader utformades.11 Även om möjligheterna för män och kvinnor i att ägna mer tid åt barnen har ökat och fram tills återstår åtskilligt att göra. Pappaledighet eller överhuvudtaget social möjlighet för män att ägna mer tid åt våra barn är 1900-talets stora revolution. Orden kommer från som är författare till boken bli pappa. Han menar att om man varit med och tagit hand om sitt barn från början och varit delaktig fullt ut i att barnet överlevt och växt upp till en självständig fungerande människa får man därmed också större respekt för allt levande. har en klar poäng. måste vi se pappors uttag av föräldraledigheten i ett barnperspektiv. Det handlar om barns tillgång och rätt till båda sina föräldrar. Mätningar har visat att det inte bara är pappornas totala uttag av föräldrapenningdagar som är lågt. Även kunskapen hos pappor är låg om deras rätt till hälften av dagarna i föräldrapenningen. Många trodde att de endast kunde nyttja de månader som är vikta åt pappan. Andra hade överlåtit till sin partner att bestämma över hur föräldraledigheten skulle fördelas.12 Det visar inte bara hur viktigt det är med relevant och målstyrd information om föräldraförsäkringen till nyblivna föräldrar. Resultatet visar också att det finns ett behov av attitydförändringar hos såväl män som kvinnor. Pappor måste i ökad utsträckning kräva sin rätt, liksom mammor måste dela med sig. Vård av barn är ingen förmån förbehållen kvinnan. Dessutom är det viktigt att fortsätta arbetet med att förändra attityder i arbetslivet. Att vara föräldraledig ska vara en lika stor självklarhet och rätt för pappan som för mamman. Vi socialdemokrater vill utveckla föräldraförsäkringen för barns ökade tillgång till båda föräldrarna och för ett jämställt föräldraskap. Vi är beredda att utveckla fler förslag baserade på föräldraförsäkringsutredningen för att knyta en större del av föräldraförsäkringen till respektive förälder. Målet är tydligt. Vi socialdemokrater vill ha ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Viktiga utgångspunkter vid en reformering av föräldraförsäkringen är: Att se till barnets bästa föräldraförsäkringen ska främja barnets rätt och tillgång till båda föräldrarna. Den ska göra det möjligt för båda föräldrarna att vara hemma med barnet efter födseln. Att den kan ge kompensation till föräldrarna för det inkomstbortfall som uppstår vid föräldraledigheten, varför också en förstärkt arbetslinje blir så viktig. Att den utvecklas så att den ökar jämställdheten mellan könen. Familjepolitiken i sin helhet bör utvecklas så att den bidrar till en förstärkt arbetslinje som stöder ett högt arbetskraftsdeltagande för både kvinnor och män. Här nedan presenterar vi socialdemokrater inriktningen på en modern familjepolitik för mer jämställda familjer. Vår agenda innehåller bland annat en jämställdhetsbonus till föräldrar och arbetsgivare, barnomsorg på obekväma tider, en utvecklad föräldraförsäkring med bland annat utvidgad rätt till vila och ledighet i slutet av graviditeten och fler gemensamma föräldrapenningdagar vid barnets födelse, ökad rätt till heltid samt fortsatt kvalitetsarbete i förskolan. 6.1En jämställdhetsbonus istället för vårdnadsbidrag Vi har räckt ut vår hand till regeringen. Om regeringen avstår från att införa ett vårdnadsbidrag är vi beredda att ingå en överenskommelse om en jämställdhetsbonus i familjepolitiken. Vårt erbjudande skulle skapa möjlighet till en parlamentarisk uppgörelse som garanterar en hållbar familjepolitik som inte utsätts för förändring vid varje regeringsskifte. TCO har föreslagit att de föräldrar som delar på föräldraförsäkringen ska få en ekonomisk bonus en jämställdhetsbonus. En jämställdhetsbonus blir ett ekonomiskt incitament som bidrar till att föräldrar faktiskt kan få råd att ta ut dagar i föräldraförsäkringen mer jämställt . Vi är också beredda att analysera möjligheterna att ge en jämställdhetsbonus till de arbetsgivare som uppmuntrar och stöder män att ta sin del av ansvaret för hem och familj. Många av de värderingar och synsätt om vem som ska vara ansvarig för barnen understöds av traditioner och diskussioner på arbetet och med den syn som arbetsgivaren lägger på arbetet. Med en mer tillåtande och självklar attityd från arbetsgivarens sida borde pappors uttag av föräldraledigheten kunna öka. 6.2Bättre stöd till gravida och nyblivna föräldrar En majoritet av kvinnorna, , som födde barn , försörjde sig av graviditeten på ersättningar från socialförsäkringssystemet. I genomsnitt handlade det om som utbetalades i form av föräldrapenning, havandeskapspenning eller sjukpenning. Statistiken visar vidare att av de gravida kvinnorna tar ut föräldrapenning före barnets födelse medan havandeskapspenning betalades ut till av kvinnorna.13 Möjligheten för gravida att gå hem vid fysiskt ansträngande arbeten eller när ens arbetsförmåga är nedsatt är viktig och bidrar till att många kvinnor klarar sig oskadda genom graviditeten samt minskar risken för att barnet lider skada. Dessvärre uppfyller inte tillämpningen av reglerna alltid kraven om en rättssäker likabehandling. Bristen ligger framför allt i att bedömningar skiljer sig mellan olika orter och regioner. Vi förutsätter därför att pågående arbete för att öka likabehandlingen och rättssäkerheten i socialförsäkringarna även fäster uppmärksamhet vid detta problem. Ändå tror vi inte att det räcker. Vi vill få bort synen att graviditet skulle vara ett sjukdomstillstånd snarare än något naturligt. Statistiken säger oss att besvär under graviditeten är vanligt. Många gravida kommer i den här situationen oavsett deras yrke eller arv, miljö och levnadsvanor. Det är inte förbehållet bara dem med direkt fysiskt tunga och påfrestande arbeten. vet vi att sociala skillnader påverkar såväl de ofödda barnens hälsa som spädbarn. Arbetsmiljön har också betydelse liksom stressfaktorer. I en studie som presenterades kunde man visa att för gravida kvinnor med låg kontroll i arbetet var risken högre att få dödfödda barn, högre att få barn med låg födelsevikt, och högre att få för tidigt födda barn.14 Här har arbetslivet ett viktigt ansvar för att kunna erbjuda sjysta arbetsvillkor och god arbetsmiljö.