mot · GV02Fö261 · 2007-10-05 00:00:00 — Försvar samt beredskap mot sårbarhet Försvarsmakten är en del av det svenska försvaret, men försvaret av vårt land och av oss som lever här är så mycket mer än de uppgifter Försvarsmakten utför. Ett brett säkerhetsarbete måste omfatta allt från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerande till förhindrande, hanterande och återuppbyggande åtgärder. Med denna kedja av säkerhetsbyggande blir det tydligt att vår försvarspolitik är en politik för säkerhet som berör många fler politikområden än försvarspolitiken och utrikespolitiken, som traditionellt sett varit ensamt dominerande. I det senaste försvarsbeslutet konstaterar i stor politisk enighet att ett enskilt militärt väpnat angrepp i alla dess former direkt riktat mot bedöms som osannolikt . Dagens säkerhetspolitiska miljö innebär förändrade uppgifter för Försvarsmakten och andra myndigheter då hot, risker och aktörer innebär delvis nya utmaningar. Utgångspunkten för denna motion är verkställandet av försvarsbeslutet . Omställningen av det militära försvaret från ett mobiliserande invasionsförsvar med omfattande kvalitativa brister till ett användbart och tillgängligt insatsförsvar är viktig och måste fortsätta. Försvarsmaktens roll kommer fortsatt att förändras från en organisation med i huvudsak territoriella uppgifter till en organisation som i samverkan med civila resurser och andra stater ska kunna trygga våra intressen av en stabil och fredlig utveckling. Det är än svårare att skilja nationell och internationell säkerhet från varandra. Den gemensamma sårbarheten och de gränsöverskridande hoten innebär att svenska och internationella intressen alltmer sammanfaller. Vårt internationella agerande för att möta de globala hoten är centralt för att stärka samlade säkerhet. Allas rätt till arbetsrätt7 Öka mångfalden och respekten inom Försvarsmakten8 En modern utbildning för ett säkrare samhälle9 Mer fred med fler kvinnor10 Stöd vid internationell tjänstgöring11 Ansvar för ny myndighet15 Samordnad ledning för ökad säkerhet16 Risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildning17 Utveckling och effektivisering av maritima resurser17 Säkrare elförsörjning och nationell reservkraftsstrategi18 IT hot och säkerhet19 Sälj av Försvarsmaktens mark till kommunerna20 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvaret av vårt land är mer än Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en säkerhetsbalk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pliktsystemets vikt för ett folkligt försvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av karriärväxlingssystemet för officerare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förslagen om aspirantskolor och en förändrad officersstruktur bör hänskjutas till den planerade utredningen av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en studie om en gemensam inledning på utbildningen av ordningsmakternas personal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmaktens personal ska spegla samhället vad gäller etnicitet, religion, sexuell läggning och kön. begär att regeringen återkommer till med förslag till en nationell strategi för internationella insatser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om löpande återrapportering till om snabbinsatsstyrkans utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av arbetet med säkerhetssektorsreformer i och soldaternas kulturkompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om implementering och formalisering av arbetet med resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till soldater och anhöriga före, under och efter internationell tjänstgöring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristerna i försvarsunderrättelseverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om materiel och forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer detaljerad redovisning av materielanslaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell försvarsindustristrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättningen för hemvärnssoldater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om frivilliga försvarsorganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en årlig uppföljning av hur miljöarbetet fortskrider inom försvarssektorsområdet samt en förnyad nordisk på försvarsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om destruering av uttjänt försvarsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sammanhållen säkerhetsstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nya myndigheten mot olyckor och kriser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell krisledningsfunktion med mandat att leda krishantering tvärsektoriellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Gotsam permanentas och att regeringen återkommer till med åtgärder för att få den omsättningsbar i övriga landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomgripande översyn av utformningen av den maritima verksamheten. begär att regeringen återkommer till med en redovisning om vidtagna åtgärder för att säkra elförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur en nationell reservkraftsstrategi ska utarbetas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samordnat IT- och informationssäkerhetsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vår beredskap för att ta emot krishanteringsbistånd vid en större olycka eller kris. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en oberoende översyn av Försvarsmaktens mark. 1 Yrkande 9 hänvisat till UU. Försvarsmakten är en del av det svenska försvaret, men försvaret av vårt land och av oss som lever här är så mycket mer än de uppgifter Försvarsmakten utför. Ett brett säkerhetsarbete måste omfatta allt från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerande till förhindrande, hanterande och återuppbyggande åtgärder. Med denna kedja av säkerhetsbyggande blir det tydligt att vår försvarspolitik är en politik för säkerhet som berör många fler politikområden än försvarspolitiken och utrikespolitiken, som traditionellt sett varit ensamt dominerande. omfattas t.ex. även bistånds-, kriminal-, miljö-, social- och näringspolitiken i en modern politik för säkerhet. I det senaste försvarsbeslutet konstaterar i stor politisk enighet att ett enskilt militärt väpnat angrepp i alla dess former direkt riktat mot bedöms som osannolikt . Dagens säkerhetspolitiska miljö innebär förändrade uppgifter för Försvarsmakten och andra myndigheter då hot, risker och aktörer innebär delvis nya utmaningar. Utgångspunkten för denna motion är verkställandet av försvarsbeslutet . Försvar i en ny tid sträcker sig över det breda spektrumet från skyddet av vår demokratiska rättsstat till hälso- och sjukvård och därmed till och med skyddet av Internet. Vi beskriver ett funktionsförsvar i syfte att skydda informations- och kommunikationssystem, energiförsörjning och annan samhällsviktig verksamhet. Den snabba teknikutvecklingen har fört med sig att vårt fysiska territorium kompletterats med ett abstrakt sådant, som måste fungera för att vårt samhälle inte ska bryta samman. Att stärka samhällets säkerhet är en angelägenhet för flera aktörer: individer, företag, organisationer, kommuner, landsting, statliga myndigheter, regering och riksdag. Det som görs internationellt för att möta dagens hot, vår aktiva medverkan i exempelvis FN, EU och , liksom vårt samarbete med Nato, stärker också vår säkerhet. Det är än svårare att skilja nationell och internationell säkerhet från varandra. Den gemensamma sårbarheten och de gränsöverskridande hoten innebär att svenska och internationella intressen alltmer sammanfaller. Vårt internationella agerande för att möta de globala hoten är centralt för att stärka samlade säkerhet. Gränsöverskridande flöden av information, människor, varor och tjänster är en förutsättning för vårt välstånd och för vår säkerhet. I dagens värld är det lika viktigt att värna fria flöden som det tidigare var att skydda territoriella gränser. På samma sätt som täppte till hål och såg till att frågor inte hamnade mellan ansvariga, förhindrade dubbelarbete, ökade samarbetet mellan myndigheter, gav en helhetssyn, förenklade för användaren och gav ökad miljösäkerhet tror vi att en säkerhetsbalk skulle kunna innebära samma fördelar. Målet med en sammanhållen lagstiftning på säkerhetsområdet skulle vara att öka säkerheten och förenkla. Socialdemokraterna vill se över möjligheten till en sådan säkerhetsbalk. Omställningen av det militära försvaret från ett mobiliserande invasionsförsvar med omfattande kvalitativa brister till ett användbart och tillgängligt insatsförsvar är viktig och måste fortsätta. Försvarsmaktens roll kommer fortsatt att förändras från en organisation med i huvudsak territoriella uppgifter till en organisation som i samverkan med civila resurser och andra stater ska kunna trygga våra intressen av en stabil och fredlig utveckling. För denna uppgift är fungerande förband inte förvaltningsorganisation, försvarsmateriel eller personal i sig den bästa grunden för utvecklingsförmågan och för att möta framtida hot. De förband som utifrån en differentierad beredskap för insatser ska vara användbara och tillgängliga för uppgifter ska prioriteras. I rådande omvärldsläge anser vi socialdemokrater att kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga bör utgå från följande utgångspunkter: Försvarsmakten ska i samverkan med andra myndigheter övervaka vårt territorium, kunna upptäcka och avvisa kränkningar och hävda vår integritet. Försvarsmakten ska bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. Försvarsmakten ska också, efter allvarlig och varaktig säkerhetspolitisk försämring och successiva beslut av statsmakterna, kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Uppgiften ställer krav på att statsmakten identifierar nödvändiga kompetenser. Vi socialdemokrater menar att det är den inslagna inriktningen mot ett insatsförsvar med ett ansvar att bidra till fred och utveckling, som är väg. Grunden är en och samma insatsorganisation med förmåga att verka utomlands och i , i olika våldsnivåer och med olika förberedelsetider. kommer Försvarsberedningens rapport och Försvarsmaktens perspektivplanering, vilka är viktiga strategiska underlag inför kommande försvarspolitiska avvägningar. Vi socialdemokrater menar att det troligen är möjligt att göra ytterligare besparingar på försvarsanslaget. Detta måste dock föregås av en ordentlig analys. Budgetnivån måste anpassas utifrån vilka uppgifter som Försvarsmakten och övriga myndigheter ges inte tvärtom. Vi kan dock redan nu se att anslaget för försvarsmateriel påverkas av att kostnaderna för inköp av JAS 39 faller kraftigt när de sista JAS-flygplanen levereras. När beslutat att Försvarsmakten ska delta i en internationell insats, gör vi det för att skydda humanitära värden, men stärks vår gemensamma säkerhet, genom att det internationella samfundets förmåga att hantera kriser förbättras, och dessutom säkras egen militär förmåga. Förband avsedda för internationella insatser bör enligt vår mening kunna samutbildas och samövas redan under grundutbildningen och därigenom bli reguljära insatsförband i stället för tillfälligt sammansatta förband. De kunskaper som förvärvats under internationella insatser ska inte skingras vid hemkomsten utan bättre tas till vara för utbildning, övning och beredskap, då placering sker i insatsorganisationens mobiliserande förband. Beredskaps- och rotationssystemet ska enligt vår mening vara så uppbyggt att förstärkningsresurser, i form av förband under utbildning för insatser och förband som genomfört insatser, bör kunna utnyttjas vid en uppkommen kris. De förband som ska vara tillgängliga måste bestå av personal som är anställd och tjänstgörande i Försvarsmakten dagligdags. Vid sidan av sådana förband måste grund- och insatsorganisationen med tillgängliga resurser kunna uppfylla relevanta beredskapskrav. Försvarsmaktens förmågor måste ständigt förnyas och utvecklas. Nya förbandstyper såsom säkerhetsbataljon, IT-säkenhet, luftburen bataljon samt CBRN-kompani kemiska (C), biologiska (B), radiologiska (R), eller nukleära (N) hot är viktiga exempel på detta. Att fortsätta utvecklingen av dessa och liknande förband är särskilt viktigt för att Försvarsmakten bättre ska kunna möta en mer mångfascetterad hotbild. Vidare anser vi socialdemokrater att det är nödvändigt att fortlöpande kritiskt pröva behovet av de förbandstyper som finns , relaterat till den säkerhetspolitiska utvecklingen. Förbandsövningar, inte minst gemensamma mellan stridskrafterna, taktikutveckling samt officerarnas förmåga att leda förband, bör öka. Det är vår uppfattning att den grundläggande soldatutbildningen samt utbildning t.o.m. plutonsnivå fungerar tillfredsställande. Även om detta är en bra grund räcker det enligt vår mening inte. Förmåga att uppträda i förband på lägst bataljonsnivå med tillräcklig personell kvalitet måste vara högt prioriterat för de fåtal förbandsenheter som ska ha sådan beredskap. När det gäller eventuella förändringar i grundorganisationen ska dessa beslutas av . Allas rätt till arbetsrätt Vi socialdemokrater menar att de krav som ställs på officerare inom Försvarsmakten vad gäller t.ex. fysisk styrka inte skiljer sig från krav som ställs på en byggnadsarbetare, brandman eller polis. Om den borgerliga regeringen skulle gå ÖB till mötes i dennes begäran om att frångå arbetsrätten skulle det bara vara en tidsfråga innan fler arbetsgivare krävde samma sak. Risken är stor att yrkesgrupp efter yrkesgrupp då undantas från denna portalparagraf i LAS, vilket därmed skulle underminera hela den svenska modellen och arbetstagarnas inflytande. Det är viktigt att hitta en långsiktigt hållbar lösning på Försvarsmaktens personalförsörjning utan att undergräva arbetsrätten. Därför välkomnar vi regeringens skrivning i budgetpropositionen som inte ger Försvarsmakten tillstånd att nyttja några särlösningar. Försvarsmaktens anställda ska representera hela samhällets sammansättning såväl etniskt som könsmässigt. Vi vill se ett system som personalförsörjer Försvarsmakten med den kompetens och professionalitet som krävs för uppgifterna. Det är viktigt att diskutera hur vi ska personalförsörja Försvarsmakten inte minst i ljuset av att Försvarsmakten har svårt att besätta internationella insatser. En viktig del i det folkliga försvaret är pliktsystemet. Vi ställer oss bakom utredningen som ska se över Försvarsmaktens personalförsörjning. Regeringens förslag om aspirantskolor och en förändrad officersstruktur är intressanta men bör ingå i utredningen. För att få en långsiktighet i Försvarsmaktens personalförsörjning måste en övergripande analys göras innan beslut fattas. Vi socialdemokrater vill inte se ett legosoldatssystem likt , där samma soldater åker på upprepade missioner. Internationella insatser är ofta påfrestande och förändrar en som människa. Därför vill vi se en begränsning i antal missioner som en soldat får åka på. Försvarsmakten måste intensifiera arbetet med att stödja karriärväxling för officerare och detta arbete bör utvärderas. För att minska antalet avgångar från grundutbildningen är det viktigt att fortsätta arbetet med att utveckla civil meritvärdering, verka för ett gott klimat och mot trakasserier samt minska antalet arbetsolyckor. Öka mångfalden och respekten inom Försvarsmakten Försvarsmaktens anställda ska spegla samhället vad gäller kön, etnicitet och sexuell läggning. Myndigheten uppger att av de värnpliktiga avbröt sin grundutbildning 20062007.1 Som skäl anges hälsoorsaker och dålig motivation. Ingenstans nämns mobbning. Ändå känner 7 av 10 bi-, trans- och homosexuella inom Försvarsmakten sig tvungna att dölja sin sexuella läggning2. Den vita, heterosexuella mannen är fortfarande i majoritet inom myndigheten men får på intet sätt bli en norm. Det är viktigt att följa upp det arbete som görs för att sprida kunskap om HBT-frågor och integrera det som en naturlig del i utbildningar på alla nivåer. Attitydförändring tar tid och kräver intensivt arbete. Positionerna måste ständigt flyttas fram. Don´t ask, don´t tell-mentaliteten i är inte förenlig med vår människosyn. Vi socialdemokrater kräver att frågan om homo- och bisexualitet inom militären tas upp i internationella sammanhang och att kräver respekt för allas lika värde. En modern utbildning för ett säkrare samhälle har haft en mycket viktig roll inom det svenska försvaret. Verket har kallat och mönstrat alla män och kvinnor som önskat göra värnplikt. I takt med att Försvarsmaktens behov minskar behöver allt färre tas ut för militärtjänst som tekniken möjliggör webbaserad mönstring. Det bör finnas utrymme för att korta ledtiderna i mönstringsförfarandet. Med anledning av det ser vi socialdemokrater ett behov av att se över verksamhet. Vi socialdemokrater vill se en studie som ser över om de s.k. ordningsmyndigheterna polis, tull, kustbevakning, försvarsmakt och räddningstjänst kan ha en gemensam grundläggande utbildning efter vilken de olika myndigheterna rekryterar till sin specifika specialistutbildning. De varierande nivåerna på utbildningarna skulle jämställas, de olika yrkesrollerna skulle lära känna varandra inför framtida samarbeten och kunskaper om att ta ut lämpliga personer skulle tas till vara. Denna typ av grundläggande utbildning och kunskap om olika verksamheter skulle sannolikt även öka möjligheten till angelägen yrkesväxling. Socialdemokraterna har alltid varit en rörelse som stått upp för internationell solidaritet och rättvisa och därför har det varit självklart att bidra till att upprätthålla fred och säkerhet på andra platser i världen. Sedan den första fredsfrämjande svenska FN-truppen tjänstgjorde i har bidragit med ca 80 000 soldater till olika uppdrag runtom i världen. I och med omvandlingen från ett förrådsställt invasionsförsvar till ett greppbart insatsförsvar har vi också tagit ett större internationellt ansvar. I enlighet med det har vi också höjt anslaget för internationella insatser. blir säkrare om vår omvärld är trygg. När vi deltar i internationella insatser bidrar vi inte bara till andras säkerhet och utveckling utan ökar även vår egen, som vi får erfarenheter till nytta för försvarets utveckling. Genom att bidra med kvalificerade resurser och kompetent personal ska vi under korta och längre tidsperioder utgöra ett bidrag till en insats. Bedömningar från alla berörda politikområden ska vara vägledande och insatsen ska utgöra en del av politik mot regionen och landet. för motionens inlämnande har vi ca 850 personer på internationella fredsfrämjande uppdrag. gör 1500 svenska soldater en insats i världen. Våra soldater genomför svåra och farliga uppdrag. Dessa personer, deras anhöriga och hela svenska folket har rätt att kräva att soldaterna åker ut med fullgott skydd, det bästa materiel och kunskaper som vi kan uppbringa. Det är oroande att den moderate försvarsministern avgick i protest mot att försvarsanslagen inte kunde garantera den kvalitet på internationella insatser som krävs. Allianspartiernas löfte om 2000 soldater på internationella missioner hänger fortfarande löst. Det är osäkert hur försvarsneddragningen påverkar kvaliteten på soldaternas utbildning och materiel eftersom analysen över försvarsbehov blir klar först efter att neddragningarna genomförts. Vi socialdemokrater menar att det är angeläget att en nationell strategi för internationella insatser kommer till stånd och kräver att regeringen återkommer till med en sådan. För att ytterligare förbättra genomslagskraften vid våra internationella insatser bör kraven på soldaternas kulturkompetens höjas. Det handlar både om att använda den resurs vi har i av språk, kultur, religion och om att höga krav bör ställas på den utbildning som genomförs vid för att soldaterna ska få relevanta och gedigna kunskaper. Behovet av civil-militär samordning blir alltmer angeläget, på såväl nationell som europeisk nivå. Arbetet med säkerhetssektorsreformer bör fortgå. Vi socialdemokrater menar att här är det viktigt att utvärdera gjorda insatser, bl.a. den i Mazar-e-Sharif i , och dra lärdom för att utveckla metoder och arbetssätt för framtida internationella insatser. ska tillsammans med , , och stå beredda med en snabbinsatsstyrka (Nordic Battlegroup) för att åka ut på fredsfrämjande uppdrag i världen. Vi vänder oss emot regeringens benämning av snabbinsatsstyrkan som stridsgrupp då det ger fel associationer. Tyvärr rapporterar Försvarsmakten själv om oroande vakanser och försenade materielleveranser. Vi socialdemokrater kräver fortlöpande återrapportering till angående snabbinsatsstyrkans utveckling. har inte sagt ja till att ställa upp i den snabbinsatsstyrka som ska stå i beredskap 2011. Med tanke på neddragningarna i försvarsbudgeten framöver måste vi få ett underlag för hur vi ska finansiera och personbesätta en sådan insats. Detsamma gäller för ett eventuellt deltagande i Nato Response Force. Mer fred med fler kvinnor Försvarsmakten domineras naturligt av män på grund av pliktlagstiftningen. Vi vill se en utvärdering av Försvarsmaktens jämställdhetsplan för att kunna följa effekterna och utvecklingen inom myndigheten. Implementeringen av FN-resolution om krigets påverkan på kvinnor och barn, kvinnors deltagande i konfliktlösning och arbete för långsiktig fred måste fortgå. Vi vill se en utvärdering av funktionen genderansvarig under internationella missioner. Det är viktigt att erfarenheterna från projektet tas till vara och att arbetet med resolution formaliseras, där utbildning är en särskilt viktig del. Resolutionen måste vara en integrerad del av den nationella strategin för internationella insatser. Stöd vid internationell tjänstgöring Män och kvinnor på internationella militära uppdrag har med sig mycket i bagaget hem. De har arbetat och levt under hot och osäkerhet och sett skadade och döda. Mycket av det kan det vara svårt för oss hemma i att förstå. Därför är det viktigt att Försvarsmakten ser till att få det stöd man behöver före, under operationen och vid hemkomsten. Tyvärr är det många som varit ute på internationella uppdrag som inte söker den hjälp som finns att få. Anledningarna till detta är enligt Försvarsmakten att de är rädda för att inte få nya internationella uppdrag. Detta anser vi socialdemokrater vara mycket oroande, särskilt med tanke på att vi nu skickar ut alltfler på internationella uppdrag. Vi socialdemokrater uppmärksammade den borgerliga regeringen på detta problem och har tillsatt en utredning för att se över stödet till soldater vid hemkomsten från internationell tjänstgöring. Det finns även anledning att se över stödet till de anhöriga. Där tror vi socialdemokrater att information och kontakt med de anhöriga är några av de delar som kan förbättras. Borgerliga partier förespråkar ett medlemskap i .