ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ub232 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet. Som student är det, förutom just studier, ekonomin som ger bekymmer. Studenter får studiemedel fördelat på en bidragsdel och en lånedel. Huruvida studenten vill låna, är upp till den enskilde. Dock finns det omständligheter som påverkar studentens valmöjligheter. Framförallt är det ett så kallat fribelopp som sätter gräns för hur mycket man får tjäna för att ha rätt till fullt studiemedel. Denna begränsning är helt onödig. Förutsättningarna ovan skapar en situation där politiken avgör ett val som borde vara studentens, nämligen att avgöra hur mycket tid som kan avsättas för arbete utan att studierna blir lidande. Om studenten anser att det finns tid som kan användas för att arbeta, och på detta sätt minska den börda som studielån innebär, bör studenten också få använda till arbete utan att det slår tillbaka på studenten. Studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat. Detta innebär automatiskt en begränsning av hur mycket studenten hinner arbeta. Den för arbete disponibla tiden kan dessutom variera från termin till termin. Med nuvarande system kan studenterna ej jobba hårt då tiden medger och spara till en annan termin. Besluten över ekonomi och livssituation bör tillhöra individen, inte staten. Därför måste fribeloppet för studenter avskaffas.
mot · GV02Ub233 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om frivillig idrottsundervisning. För många elever är skolans idrottsundervisning en plåga. För även om ämnet kallas gymnastik, idrott eller idrott och hälsa handlar det om fysisk aktivitet, ofta i grupp där resultaten bedöms och betygsätts. skriver att i ämnet idrott och hälsa ska skolan bland annat sträva efter att eleven utvecklar en god kroppsuppfattning samt stimuleras till ett bestående intresse för regelbunden fysisk aktivitet och tar ett ansvar för sin hälsa. Men tävlingar och mätning av de fysiska resultaten som elever presterar skapar stress och press och ger inte bättre hälsa. Det finns undersökningar som visar att ämnet mest uppskattas av elever som redan utövar idrott. Både läroplanen och anser också att idrott som sker utanför skolan är betygsgrundande. Elever som inte uppskattar idrott och sport har naturligtvis högre frånvaro från de lektionerna. Det går att ta hjälp från kreativa orsaker, som vrickade fötter eller en hastigt påkommen förkylning och ibland sådant som listigt placerade tandläkartider. Det finns ingen enkel möjlighet att välja bort ämnet från sin skoltid eller ens anpassa ämnet till sina behov. En frivillig idrottsundervisning betyder att eleven själv får ta ställning till om den vill delta i skolans aktiviteter när det gäller sport och idrott. Även om eleverna inte är myndiga i lagens mening bör de själva bestämma om de vill delta i sport och idrottsaktiviteter under skoltid, på samma sätt som de själva bestämmer hur de vill göra på sin fritid. Frihet är alltid bättre än tvång. Frivillighet för elever gör att undervisningen måste förändras och utvecklas så att det i stället handlar om att erbjuda någonting positivt och att möta varje människas behov och önskningar.
mot · GV02Ub234 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att välja IT i stället för slöjd i skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar. Nya kunskaper och nya färdigheter krävs av våra barn och ungdomar. Skolan måste kunna möta de kunskapskrav framtida generationer behöver. Ett problem är att alla de ämnen som elever haft fortsatt finnas kvar som eleverna har större behov av nya färdigheter. Det är otvivelaktigt så att fler människor har större nytta av fördjupade kunskaper inom IT än av de traditionella slöjdämnena. För att få plats med olika ämnen måste de ämnen som av tradition finns kritiskt granskas. Ämnet slöjd måste i detta sammanhang kunna ställas mot unga människors behov av fördjupade IT-kunskaper. Ämnet slöjd bör därför bli frivilligt så att de elever som är i behov av extra IT-undervisning kan erbjudas den möjligheten.
mot · GV02Ub235 · 2007-09-27 00:00:00 — Inriktning för idrott och hälsa i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen för idrott och hälsa i skolan. Regelbunden fysisk aktivitet är en grundförutsättning för fysiskt och psykiskt välbefinnande. Alltför många barn rör sig alltför lite. Detta kan leda till sämre inlärningsförmåga, sämre hälsa, övervikt och därmed risk att utsättas för mobbning. Även arbetslivets höga ohälsotal kan delvis ha sin förklaring i för lite motion i skolan. Det är av yttersta vikt att skolidrotten lägger grunden för ett sunt leverne och fysisk aktivitet. Under nio läsår är det obligatoriskt med 500 timmars idrott och hälsa. tillhör därmed de länder som garanterar minst tid till skolidrott i . Till detta kommer elevens val, , och skolans val, , som kan användas till hälsa och idrott. Detta upplägg innebär att det ser mycket olika ut på de svenska skolorna. Det innebär också att det ser väldigt olika ut mellan eleverna på en och samma skola. De som inte idrottar och därmed är i störst behov av skolidrotten tenderar att vara de som idrottar minst även i skolan. Elever med idrottsbakgrund använder däremot gärna elevens val för idrott. Skolidrottens existens motiveras av att skolan har möjlighet att nå alla de barn som inte idrottar på sin fritid. Skolgymnastiken fungerar inte alltid som den borde. Den allt större gruppen passiva och överviktiga barn upplever dessa skoltimmar av ombyte, idrottande och efterföljande obligatorisk duschning som veckans stora ångestögonblick. Idrott och hälsa som begrepp måste fördjupas och omvärderas. Vi har formaliserat allt idrottande, vilket innebär att fysiska aktiviteter innebär medlemskap i en idrottsförening med tillhörande utrustning och inte sällan resultatfixering. Idrott och hälsa kan lika gärna innebära att man lagar nyttig mat tillsammans eller går promenader ut i skogen. Det som det moderna samhället har missat är behovet av den dagliga fysiska aktiviteten. Nyckeln ligger i att avdramatisera fysisk aktivitet och se det som något normalt och okomplicerat oavsett om man vill motionera tävla. En ny inriktning för idrott och hälsa måste höja kvaliteten och tillgängligheten för alla elever i den svenska skolan. Det vore önskvärt med fler timmar idrott och hälsa men utan en ny inriktning kommer ökad kvantitet inte att uppnå någon effekt för de elever som har de största behoven.
mot · GV02Ub236 · 2007-09-26 00:00:00 — Psykologisk kompetens i skolornas elevhälsoarbete begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i skollagen så att den även innefattar krav på att kurator och skolpsykolog ska ingå i skolhälsovården. nås vi av larmrapporter om barn och ungdomar som mår dåligt. Organisationer som och rapporterar återkommande om ökad psykisk ohälsa bland barns och ungdomar och om självdestruktivitet bland tonårsflickor. All expertis är enig om att det är viktigt att barn och ungdomars svårigheter uppmärksammas , och att de tillsammans med anhöriga erbjuds insatser tillräckligt tidigt för att vända en negativ utveckling. Detta sker bäst genom basverksamheter som till exempel elevhälsoteam som når alla barn och ungdomar. Det är därför av vikt att det inom elevhälsoteamen finns högskoleutbildade yrkesgrupper inte bara med medicinsk kompetens, utan även med psykologisk dito. Trots detta saknar många skolor fullvärdiga elevhälsoteam och i åtskilliga elevhälsoteam ingår inte någon psykologkompetens över huvud taget. Detta hänger sannolikt samman med att det saknas riktlinjer för vilken kvalitet skolornas elevhälsovård skall hålla. Enligt skollagens 14 kap. 2 § har skolhälsovården till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Paradoxalt nog reglerar skollagen bara de kompetenser som har med den kroppsliga hälsan att göra: För skolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. (Se 14 kap. 2 §.) Vad gäller den själsliga hälsan står alltså skolhälsovården utan reglerad kompetens. Att endast erbjuda elever tillgång till en skolsköterska är inte tillräckligt. Det är därför av vikt att eleverna tillförsäkras att psykologisk kompetens i form av kurator och skolpsykolog tillförs skolhälsovården.
mot · GV02Ub238 · 2007-09-26 00:00:00 — Samma betygssteg för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betyg i särskolan. Vår grundinställning är att alla människor ska behandlas lika inför lagen och i myndighetsutövning. skiljer sig stegen i betygsskalan mellan elever i grund- och gymnasieskolan och elever som går i den skolform vi benämner särskola. Betyget MVG saknas helt för elever i särskolan. Alla elever bör kunna bedömas på samma sätt, vilket förutsätter att betygsskalan omfattar samma antal steg. Särskolans betygssystem bör därmed tillföras betyget MVG samt eventuella andra betygssteg som planeras för skolformerna framöver.
mot · GV02Ub239 · 2007-09-26 00:00:00 — Förändring av fribeloppet för högskolestuderande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande, alternativt en kraftig höjning, av fribeloppet för studenter. I finns ca 285 000 helårsstudenter. Svenska studenter är berättigade till såväl studiemedel som studielån genom , . Utöver studiestödet ser de ekonomiska förutsättningarna för våra svenska studenter tämligen olika ut beroende på vilken utbildning och studieort man väljer. Många studenter väljer att komplettera studiestödet med att arbeta parallellt med studierna och kanske framför allt när studieuppehåll råder. Fribeloppet utgör ett inkomsttak för vad studenter i får tjäna för att inte mista sin rätt till studiestöd. Det grundläggande syftet med en fribeloppsregel må vara att begränsa arbete för att inte studierna skall bli lidande, men begränsningen får negativa konsekvenser för individen. Det bör vara upp till studenten själv att avgöra hur mycket tid som bör läggas på såväl studier som arbete, och därmed bör fribeloppet avskaffas alternativt höjas kraftigt. Vi lever i då många unga människor besitter en gedigen specialkompetens som gör att man har möjlighet till goda inkomster . Det finns också många människor som börjar studera efter att redan ha etablerat sig på arbetsmarknaden, vilket gör att de antingen begränsas till att arbeta mindre eller enbart försörja sig på egna inkomster när de mister sin rätt till studiestöd. En generell regel för vad man som student, oavsett utbildning, ålder eller tidigare erfarenheter får tjäna är förlegat och direkt hämmande för arbetsmarknaden. Att en begränsningsregel likt fribeloppsregeln dessutom främjar svartarbete är också värt att beakta och motarbetar idén om en stärkt arbetslinje. Systemet som det ser ut är godtyckligt och orättvist och fribeloppet bör därmed avskaffas eller höjas kraftigt. Det är av största vikt att våra svenska studenter känner frihet att själva bestämma över sin studiesituation och den arbetslivserfarenhet man vill skaffa sig . Genom denna förändring av fribeloppet kommer vi att ytterligare förbättra förutsättningarna för en god studiemiljö på våra högskolor och universitet, något som är av största vikt för framtiden.
mot · GV02Ub240 · 2007-09-26 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat antal idrottstimmar i skolan. Vi lever i ett samhälle där fysisk ohälsa har växt till ett allt större samhällsproblem. Diabetes och allvarliga hjärt- och kärlsjukdomar drabbar alltfler och dessutom allt yngre människor. En anledning till fetmans och andra sjukdomars utbredning är utvidgningen av en stillasittande livsstil i en alltmer datoriserad värld. Det är viktigt att såväl unga som gamla rör på sig. Skolan spelar här en viktig roll, eftersom många barn inte får tillgång till denna kunskap från annat håll. Skolidrotten kan med sin variation och mångfald fungera som ett komplement för fritidsidrottande barn och för andra barn som den enda kontakten med idrott och motion. Dessutom kan det ha positiva effekter för skolans övriga ämnesområden om studierna blandas upp med fysisk aktivitet. EU:s utbildningsutskott har uppmärksammat problemet med barns fysiska ohälsa och menar att fysisk träning ska vara obligatorisk i skolan och utgöra åtminstone tre lektioner . Man konstaterar att genomsnittstiden för gymnastiklektioner sjunkit och att alltfler elever är överviktiga. Skolan har ett ansvar för att förbereda barn och ungdomar . I när även barn och ungdomars fritid till stor del utgörs av aktiviteter framför en tv eller en dator är det ännu viktigare att få tillgång till idrottstimmar i skolan. Idrottstimmarna i bör därmed utökas för att öka barns och ungdomars intresse för idrott och motverka en stillasittande livsstil som i värsta fall kan leda till allvarliga hälsoproblem.
mot · GV02Ub241 · 2007-09-28 00:00:00 — En svensk universitetsutbildning för kiropraktorer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en universitetsanknuten kiropraktorutbildning bör etableras i . Regeringen satsar stort på förbättrad rehabilitering för långtidssjuka. I detta arbete har kiropraktorerna en given roll. finns ingen universitetsutbildning till kiropraktor i . Detta är något som efterfrågas av dem som är verksamma i branschen, både för att säkra kvaliteten och skapa underlag för vetenskaplig forskning. Universitetsanknutna kiropraktorutbildningar finns i exempelvis , och , och planer finns för att starta sådana även i , och .
mot · GV02Ub242 · 2007-09-28 00:00:00 — Antalet platser på läkarutbildningarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet platser på läkarutbildningen i bör utökas. Antalet sökande till läkarlinjen är i genomsnitt ca 5000 , men inte ens en tiondel av dessa antas till utbildningen, och antagning sker oftast genom lottning. har de flesta svenska sjukhus ständig läkarbrist och tvingas värva läkare utifrån eller bjuda över varandra i jakten på de läkare som finns. väntar många pensionsavgångar och läkarbristen riskerar att öka. borde utöka läkarutbildningen !
mot · GV02Ub243 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för lärosäten att erbjuda samtliga heltidsstudenter en översiktskurs i humaniora. Humanistiska ämnen som historia, samhällskunskap, konstvetenskap och litteraturvetenskap utgör grunden för den folkbildningstradition som en gång gjorde det möjligt för kvinnor och arbetarklassens barn att höja sin röst och hävda sina demokratiska rättigheter. är situationen annorlunda. Alla som lämnar gymnasieskolan med godkända betyg kan antas till högre studier och alla kan få sina studier finansierade med studiemedel. Ändå är det så att de flesta studenter väljer kurser och program inriktade på kommande yrkesval och få kompletterar med andra kurser utanför det framtida yrkets ämnen. Det är viktigt att det finns goda möjligheter för lärosäten att profilera sig genom breda satsningar på bildning för alla studenter. Regeringen bör skapa förutsättningar för lärosäten att kunna erbjuda alla heltidsstudenter, oavsett val av program, möjlighet att inleda sina studier med en högkvalitativ översiktskurs i humaniora för bildningens skull. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Målet bör vara att avsevärt stärka humanioras ställning vid våra lärosäten. Det är inte acceptabelt att elever som läser humanistiska ämnen på heltid endast får lärarledd undervisning . Vi behöver skapa förutsättningar för en fri, nyskapande och internationellt konkurrenskraftig forskning i humaniora. Litteraturprofessor beskriver situationen på följande vis: I synnerhet humaniora måste uppvärderas och få kosta. Att strunta i humanioras överlevnad är inte bara att strunta i mänskliga erfarenheter i historien, utan framförallt att aktivt stödja en samhällsutveckling som inte räknar med människor . i (fp)
mot · GV02Ub244 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av gymnasieskolan ur ett jämställdhetsperspektiv. Fler kvinnor än män examineras från högskolan och fler kvinnor väljer traditionellt manliga yrken. Ändå består skillnaderna på arbetsmarknaden. Förra regeringens strategi var att locka unga till könsmässigt otraditionella program på gymnasiet. Det gav fler flickor på de tekniska programmen, men alltför få pojkar till vård- och omsorgsprogrammen. Alliansregeringen ifrågasätter nu den tidigare strategin vilket jag välkomnar. Är det verkligen elevernas yrkesval som är problemet eller finns det kanske brister i utbildningarna? Eller t o m det som kommer efter? Vid studier av de utbildningar pojkar väljer på gymnasiet, finner man övervägande val av de tekniska. De leder till fler möjligheter , både som anställd och egen företagare. Med högre utbildning kommer högre löner och högre chefspositioner. Pojkar väljer också de klassiska hantverksyrkena, som förbereder dem på ett liv som egna företagare genom att erbjuda kurser i t ex entreprenörskap (inte vanligt på vårdprogrammen). Utbildningar som många flickor väljer, men som pojkar väljer bort har ofta lett till en arbetsmarknad med en enda arbetsgivare rätt in i den offentliga sektorn, utan att passera GÅ. Där saknas möjligheterna till eget ägande och till att bli sin egen chef. (Läkare undantagna vilket män redan räknat ut. De finns i vården men sällan som undersköterskor!) Alliansens förslag om att öppna upp den offentliga sektorn för andra aktörer är därför en ren jämställdhetsreform! För att ge alla människor samma möjligheter i arbetslivet krävs också en granskning av vilka förutsättningar vi ger dem från start. Det behövs en rejäl översyn av gymnasieskolans utformning också ur ett jämställdhetsperspektiv där man lämnar idén om att forcera eller styra ungas yrkesval och istället arbetar för att öka de framtida valmöjligheterna. Det är lika viktigt för den blivande förskolläraren eller sjuksköterskan att få utbildning i entreprenör- skap som för den blivande snickaren eller elektrikern. En fri och öppen arbetsmarknad inom alla områden är en förutsättning för ett mer jämställt samhälle där både pojkar och flickor kan drömma om att förverkliga just sina livsprojekt. Men det förutsätter att det som förbereder unga män och kvinnor för arbetslivet, d v s skolan, också ger båda könen samma ingångsmöjligheter.
mot · GV02Ub245 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . All kunskap bottnar i lusten att lära och därför är uppgiften för skolan att främja elevernas lust till kunskap så viktig. Det är viktigt i alla årskurser men särskilt viktigt i gymnasieskolan när eleverna pendlar mellan vuxenlivet och barndomen. Då måste det finnas lust att lära för att klara sig igenom gymnasietiden med nya kunskaper och goda betyg för framtiden. Inom gymnasieskolan finns det arbetsplatsförlagd utbildning, APU, som genomförs som en del i utbildningen. Detta är bra för de elever som går på de program som har APU som en del i utbildningen. Det är dock viktigt att APU:n är kopplad till den utbildning man går, så att den blir en kvalitetshöjning av utbildningen. APU är oerhört uppskattat av eleverna och även de som går teoretiska program önskar ofta få APU-inslag i sin utbildning. Detta är möjligt men informationen om denna möjlighet är ofta bristfällig från skolans sida. Både föräldrar och ungdomarna själva vet att det i dagens samhälle krävs en gymnasieutbildning, och för att ge alla möjlighet att slutföra en utbildning på gymnasiet finns det ett behov av att utveckla samverkan mellan skolan och arbetslivet. Att få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån den mognadsprocess som ungdomar befinner sig i. Elever inom gymnasieskolan måste, genom att informationen om arbetsplatsförlagd utbildning eller praktik blir väsentligt bättre, ges möjlighet till denna kvalitetshöjning i sin utbildning som APU eller praktik ger.
mot · GV02Ub246 · 2007-09-24 00:00:00 — Kunskaper om första hjälpen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunskaper om första hjälpen bör erbjudas alla inom ramen för skola och arbetsliv. En människas överlevnadschanser vid olyckstillbud hänger ofta på var och när olyckan inträffar. Närhet till sjukhus är avgörande, men även vem som råkar gå förbi när man drabbas. En person som får en hjärtinfarkt har större chanser att överleva om en sjuksköterska (eller någon annan som behärskar hjärt- och lungräddning) är i närheten och snabbt kan rycka in. Detsamma gäller för någon som blöder kraftigt eller har drabbats av andra svåra skador. Livet kan hänga på om någon i närheten kan stoppa blödning och vet hur man beter sig i en krissituation. Till saken hör att hjärt-kärlsjukdomar är den vanligaste dödsorsaken i . Vid en hjärtattack handlar det ofta om minuter, och därför är snabb hjälp helt avgörande. Tyvärr är kunskapen om första hjälpen inte särskilt stor hos majoriteten av befolkning. Vissa kan, som frivilligt val, få träna hjärt- och lungräddning på en docka i skolan eller i arbetslivet. är det en engångsföreteelse, och man riskerar att glömma bort kunskaperna om de inte uppdateras eller kommer till någon praktisk användning. De flesta har någorlunda begrepp om att man ska ge andningshjälp och hjärtmassage vid livshotande tillstånd. Men att komma ihåg exakt hur man gör, göra det rätt i praktiken och hålla huvudet kallt när det verkligen händer det är inte många som klarar det! För detta behövs övning. Förutom förlusten av människoliv i onödan är risken stor att många av dem som upplever att de hjälplösa stod bredvid och tittade på aldrig kommer över skuldkänslorna och sorgen efter detta. I synnerhet gäller detta vid familjetragedier, när en familjemedlem drabbats av allvarlig olycka eller sjukdom och övriga familjemedlemmar inte har kunskaper nog att uppehålla den anhöriges liv i väntan på ambulans. Det som krävs är en strategi för att nå målet att alla medborgare ska få grundläggande kunskaper om hur man räddar liv. Även små barn kan läras att agera rätt vid olyckor och sjukdomar, t.ex. genom att ringa 112. För större barn och ungdomar bör skolan erbjuda obligatorisk undervisning. Målet bör vara att ingen elev ska lämna skolan utan att kunna grunderna i första hjälpen. Information till barn och ungdomar fungerar relativt bra . () och på vissa ställen Röda Korset anordnar informationsträffar för skolbarnen i andra och femte klass. Kompletterande utbildning ska nu även erbjudas i åttonde klass. Vissa kommuner har även information redan i förskolan. Det som eventuellt återstår att göra är att ge möjlighet till repetitionstillfällen för gymnasieelever. Inom arbetslivet bör ambitionsnivån höjas så att samtliga anställda ska kunna ge första hjälpen med hjärt-och-lungräddning. Arbetsmiljölagen bör utvecklas på denna punkt. begränsas reglerna till att någon på arbetsplatsen ska kunna ge första hjälpen.