mot · GU02Fi7 · 2007-05-01 00:00:00 — Vi föreslår dessutom att bostadsersättningen till asylsökande återinförs samt att ersättningsnivån återställs till tidigare nivåer om för ensamstående och för familjer. Detta är viktiga reformer för att rätta till det faktum att genomförd politik har gjort redan fattiga människor ännu fattigare. Mot bakgrund av att förvarstagande endast skall ske i undantagsfall och med tydlig tidsbegränsning bör utgifterna för detta minskas jämfört med regeringens förslag. Vi vill också minska utgifterna för utresor för avvisade och utvisade. 16.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg delar inte regeringens ambitioner att kommersialisera viktiga välfärdstjänster. Vi menar att denna politik kommer att leda till en sämre användning av skattepengarna när dessa också går till dubbla administrationer, reklam och vinst. Denna utveckling utgör även ett hot mot viktiga värden inom välfärdssektorn, då vinstintresset riskerar att prioriteras före sådant som behov, jämlikhet, rättvisa och kvalitet. vill genomföra en rejäl tandvårdsreform från med kraftigt subventionerade tandhälsobesök som skall kosta högst för patienten. Ett ambitiöst högkostnadsskydd skall träda in redan vid behandlingskostnader om . Totalkostnaden för vår tandvårdsreform är beräknad till . Tyvärr går det alldeles för långsamt att uppnå målen i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Därför föreslår att avsätts för att stimulera tillgänglighetsutvecklingen. Vi vill också ha viktiga förbättringar inom områdena färdtjänst, riksfärdtjänst och bilstödet för funktionshindrade. Handikapporganisationerna bör få ökat stöd. vill ge ytterligare stöd till kvinnor som utsätts för mäns våld genom ett bidrag till utveckling av resursjourer för kvinnor som utsatts för mäns våld men som också har andra problem, som missbruk eller psykiska funktionshinder. Vi vill också inrätta ett nationellt resurscentrum mot prostitution och en jämställdhetsenhet på . En stor satsning görs på utbildningsinsatser kring sexualiserat våld för anställda inom och personal som arbetar med funktionshindrade. Regeringens satsning på den psykiatriska hälso- och sjukvården är otillräcklig och därför avsätter vi ytterligare resurser på det området. Vår bedömning är att det krävs en nationell kraftsamling för att stärka psykiatrin . Vi avser därför att återkomma i samband med höstbudgeten med förslag om hur den nationella psykiatrisamordnarens utredningsförslag skall hanteras. Vi vill också se ett starkare och mer regionalt grundat folkhälsoarbete och föreslår att det inrättas regionala folkhälsocenter i alla sjukvårdsregioner. Stödet för personer som är i behov av speciallivsmedel bör förbättras och barn bör få receptbelagda läkemedel gratis. saknar av personalen i äldreomsorgen grundutbildning. Likaså är bristen på specialkunskaper om till exempel demenssjukdomar stor. Det behövs ett långsiktigt stöd till kompetenshöjning inom äldreomsorgen och vi avsätter för detta ändamål och . Många kvalitetshöjande och bra verksamheter har dragits i gång inom missbruksvården, bland annat genom den statliga satsningen Ett kontrakt för livet. behövs det långsiktighet för att inte allt skall rinna ut i sanden, och vi avsätter därför för fortsatt satsning på missbruksvården. 16.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Regeringen genomförde i och med budgetpropositionen en rad omfattande försämringar och kraftiga nedskärningar på sjukförsäkringens område. Dessa minskningar innebär genomgripande konsekvenser för grunderna i socialförsäkringssystemet och därmed för individens rätt till ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. avvisar ovillkorligen idén att försämringar i trygghetssystemen för sjuka och arbetslösa skulle leda till stärkt närvaro på arbetsmarknaden och vill därmed återställa samtliga försämringar som regeringen genomfört. Vi vill återställa taket i sjukförsäkringen till tio basbelopp och återställa den sänkning av sjukpenningen som genomförts genom ändrad beräkningsgrund för sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Detsamma gäller sjukpenningen för arbetslösa. För att förhindra att personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning får en ytterligare försämring av sin framtida pension vill vi även återställa den försämring som regeringen genomfört vad gäller den så kallade antagandeinkomsten. Regeringen föreslår förändrad beräkning av inkomstunderlaget för bostadstillägg för personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Förslaget syftar enligt regeringen till att ge ett ekonomiskt incitament för sjuk- och aktivitetsersatta att återgå i arbete på deltid. anser att det visserligen kan vara angeläget att undanröja negativa marginaleffekter inom bostadstillägget, men att andra åtgärder bör prioriteras för att stärka de ekonomiska förutsättningarna för denna grupp. Därför avvisar vi regeringens satsning och föreslår i stället att bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning skall höjas till samma nivå som det som föreslås för ålderspensionärer. Det innebär en höjning av ersättningsnivån till i ett första steg samt en höjning av hyrestaket till . Dessutom föreslår vi en fortsatt stegvis höjning till för bägge grupperna. För att förbättra villkoren för en grupp som är mycket eftersatt föreslår vi också en stegvis höjning av ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen till . Mot denna bakgrund bör regeringens förslag om ändring i lagen (2001:716) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. avslås. Detta bör besluta. avvisar också de besparingar som regeringen anger genom omfattande åtgärder för så kallad fuskbekämpning. Vidare föreslår vi att karensdagen i sjukförsäkringen skall slopas . 16.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslår inom detta utgiftsområde en rad satsningar för att förbättra pensionärernas ekonomiska villkor. Vi vill höja garantipensionen och anvisar för detta 2008, 2009 och 2010. Vi föreslår också en fortsatt höjning av ersättningsnivån till av bostadstillägget till pensionärer. Detta är ett viktigt verktyg för att stärka ekonomin för de fattigaste pensionärerna, av vilka många är kvinnor. Dessa åtgärder bör prioriteras framför regeringens förslag om att öka de ekonomiska incitamenten för äldre att arbeta längre. Därför avvisar vi regeringens förslag om att ändra beräkningen av inkomstunderlaget för bostadstillägg och även för detta anvisade medel. 16.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn vill genomföra en individualisering av föräldraförsäkringen 2008. Det är en nödvändig reform för att bryta den ordning på arbetsmarknaden som diskriminerar kvinnor, liksom den föreställning om vilket ansvar kvinnor respektive män har i förhållande till sina barn. Att individualisera föräldraförsäkringen handlar också om att stärka barns rätt att ha tillgång till båda sina föräldrar och att tillgodose mäns behov av nära relationer till sina barn. För att stärka de ekonomiska villkoren för ensamstående föräldrar föreslår vi en höjning av underhållsstödet med 2008 och att det värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. De försämringar av sjukförsäkringen om sänkt tak och förändrad beräkningsgrund för den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) som regeringen genomfört innebär neddragningar även inom utgiftsområde 12. Därmed innebär våra förslag att återställa dessa förändringar att vi anvisar medel även inom detta utgiftsområde. Detsamma gäller för de avvisade besparingar som regeringen har antagit för sina åtgärder om så kallad fuskbekämpning inom föräldraförsäkringen. 16.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad anser att regeringens föreslagna inriktning av integrationspolitiken är mycket problematisk. Det saknas insatser för att stärka möjligheterna på arbetsmarknaden för nyanlända och personer med utländsk bakgrund och för att bekämpa diskriminering. Flera av regeringens förslag leder i stället bort från rätten till lika villkor på den reguljära arbetsmarknaden. avvisar mot denna bakgrund regeringens förslag om instegsjobb och föreslår i stället en särskild satsning på nyanlända flyktingar inom ramen för anställningsstöd . Vi avvisar även regeringens förslag om att upprätta så kallade nystartscentrum. Vi välkomnar att den satsning som påbörjades under förra mandatperioden på yrkesbedömning ges fortsatta medel. Den förstärkning av medlen till kommunernas flyktingmottagande som regeringen föreslår är inte tillräcklig. menar att det krävs ett tydliggörande om att alla kommuner skall vara skyldiga att ta emot flyktingar. Dessutom skall ersättningen för flyktingmottagandet höjas för att ge kommunerna de ekonomiska förutsättningar som krävs. De medel som anvisas inom anslaget bör enligt vår mening användas till en generell höjning av schablonersättningen. Därmed avvisar vi den konstruktion om att kommunerna skall ges högre ersättning baserat på den mottagna flyktingens uppvisade resultat i introduktionsprocessen som föreslås. En sådan modell riskerar att bidra både till att det sker en utsortering inom flyktingmottagandet och till en försämring av kvaliteten på sfi-undervisning och övrig introduktionsverksamhet. Vi avvisar också regeringens förslag om att införa en så kallad stimulansersättning till individen och avvisar därmed också de medel som aviseras för detta. Men vi välkomnar de medel som satsas för att förbättra mottagandet av ensamkommande barn. vidhåller förslaget om att ett amnestibeslut skall genomföras i asylprocessen. Vi föreslår att detta skall genomföras och omfatta dem som fått avslag på sina ansökningar i samband med den tillfälliga asyllag som gällde från till . Detta är nödvändigt för att ge upprättelse och uppehållstillstånd för dem som felbehandlats i den tidigare processen och till dem som tvingats leva som gömda. Förslaget innebär en tvåårig kostnad på anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande . sker en besparing på anslag inom utgiftsområde 8. är vidare mycket kritiskt till regeringens beslut att lägga ned utan att ha löst viktiga frågor om vem som skall ta över de ansvarsområden som åligger verket. Därför bör den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad, 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 8 Migration samt 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 6.6.7) avslås. Detta bör besluta. Vi avvisar den neddragning av anslaget för integrationsåtgärder med för att finansiera förslag inom utgiftsområdet som regeringen föreslår. Vi föreslår i stället en förstärkning av området för att satsa på verksamheter som arbetar med antirasism och antidiskriminering. Det gäller bland annat medel till , antidiskrimineringsbyråer och invandrades riksförbund. Regeringen har genomfört enorma nedskärningar inom arbetsmarknadspolitiken, vilket inte kompenseras av minskad arbetslöshet eller de nya arbetsmarknadspolitiska program som aviseras i vårbudgeten. En mindre andel av de arbetssökande kommer att omfattas av den aktiva arbetsmarknadspolitiken och fler hänvisas till öppen arbetslöshet. Det är en destruktiv politik som kommer att försämra möjligheterna för de arbetssökande att återgå till jobb och försvåra nödvändig omställning på arbetsmarknaden. Vi avvisar regeringens jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa samt jobbgarantin för ungdomar. De båda programmen är otillräckligt beredda och beskrivna samt underfinansierade för att nå målet om kvalitativa och meningsfulla insatser. vill i stället satsa mer på verkningsfulla insatser som riktade anställningsstöd och arbetsmarknadsutbildningar. Inom ramen för aktivitetsgarantin vill vi utveckla satsningen på Gröna jobb genom att utöka antalet platser till 6000, av vilka en tredjedel skall reserveras för unga långtidsarbetslösa. Vi vill utöka arbetsförmedlingens samarbetspartner till att förutom också omfatta och . Vi avvisar regeringens förslag att det särskilda anställningsstödet och offentligt skyddat arbete (OSA) flyttas från skattekrediteringar på inkomstsidan till utgiftsområde 13. Vi behåller stöden i form av skattekrediteringar på inkomstsidan. Vi satsar dessutom ytterligare 2008 och 2,1miljarder kronor 2009 och 2010 genom skattekrediteringar på inkomstsidan på plusjobb, utbildningsvikariat och övriga anställningsstöd inklusive en särskild satsning på nyanlända flyktingar. som en omfattande omorganisation av aviseras har myndighetens anslag minskats kraftigt. menar att den nya myndigheten omöjligt kan antas utföra ett mer effektivt arbete med mindre resurser . För en mer effektiv verksamhet där mer tid och resurser ägnas åt såväl individuella insatser för varje arbetssökande som förbättrade kontakter med arbetsgivare och utbildningsanordnare krävs tvärtom mer resurser. En solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring som ger löntagarna inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en central del i den gemensamma välfärden och för en väl fungerande arbetsmarknad. Vi avvisar de sedan budgetpropositionen beslutade och aviserade försämringarna av a-kassan som omfattar samordning av dagar med a-kassa och aktivitetsstöd, kortare ersättningsperiod för personer samt slopad möjlighet till en ny ersättningsperiod. Vi återställer ersättningsnivåerna i både a-kassan och aktivitetsstödet till för hela ersättningsperioden. Från vill vi höja högsta dagpenningen per dag , därefter till per dag. Från höjs grundbeloppet från dagens 320 till per dag. Vi avvisar regeringens förslag att förändra förutsättningarna för statens regressrätt i fråga om lönegaranti. 16.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Förebyggande arbetsmiljöarbete är centralt för att motverka ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Arbetsmiljöfrågor är dessutom i hög grad jämställdhetsfrågor eftersom de arbetsplatser och yrken som är kvinnodominerade genererar mer arbetsrelaterad ohälsa. vill stärka och utveckla arbetsmiljöarbetet och ge och skyddsombuden mer resurser och bättre verktyg i sitt arbete. Vi anser också att en nollvision för dödsfall i arbetslivet bör uppställas. avvisade regeringens omotiverade nedläggning av () i budgetpropositionen . Nedläggningen innebär en förskingring av kunskaper och av en viktig informationskälla för såväl arbetsmarknadens parter som myndigheter och beslutsfattare. anser att de resurser som förfogat över även bör avsättas till arbetslivsforskning och informationsinsatser om forskningsfältet. Sedan den nya regeringen tillträdde har inga propositioner på jämställdhetsområdet lags, och det är oklart om regeringen alls har några ambitioner på området. Det ökade anslag till särskilda jämställdhetsåtgärder som avsattes i budgetpropositionen har såvitt känt ännu inte omsatts i konkreta satsningar eller projekt. menar att anslaget till särskilda jämställdhetsåtgärder skall användas för tidsbegränsade jämställdhetsprojekt, vilka skall fördelas av Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. Vi avvisar användandet av denna post som en uppsamlingsplats för eventuella kommande idéer på det jämställdhetspolitiska området och gör i stället stora jämställdhetssatsningar på flera utgiftsområden, till exempel ett statsbidrag till kommuner som bekämpar löneskillnader, till individualiserad föräldraförsäkring, till ett skyddspaket för våldsutsatta kvinnor och barn, till fortbildning inom rättsväsendet och och till ökade anslag till genusforskning. avser att återkomma med förslag på lagstiftning och organisation på diskrimineringsområdet med anledning av förslag. Oavsett framtida organisering av den verksamhet som JämO bedriver anser vi att insatserna mot könsdiskriminering i arbetslivet är en högt prioriterad fråga och att mer resurser bör avsättas för det arbetet. Mot denna bakgrund bör den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområdena 14 Arbetsliv respektive 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt 13 Arbetsmarknad (avsnitt 6.6.9) avslås. Detta bör besluta. 16.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd har haft ett relativt generöst studiestöd, som dessutom har genomgått kontinuerliga förbättringar. Detta har haft positiva effekter och har inneburit att den sociala snedrekryteringen vid högskolan har minskat. Denna utveckling riskerar nu att brytas eftersom studiemedlen har förlorat i värde och inte längre täcker många studerandes levnadsomkostnader. Social och ekonomisk trygghet är en förutsättning för att fler skall kunna studera och för att höja utbildningsnivån i samhället. Det är troligt att studiemedlens minskade värde är en av orsakerna till att antalet sökande till högskolan minskar. Det är viktigt att framhålla att studiemedlen också är en förutsättning för studier inom vuxenutbildningen och annan eftergymnasial utbildning än vid högskola. I den ekonomiska vårpropositionen höjdes studiemedlen med /månad vilket inte är tillräckligt för att återställa studiemedlens värde. föreslår att studiemedlen höjs med ytterligare /månad . Risken för stora studieskulder är ett hinder för många att börja studera, inte minst sedan villkoren i arbetslöshetsförsäkringen har försämrats för många studerande. För att minska de studerandes skuldsättning är det angeläget att öka bidragsdelen. föreslår att det sker en successiv höjning av bidragsdelen med totalt . Vi vill också ge fler möjlighet att studera med det högre bidraget (av totalbeloppet) för att kompensera för det avskaffade rekryteringsbidraget. Dessutom har vi för avsikt att se över vilka ytterligare åtgärder som behövs för att förbättra studerandes ekonomiska och sociala situation. 16.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utbildning är en av de viktigaste faktorerna för att skapa välstånd och utveckla ett demokratiskt och rättvist samt socialt och ekologiskt hållbart samhälle. genomför därför en stor satsning på hela utbildningssystemet, från förskola till forskning, för att höja kvaliteten och ge fler människor chansen att öka sin kunskap. Regeringens utbildningspolitik går ut på att begränsa människors möjligheter att få en utbildning. Den vill införa fler och tidigare betyg i vilket leder till sortering och ökad utslagning, särskilt av elever från studieovana hem. Kraven på lärarutbildningen sänks, och lärarna får sämre förutsättningar att ge eleverna den hjälp de behöver. Gymnasieskolan skall återigen delas upp med ökade skillnader mellan studieförberedande och yrkesförberedande program. Många elever i gymnasiet kommer inte att få de kunskaper de behöver i arbets- och samhällslivet samt för fortsatta studier. Höjda krav och extra meritpoäng för språkstudier vid antagning till högskolan leder till att färre kan komma in på en högskoleutbildning och att den sociala snedrekryteringen ökar. Det är unikt i ett internationellt och historiskt perspektiv att en regering medvetet för en politik för att sänka den generella utbildningsnivån. Många barn och ungdomar äter ingen frukost hemma. Att servera frukost i skolan är ett sätt att ge alla elever goda förutsättningar att orka hela skoldagen. Vi inrättar ett särskilt bidrag så att alla grundskolor kan erbjuda eleverna frukost. Bra matvanor har lika stor betydelse för alla elever oavsett ålder. Vi anser därför att även elever på gymnasieskolan skall ha rätt till kostnadsfria skolluncher. Detta finansieras under utgiftsområde 25. I förskolan och skolan skall 30000 fler anställas. Alla barn skall ha möjlighet att utvecklas i trygg miljö och nå målen i , och därför vill se fler förskollärare och lärare. Det behövs också fler barnskötare, specialpedagoger, genuspedagoger, elevhälsopersonal och inte minst mer personal i fritidshemmen. De medel som avsattes 2002 för att stärka flickors självförtroende gick i mycket liten utsträckning till projekt som innefattade feministiskt självförsvar, trots att det var ett av huvudsyftena. Vi avsätter därför totalt för att stärka arbetet med feministiskt självförsvar ute på skolorna. Alla lärare skall få en bra utbildning av hög kvalitet. Vi vill därför fortsätta utvecklingen av den sammanhållna lärarutbildningen genom att förlänga vissa lärarexamina, bland annat med inriktning på förskolan och tidiga år, så att all lärarutbildning ger examen på avancerad nivå. För att ge alla människor möjlighet till de grundläggande kunskaper som behövs för arbets- och samhällsliv samt för fortsatta studier är det viktigt att alla har tillgång till utbildning oavsett ålder. Därför vill vi öka volymen i den kommunala vuxenutbildningen med 15000 platser. Vi föreslår också 500 nya platser på folkhögskolorna för att bedriva undervisning i svenska för invandrare (sfi). För att göra utbildning tillgänglig för fler och för att förtydliga statens ansvar att tillhandahålla en fungerande infrastruktur för studier på distans föreslår vi att staten övertar ansvaret för finansieringen av kommunala lärcentrum. Kvaliteten inom högskolan måste stärkas. Vi vill därför förbättra forskningsanknytningen vid högskolornas grundutbildning genom att höja anslagen till både grundutbildning och forskning för att lärare vid högskolan, främst lektorer, skall få ökade möjligheter att bedriva egen forskning. vill vi skapa förutsättningar för att höja andelen disputerade lärare vid högskolan. Dessa åtgärder, som innebär en satsning på , är särskilt viktiga för att höja kvaliteten inom lärarutbildningen. 16.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Regeringens politik inom utgiftsområdet innehåller insnävningar, främst i form av bristande uppräkningar av anslag som under fått vidkännas ordentliga urholkningar. Den återbetalda momsen till scenkonstinstitutionerna får dessa visserligen behålla för åren , men hålls pengarna inne. Regeringen beslutade att dra in sammanlagt för 45 regionala scenkonstinstitutioner och , , Svenska rikskonserter och . Dessa institutioner har enligt beslut i Regeringsrätten fått rätt till fullt avdrag för mervärdesskatt, ett beslut i samklang med vad som redan gällde för vissa andra kulturinstitutioner, exempelvis och Operan. Anslagen för de senare har däremot inte neutraliserats som de övrigas. Vi menar att principen likabehandling bör gälla och nedskärningar därmed inte göras för någondera gruppen. De satsningar man gör handlar huvudsakligen om jobb, och gläder sig åt att regeringen tagit upp ett gammalt krav från oss, den så kallade tredje anställningsformen, och avsätter pengar inte bara till frilansande skådespelare utan också till dansare och musiker. Som nästa steg behövs en bildkonstnärsallians. Den etniska och kulturella mångfalden, som regeringen säger sig vilja stödja med , behöver mycket mer pengar än så om vi skall leva upp till de möjligheter som en mångkulturell nation kan erbjuda. Hit hör också de åtaganden gjort i och med att de fem nationella minoriteterna erkändes. Accessjobb för att ta hand om vårt kulturarv är bra, men de måste omvandlas till fasta jobb möjligt. Riksutställningar och måste få en fullständig kompensation för de kostnader de åsamkats genom flytten av deras verksamhet. I övrigt driver vi fortsättningsvis kravet på återinförande av de fria museientréerna, lösning på problemen med pensionerna inom scenkonsten och hyrorna i de så kallade ändamålsfastigheterna. Filmstödet är underfinansierat, och den fria scenkonsten och hela kultursektorn bör ha sina anslag värdesäkrade. Spelvinsterna från använder vi fortfarande till ungdomsidrotten, men vi vill stegvis göra idrotten oberoende av spelpengar. De regionala kulturinstitutionerna behöver stärkas sedan anslagen under urholkats. Vi lägger till scenkonsten, 20 till musiken, 10 till museerna och 10 till biblioteken , med lätt höjning 2009 och 2010. Till barnkulturen vill vi ha ett treårigt anslag om från Svenska Spels vinst, i enlighet med barnkulturutredningens förslag, men vill sedan föra in även detta anslag under den ordinarie kostnadsramen. 16.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Regeringens bostadspolitik saknar alla sociala ambitioner.