mot · GV02MJ366 · 2007-10-04 00:00:00 — (Organic agriculture and the global food supply Renewable agriculture and food systems 2007.) Att förse invånarna i med ekologiskt producerade livsmedel är helt möjligt. För att uppnå detta måste EU:s jordbrukspolitik reformeras till att främst gynna omställningen till ekologiskt jordbruk och djurhållning och till att ytterligare åtgärder för att minska näringsläckaget till havsmiljön genomförs. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt uppgift från världsnaturfonden WWF gick ca (11,) i bidrag till jordbrukare i de 8 medlemsstaterna runt . Av dessa bidrag riktade sig till ekologiskt hållbar verksamhet, resten, , (10,) gick till intensiva jordbruk med konstgödsel och bekämpningsmedel. Det innebär att varje person i dessa länder genom skattsedeln i genomsnitt har sponsrat övergödning med . I har skattebetalarna bidragit med uppåt (valutakurs ). Mot bakgrund av att det finns vetenskaplig grund för att ett ekologiskt jordbruk utan kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel kan försörja jordens befolkning är det inte sunt att EU-medborgares skatter går till subventioner som bidrar till att döda livet i . Skattepengarna bör istället bidra till ekologiskt hållbar utveckling. bör inom EU verka för att en strategi tas fram för att användningen av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel ska fasas ut. Detta bör ges regeringen till känna. bör även agera inom Helcom och EU för att medborgarnas skattemedel till subventioner av konstgödsel och bekämpningsmedel ska upphöra. Detta bör ges regeringen till känna. Som ett steg i riktningen mot utfasningen av bekämpningsmedel och konstgödsel är en reformering av EU:s nitratdirektiv nödvändig. Direktivet infördes i framför allt två syften: att minska nitratföroreningarna från jordbruket i vatten och att förhindra ytterligare föroreningar. Direktivet förvaltas av medlemsstaterna och omfattar följande: övervakning av vattenkvaliteten med hänsyn till jordbruket, fastställande av nitratkänsliga områden, inrättande av (frivilliga) riktlinjer för goda jordbruksmetoder och (obligatoriska) åtgärder som ska genomföras inom handlingsprogrammen för nitratkänsliga områden. För dessa områden inrättas genom direktivet dessutom en övre gräns per hektar för spridning av kväve från boskapsgödsel: N/ha . För att rädda är det av stor vikt att gränsvärdena inom EU:s nitratdirektiv inom avrinningsområde sänks. Detta bör ges regeringen till känna. 9.2Reglera djurhållningen i kustnära zoner Även om reformer i rätt riktning har gjorts bidrar fortfarande EU:s jordbrukspolitik till utvecklingen mot djurfabriker och industriella jordbruk vilka skapar negativa miljöeffekter genom kemikalieanvändning, genmanipulation, minskad biologisk mångfald och ökade transporter och övergödning av sjöar och hav. För minskad belastning på havet är det nödvändigt att både inom EU och Helcom verkar för odlingsförbud och andra begränsningar för jordbruk och djurproduktion inom känsliga kustområden i avrinningsområde. Detta bör ges regeringen till känna. 10EU:s sjöfartspolitik ska gynna miljöanpassad sjöfart Sjöfarten är ett i grunden energisnålt och från miljösynpunkt bra transportslag. har dock svaga miljökrav på sjöfarten gjort att den är betydligt sämre miljöanpassad än vad den skulle kunna vara. Förekomsten av undermåliga fartyg i kombination med otillräckligt underhåll ökar olycksrisken och oljeutsläpp. En framgång är beslutet att fartyg med enkelskrov inte får segla inom EU efter 2010 och att de internationellt ska vara utfasade . Men regelverket skulle dock kunna förstärkas på en rad områden. bör aktivt driva på i EU och andra internationella forum för att minska risken för utsläpp av olja och andra farliga ämnen samt för att sanktionerna för oljeutsläpp höjs kraftigt. 10.1Skärp avfallsmottagningen i EU:s hamnar Länderna runt har utarbetat en gemensam strategi för att eliminera utsläppen av fartygsavfall, den s.k. Östersjöstrategin, vilken har resulterat i ett antal Helcom-rekommendationer som lagts till Helsingforskonventionen. Med strategin har de avtalsslutande parterna kommit överens om att införa gemensamma regler för att tillhandahålla anläggningar för mottagning av fartygsavfall i hamn, obligatorisk ilandlämning av avfall, tillämpning av ett harmoniserat avgiftssystem, upprättande av avfallshanteringsplaner i hamnar m.m. Dessa frågor behandlas även i 2000/59/EG-direktivet. I riktlinjerna för Helcoms sjöfartskommittés arbete ingår att följa upp genomförandet av Östersjöstrategin. Medlemsländerna ska rapportera om genomförandet av Östersjöstrategin. Tyvärr följs inte den här överenskommelsen. Flera länder låter bli att rapportera. En fullständig, oberoende uppföljning, utvärdering och analys av utvecklingen och genomförandet av Östersjöstrategin bör göras . I utvärderingen bör både framsteg och brister i ländernas genomförande av Östersjöstrategin rapporteras och den konkreta bilden presenteras. bör för att minska utsläppen av fartygsavfall agera inom ramen för EU och Helcom för bättre uppföljning av medlemsstaternas tillhandahållande av fartygsavfall. Detta bör ges regeringen till känna. 10.2Inför miljödifferentierade farledsavgifter och hamnavgifter I nuvarande politiska utveckling av EU:s sjöfartspolitik måste miljöperspektivet stärkas. Sjöfarten måste bli säker och ekologiskt hållbar för att kunna ta över de långväga tunga fossila transporterna på land. bör verka för att hamnar inom Helcom och EU inför krav på miljödifferentierade farledsavgifter och hamnavgifter som gynnar miljöanpassade fartyg. Detta bör ges regeringen till känna (se även sjöfartsmotion 2007/08:T326). 11EU:s fiskepolitik ska inte tömma haven Som tidigare anfört är det vår mening att EU:s fiskepolitik måste förändras i grunden. Det är helt ohållbart att fiskekvoter förhandlas fram genom kohandel mellan alla EU-stater utan hänsyn till fiskebeståndens vetenskapliga uppskattningar. Som vi i motion Havspolitik 2006/07:390 tidigare anfört anser vi att reformerna ska gå i följande riktning: Fusket och svartfisket måste stoppas. Mängden svartfiskad torsk tillsammans med de lagliga kvoterna som ligger långt högre än forskarnas rekommendationer gör att vissa torskbestånd har mycket svårt att återhämta sig. Torskbeståndet i östra har reducerats till en tiondel guldålder. En effektiv och samordnad kontroll av hela produktionskedjan fiske-beredningsindustri-transport måste fortsatt utvecklas. För att komma till rätta med svartfisket är ursprungsmärkning nödvändig. Konsumenter ska kunna välja fisk som fångats legalt med ekologiskt anpassade metoder. EU:s nya kontrollmyndighet för fiskepolitiken måste ges ökade sanktionsmöjligheter. Fiskestopp måste kunna införas för att värna hotade arter. EU:s nuvarande fiskeriavtal med utvecklingsländer bidrar till rovdrift på fiskebestånden och måste stoppas. anser att EU inte ska subventionera fjärrfisket. Att utnyttja fattiga länders fiskbestånd i fallet ett land under ockupation när de egna vattnen är utfiskade är inte förenligt med internationell solidaritet, folkrättsliga principer eller hållbar utveckling. Vi anser mot bakgrund av detta att svenskregistrerade fiskefartyg inte ska delta i denna verksamhet. Tydlighet i ansvarsfrågan gällande den svenska tillståndsgivningen för svenskregistrerade fartyg att enligt EU:s avtal fiska i fattiga länders fiskebestånd måste skapas för att kunna hindra svenskt deltagande i denna verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. 12Nationella mål och strategier har under tidigare mandatperiod (19982006) deltagit i utformandet av de svenska miljökvalitetsmålen, senast i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (2004/05:150) då även utöver de tidigare 15 målen antog ytterligare ett mål, Ett rikt växt- och djurliv för biologisk mångfald. Målen beskriver den kvalitet och det tillstånd för miljö, natur- och kulturresurser som är ekologiskt hållbara på lång sikt. För uppföljning av miljökvalitetsmålen inrättades ett miljömålsråd. De miljökvalitetsmål som är övergripande för havsmiljön är i första hand Hav i balans samt Levande kust och skärgård som slår fast följande: och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att målet genom delmål och åtgärder ska nås inom en generation. 12.1Utvärdering av de svenska miljökvalitetsmålen för havsmiljön som följer upp och utvärderar utvecklingen mot miljökvalitetsmålen bedömer i årets utvärdering (de facto 2007) att miljömålet Hav i balans inte nås i utsatt tid eftersom två av de tre tyngst vägande delmålen om bifångster och uthålligt fiske är mycket svåra att nå. Även förutsättningarna för att nå delmålet om buller har försämrats. Sammantaget är därför slutsatsen att miljökvalitetsmålet inte kommer att kunna uppnås . Inte heller de övriga aktuella miljömålen för havsmiljön Ingen övergödning och Giftfri miljö bedöms kunna nås . Målet Ingen övergödning slår fast att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. konstaterar att utsläppen till både luft och vatten visserligen fortsätter att minska men att tillståndet i miljön inte förbättras i motsvarande grad. I havet är övergödningssituationen fortsatt allvarlig. inträffade den mest intensiva cyanobakterieblomningen i . Syrgas- och svavelväteförhållandena i norra och västra var de sämsta som någonsin uppmätts. har följt upp den utvärdering av övergödningssituationen i våra hav som utfördes av en internationell expertgrupp. I en rapport som publicerades presenterade verket nya rekommendationer, bland annat: Ambitionsnivån bör öka när det gäller att minska belastningen av fosfor till . Framför allt är det viktigt att omgående intensifiera såväl det internationella som nationella arbetet för att åtgärda de diffusa utsläppen, särskilt från jordbruket. Kunskaperna om hur fosfor omsätts är dock bristfälliga och här behövs mer forskning. Tillförsel av kväve till bör också minska, om än inte i samma omfattning som fosfor. Hänsyn måste tas så att minskningen inte åstadkommer ökade problem med blomning av cyanobakterier. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden bedöms inte nås . Detta trots att EU:s nya kemikalielag Reach gäller från . bedömer att den inte är tillräckligt långtgående. Mot bakgrund av de allvarliga prognoserna i utvärdering (de Facto 2007) måste insatserna höjas väsentligt för att vända de negativa trenderna och nå ovan angivna mål. Detta bör ges regeringen till känna. 12.2Nationella strategin för havsmiljön står bakom den svenska nationella strategin för havsmiljön (skrivelse 2004/05:173) , som är bidrag till EU:s strategi. Strategin utvecklades i samarbete med Socialdemokraterna och och kompletterar de åtgärder och strategier som slås fast i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) när det gäller att uppnå de miljökvalitetsmål som rör havsmiljön. Strategin presenterade en grund för en helt ny havsförvaltning av hav och kust med anslutande miljöer utifrån ekosystemansatsen. Den syftade till att garantera att nyttjandet av havet inte leder till effekter som försämrar eller förstör ekosystemens livsuppehållande förmåga och att bevara biologisk mångfald. Utgångspunkter var försiktighetsprincipen och bästa tillgängliga vetenskapliga data med målet att ekosystemansatsen ska ha nått fullt genomslag med etablerade processer och utvärderingsinstrument. En ny modell för förvaltning av havsmiljön initierades, med en bred samverkan mellan aktörer och regional samordning. menar att bättre samordning ökar möjligheterna till en enhetlig förvaltning av havs- och kustområdena. Vårt tidigare krav att det övergripande ansvaret för havsmiljön skulle hanteras av tillgodoseddes. Den nationella strategin drog också upp riktlinjer för ett fördjupat internationellt samarbete samt lyfte vikten av att åtgärderna inom EU:s strategi blir av legalt bindande karaktär samt tar utgångspunkt i ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. Det samlade havsmiljöarbetet effektiviserades genom initiativet att tillsätta en samordningsgrupp bestående av cheferna för berörda myndigheter. Initiativ togs också till att, i likhet med , inrätta och knyta ett havsråd med rådgivande status till där representanter för olika aktörer och intressenter ingår. Dessa grupper och råd är aktiva. 13Öka budgetanslaget för havsmiljön För att livrädda är det brådskande att åtgärda utsläpp vilket kan vara kostsamt. avsätter i vårt förslag till statsbudget till havsmiljön kommande i enlighet med budgetmotion 2007/08:Fi276. Havsmiljarden ska finansiera ett nytt havsinvesteringsprogram (HIP) samt de åtgärder som presenterade i tidigare motion Havspolitik (2006/07:MJ390) gällande åtgärderna i aktionsplan för havsmiljön (2006), stöd till syresättningsprojekt samt en fond för samförvaltning av haven. föreslår som första parti i att införa ett nytt nationellt havsinvesteringsprogram (HIP) för att minska nationella utsläpp till haven. Syftet med HIP är att underlätta investeringar som minskar utsläpp och gifter till havet. På samma sätt som hanterar Klimatinvesteringsprogrammet Klimp för investeringar som minskar klimatutsläppen vill vi att myndigheten tar ansvar för ett liknande program för en renare havsmiljö. Det handlar om att erbjuda kommuner och näringsliv medfinansiering för miljömässigt kostnadseffektiva investeringar som bidrar till att nå de hotade miljömålen Hav i balans, Levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Myllrande våtmarker och Giftfri miljö. Ett havsinvesteringsprogram i linje med vad som ovan anförs bör inrättas i . Detta bör ges regeringen till känna. 14.1Möjliga åtgärder inom Havsinvesteringsprogrammet Det finns många tänkbara investeringar som leder till en bättre havsmiljö, bl.a. flertalet av de åtgärder som föreslås i aktionsplan för havsmiljön. I står enskilda avlopp, jordbruk och fritidsbåtar för en betydande del av de utsläpp som bidrar till övergödning och spridning av giftiga kemikalier. För att minska övergödningen kan HIP-miljarden bl.a. erbjuda fritidshusägare som saknar kommunalt VA delfinansiering vid byte till effektiv avloppsrening. Det är angeläget att ekonomiskt stimulera kommuner och jordbrukare att satsa mer på restaurering och återskapande av naturliga våtmarker, som dels bidrar till att minska läckaget av näringsämnen till alla vattenmiljöer, dels gynnar biologisk mångfald. Även gemensamt utförda åtgärder med optimal placering, t.ex. musselodlingar i vattendragmynningar, bör stimuleras eftersom åtgärderna även är det mest kostnadseffektiva sättet att rena vatten. Detta bör ges regeringen till känna. Betydande utsläpp och föroreningar kommer också från båttrafiken. Antalet fritidsbåtar ökar i våra vatten, och utsläpp från utombordsmotorer utgör allvarliga hot mot det redan hotade livet. Enligt uppgift från går av bränslet i tvåtaktsmotorer oförbränt vidare ut till vatten och luft. Utsläppen skadar livet i vattnet och är cancerframkallande. Genom HIP kan investeringar som bidrar till ökad tillgänglighet till den miljövänligare båtbensinen alkylatbensin gynnas, vilket skulle minska utsläppen kraftigt. Även investeringar som minskar spridningen av giftiga kemikalier från båtbottenfärger i havsmiljön kan möjliggöras. används giftiga båtbottenfärger som läcker biocider för att hindra påväxt på båtbottnar. Ekonomisk delfinansiering till stöd för ökade investeringar i tvättar som mekaniskt tar bort påväxten på båtbottnar har betydande positiv effekt för havsmiljö och bör införas. Detta bör ges regeringen till känna. 15Genomför aktionsplan för havsmiljön gavs i samband med den nationella strategin i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utarbeta ett förslag till en samlad aktionsplan för den svenska havsmiljön, vilket redovisades . I uppdraget ingick även att identifiera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. vill se till att aktionsplanens 30 prioriteringar för bättre havsmiljö omgående sätts i praktisk handling. Regeringen har påbörjat arbetet med aktionsplanen. Ingenting har ännu hänt gällande åtgärderna att införliva EG-direktiv om vissa farliga ämnen, att agera för marknadsföring av miljöanpassad båtbensin samt gällande uppgiften att utse myndighetsansvar för öppet hav. anser att det mot bakgrund av akuta tillstånd är av största vikt att aktionsplanen genomförs och att samtliga 30 åtgärder som presenteras i aktionsplanen för havsmiljön ges tillräckliga ekonomiska förutsättningar att påbörjas. Detta bör ges regeringen till känna. 16Åtgärda bristerna i WWF:s Baltic Sea Scorecard Enligt tidigare refererad rapport från Världsnaturfonden WWF Baltic Sea Scorecard finns många nationella åtgärder kvar att vidta. Biologisk mångfald bedöms dels utifrån hur länderna levt upp till Helcoms rekommendation att bilda ett antal skyddsområden, dels efter hur stor andel av ländernas territorialhav respektive ekonomiska zon som är skyddade som Natura 2000-områden respektive ingår i nätverket för länder utanför EU för bevarande av skyddsvärda områden. Jämförelsevis har låg andel totalt skyddade havsområden, av territorialvattnen respektive av den ekonomiska zonen är skyddade. Detta kan jämföras med respektive . Enligt miljömålsbeslut ska det finnas minst sex områden med permanent fiskeförbud (kustnära och utsjöområden), tre vartdera i och . Det är av stor vikt att delmålet om ytterligare 14 naturreservat före utgången av 2010, som slås fast i de nationella miljömålen, nås. En ökad ambition behövs för att nå delmålet om åtgärder för hotade arter som ännu inte uppnåtts. I ekonomiska zon finns ännu inga reservat. Ett rimligt mål är att minst ett marint reservat vid vardera öst- och inrättas . I linje med dessa mål måste takten i det nationella arbetet med att införa skyddsområden med fiskeförbud öka. Detta bör ges regeringen till känna. När det gäller fisket jämför Världsnaturfonden WWF de olika ländernas landade torskmängder från det östra beståndet i med det vetenskapliga rådet ICES () rekommendationer. Även om har minskat sin fångst så får liksom övriga länder underkänt eftersom alla länder alla åren tagit ut mer än ICES rekommendationer. Övergödningen är enligt de flesta bedömningar det allvarligaste hotet mot . På detta område får alla länder underkänt. får lågt betyg på grund av brister i implementeringen av EU:s vattendirektiv samt den låga minskningen av utsläppen av kväve och fosfor. Det nationella arbetet med att åtgärda de brister som presenteras i WWF:s rapport måste därför påskyndas. Detta bör ges regeringen till känna. Vad gäller stora punktutsläpp s.k. hotspots har enligt WWF:s rapport enligt Helcom gjort 13 åtaganden för minskade utsläpp men bara klarat sju. Dessa missförhållanden måste åtgärdas. Riktade åtgärder för godkänd rening av de återstående utsläppen från svenska s.k. hot spots måste vidtas. Detta bör ges regeringen till känna. 17Åtgärder för miljöanpassat jordbruk 17.1Öka andelen ekologisk produktion Förekomsten av föroreningar i produkter, mark och vatten har ökat i takt med att bl.a. det kemikalie- och transportberoende jordbruket har brett ut sig. Men i det ekologiska lantbruket eftersträvas en hög grad av självförsörjning. Vid odling ersätts kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel med andra åtgärder, t.ex. varierad växtföljd och gödsel från ekologiskt hållna djur. Avsaknad av kemikalier och ökad variation bidrar till större biologisk mångfald på åkermarken och i dess närmaste omgivning. Ekologisk odling och djurhållning är en viktig åtgärd för att nå flera nationella miljömål: Hav i balans, Ett rikt odlingslandskap samt Ett rikt växt- och djurliv. Ju mindre kemikalier som används i samhället, desto närmare kommer vi också målet Giftfri miljö. Eftersom flertalet miljökvalitetsmål inte uppskattas kunna nås måste strategin vara att öka åtgärderna istället för att sänka målen. Användningen av kemiska bekämpningsmedel måste upphöra. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att staka ut en strategi för hur kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel kan fasas ut från det svenska jordbruket. Detta bör ges regeringen till känna. står bakom målet att öka den svenska certifierade jordbruksmarken från . Vi står också bakom att 25procent av den offentliga konsumtionen ska avse ekologiska livsmedel. Som ett led i att minska jordbrukets påverkan av övergödningen av haven föreslår vi även en höjning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel (budgetmotion 2007/08:Fi276). Intäkterna från skatten menar vi ska återföras till jordbruket genom stöd till miljöåtgärder. Den bör öka insatserna för att uppnå målen vad avser ekologisk produktion och konsumtion. Detta bör ges regeringen till känna. 17.2Inför lagstiftning för odlingsfria skyddszoner För att begränsa jordbrukets näringsutsläpp i sjöar, vattendrag och hav prioriterar stöd och regler som hindrar näringsläckage från jordbruket. Vi har drivit på för att en större del av de medel får från EU i landsbygdsstöd riktas till miljöåtgärder för att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan. Det handlar bl.a. om stöd till inrättande av kantzoner och fler anläggningar av våtmarker som hindrar näringsämnen att nå havet. I dagens läge anser vi att miljönyttan av inrättande av odlingsfria zoner mot angränsande vattenmiljöer är så betydande för den hotade havsmiljön att det är berättigat att införa lagstiftning gällande skyddszoner vid odling i känsliga svenska kustnära områden. Detta bör ges regeringen till känna. 17.3Inför hårdare reglering av djurhållning i kustnära områden Vi ser även anledning att som åtgärd för havsmiljön styra bort djurhållning från läckagekänsliga kustområden. Dagens jordbruk brottas med regionala balansproblem mellan djurhållning och växtodling vilket leder till ökad risk för stora överskott på stallgödsel i de regioner där djurproduktion bedrivs. Därför anser vi att det vid nyetablering av djurintensiva gårdar i läckagekänsliga områden ska införas striktare regler för etablering. Det kan också handla om att införa verksamhetsförbud. Detta bör ges regeringen till känna. För att istället uppmuntra djurhållning i de delar av landet som inte är kustnära kan bl.a. investeringsbidragen i landsbygdsprogrammet användas. Detta bör ges regeringen till känna. 18Skärp miljökraven för sjöfart och fritidsbåtar 18.1Förbjud dumpning av toalettavfall från fartyg Med toalettavfall menas avloppsvatten och annat avfall från varje typ av toalett och urinoar, avloppsvatten från sjukvårdslokaler, avloppsvatten från utrymmen som rymmer levande djur eller annat spillvatten som är blandat med avloppsvatten. Enligt föreskrifter och allmänna råd (SJÖFS 2005:8, omtryckt i 2006:40) får toalettavfall inte ske inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon utom i följande fall: Fartyg får släppa ut finfördelat och desinficerat toalettavfall på ett avstånd av mer än från närmaste land. Toalettavfall som inte är finfördelat eller desinficerat och som magasinerats i uppsamlingstank, får släppas ut på ett avstånd av mer än från närmaste land om det inte sker momentant utan med måttlig hastighet när fartyget är under gång med en fart av minst fyra knop. Mot bakgrund av att av FN är klassad som ett särskilt känsligt hav (PSSA) är det förkastligt att det övergripande förbudet mot utsläpp av toalettavfall har dessa nationella undantag. Därför bör undantagen i föreskriften (SJÖFS 2005:8, omtryckt i 2006:40) för tillstånd för utsläpp av toalettavfall från fartyg utgå. Detta bör ges regeringen till känna.