mot · GV02Fi278 · 2007-10-05 00:00:00 — Arbetslösheten har minskat , men trots detta finns det många arbetslösa. De som är arbetslösa är ofta de som står långt borta från arbetsmarknaden och som kanske inte haft ett arbete . Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste sättas in, och inte som regeringen gör, dra ned på insatserna. Det kan gälla allt från omskolning och yrkesutbildning till stödåtgärder. Svenska för invandrare måste ses över eftersom kvaliteten på utbildningen skiljer sig mycket åt. Friåret har också visat sig vara en bra åtgärd för personer som står långt från arbetsmarknaden att få in en fot på den. Regeringen föreslår neddragningar i arbetsmarknadsåtgärderna med sammantaget 13000 platser och med 7 000 platser 2009 och 2010. Detta motiveras med ökad efterfrågan på arbetskraft och det gynnsamma konjunkturläget. Det är sant att arbetslösheten minskar och antalet i åtgärder likaså. Men det är tyvärr också sant att den gruppen som står längst från arbetsmarknaden inte minskar. I det läget är det oansvarigt att dra ned på åtgärdsprogrammen i sådan omfattning som regeringen föreslår. Om inte mycket aktiva åtgärder sätts in för att klara människor ur den gruppen riskeras att många aldrig kommer att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. föreslår att minskningen av antalet platser i arbetsmarknadsprogram begränsas till 3 000 platser och till 1 000 platser 2009 och 2010. Trots en god konjunktur och en god arbetsmarknad är det fortfarande stora grupper av människor som inte får arbete. Det handlar om funktionshindrade och före detta missbrukare, kriminella och långtidssjuka med flera. Socialt företagande är ett alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna både i samhälle och i arbetsliv. Denna sektor kan skapa nya arbetstillfällen och öka arbetskraftsutbudet. De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen, och eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara och dokumenterade. finns det cirka 150 sociala företag i som vuxit fram oberoende av varandra och som är förankrade i de grupper vars behov de avser att lösa. De har ofta startats som projekt med stöd av intresseorganisationer eller kommuner och med starka inslag av eldsjälars engagemang. Intresset för socialt företagande är växande i men också internationellt. Goda erfarenheter finns i flera av EU:s medlemsstater. Trots detta är det sociala företagandet och dess förutsättningar okända hos myndigheter som AMS och och hos företagsstödjande aktörer. Det innebär stora svårigheter att bygga långsiktigt hållbara företag. Dagens regelverk är ofta inte anpassade för de sociala företagen och deras medarbetare. Därför behövs insatser för information, kunskapsutveckling, samordning, kompetensutveckling och en översyn av relevanta lagar och regler. vill också avsätta mer pengar till Coompanion, som är en rådgivnings- och stödfunktion för de sociala företagen. Medlen till Coompanion skapar stora återväxlingar och många nya jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. har redan tidigare föreslagit att regeringen tar initiativ till att stimulera arbetsmarknadens parter att bedriva arbetsförmedling. har fyra , Ingenjörer, , och , startat arbetsförmedling för sina medlemmar i samarbete med och SalusAnsvar. Namnet på förmedlingen är . Denna typ av initiativ bör enligt vår mening uppmuntras av staten. Vi är övertygade om att fackens lokala kännedom om sina egna medlemmar och förutsättningarna på de lokala arbetsmarknaderna ger dem goda förutsättningar för arbetsförmedlande uppgifter. Det gäller också i minst lika hög grad bland TCO- och LO-facken liksom för avtalsslutande arbetsgivarorganisationer. Mot denna bakgrund anser vi att staten, inom ramen för anslag till arbetsförmedling, ska ge ekonomiskt stöd till arbetsförmedlingar som drivs av kollektivavtalsslutande parter på arbetsmarknaden. Vi noterar att regeringen nu insett att även offentlig sektor bör ha möjlighet att anställa på villkor för nystartsjobb. Därmed går regeringen på linje, vilket är mycket bra då det också betyder att fler kvinnor i offentlig sektor kommer att kunna anställas på samma villkor som många män i privat sektor. Jobb och utbildning hör intimt ihop. En viktig uppgift för utbildningspolitiken är att utbilda människor till jobb och att sedan hjälpa och stöda nyutbildade människor att söka sig ut på arbetsmarknaden. För att underlätta övergången från studier till jobb och för att bättre förbereda studenter för arbetsmarknaden föreslår dels en frivillig praktik i högskolan, dels att mer resurser satsas på att hjälpa nyutexaminerade studenter ut på arbetsmarknaden. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfara hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. vill därför införa ett övergripande mål om minst tio veckors praktik för alla högskoleutbildningar som omfattar . Denna praktik ska inte vara obligatorisk, men det ska vara en rättighet för alla studenter som vill. Lärosätena ska vara skyldiga att anordna en kvalitativ och utvecklande praktik åt alla studenter som vill ha praktik. Målet sätts och ska vara uppfyllt . Lärosätena ska ha stor frihet att avgöra hur praktiken ska utformas och hur den ska inlemmas i utbildningen. Praktiken ska dock ske i form av kurser som ger poäng och som berättigar till studiemedel. Det är enormt viktigt att praktikplatserna håller hög kvalitet. Lärosätena kommer att tilldelas medel för praktiken och förutsätts använda en del av pengarna för att ge handledare viss utbildning. får ansvar för att göra en övergripande utformning av systemet samt följa och utvärdera praktikverksamheten bland annat ur kvalitetshänseende. föreslår att tillförs för detta ändamål 2008, och 2010. 9.3.2Studenternas övergång från studier till arbete Vi vill förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med potentiella arbetsgivare och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. föreslår därför en satsning om 2008 och 2009 och 2010 för att lärosätena ska utveckla sin verksamhet för att stötta studenterna i övergången mellan studier och arbete. Medlen placeras i detta anslag för att sedan fördelas ut till respektive lärosäte. På de flesta lärosäten förekommer det olika former av aktiviteter för att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden, men dessa verksamheter är underdimensionerade för behovet. Högskolorna har för lite pengar för att på allvar kunna hjälpa studenterna med övergången från studier till arbetsliv. Exempelvis finns det vid ett career center med två personer som ska hjälpa 37 000 studenter. Det är förstås alldeles otillräckligt. Regeringen skar i budgetpropositionen ned det statliga stödet för utbildning av vuxna med . Samhällsutvecklingen och den snabba strukturomvandlingen av arbetsmarknaden ställer krav på framför allt dem med lägst utbildning. Utan ett livslångt lärande och möjligheten att även i vuxen ålder läsa in kunskap man missat tidigare blir det mycket svårt för dem som inte riktigt uppfyller arbetsmarknadens kompetenskrav att komma tillbaka i sysselsättning. Regeringen lyfter i vårbudgetens finansplan fram vuxenutbildningens vikt. Att göra detta som man drar ned på resurserna är inte en trovärdig politik. satsar i denna motion på vuxenutbildningen. För att skapa nya jobb behövs fler företag och fler entreprenörer. ser entreprenörskap och företagande som en grundläggande funktion i samhället. Genom företagande utvecklas och förnyas samhället. Företagande är emellertid inte alltid enkelt. Mycket kan göras för att förbättra företagarens villkor. har uppskattat svenska företags kostnader för regelhantering till . Den nya regeringen har kommit med sina första åtgärdsförslag för minskad regelbörda. Tyvärr är förslagen långt ifrån tillräckliga och uppfyller inte den överenskommelse medverkade till . Vi kan konstatera att med den takt regeringen satt upp kommer målet om 25 procents minskad regelbörda till 2010 inte att uppnås. Vi vill därför tillföra , , och vartdera, utöver tidigare finansiering av regelförenklingsarbetet, för att påskynda arbetet med att ta fram konkreta förslag på hur regelbördan för företag kan minskas inom deras ansvarsområden. vill också införa ett permanent regelråd för att se till att inte nya, onödigt krångliga regler tillkommer när andra tas bort samt ett uppgiftskravregister för företag, som hindrar olika myndigheter från att kräva in samma eller snarlika uppgifter från företag. 9.4.2Sänkt arbetsgivaravgift för de små företagen För att underlätta för framför allt de mindre företagen föreslår en generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna på upp till en maximal lönesumma på . Denna satsning ger ett rejält ekonomiskt tillskott till alla små företag, till skillnad från regeringens nedsättning som bara berör speciellt utpekade branscher. föreslår också att soloföretagare får slopad arbetsgivaravgift när de anställer sin första medarbetare. Regeringen har på ett mycket klumpigt sätt tagit bort denna satsning, vilket satt ett stort antal enmansföretag i en mycket svår situation eftersom de anställt personal med löfte om slopad arbetsgivaravgift. Dessa anställningar kommer att kosta företagen stora pengar och riskerar att driva företagare i konkurs. har pekat på att det finns en brist på riskkapital för ny energiteknik i . föreslår därför ett statligt riskkapitalbolag inom energiområdet. Bolaget ska öka kommersialiseringen och nyttiggörandet av tidiga insatser inom energiområdet, vilket ska leda till snabbare och bredare implementering av energi- och miljötekniker, detta genom direktinvesteringar med ägarkapital. Bolaget ska investera i utvecklingsföretag inom energiområdet som befinner sig i de tidiga riskkapitalsskedena sen uppstart respektive tidig expansion. Under en tioårig uppbyggnadsfas föreslår vi ett årligt tillskott på . vill utöka forskningsprogrammet och Väx med ytterligare , till totalt . Eftersom ansökningarna till Forska och Väx-programmet var mer än tio gånger större än de anslagna medlen tillät ger tillskottet en välbehövlig ökning av småföretagens forskningsmöjligheter. För att underlätta för människor med låga inkomster, och särskilt för ungdomar, att starta eget företag föreslår vi att särskilda etableringskonton inrättas. De pengar som sätts in på kontot undantas helt från beskattning. Den maximala insättningen bör vara . I har ett sådant system fått mycket positiva effekter och gjort det möjligt för fler personer att bli företagare. fick i uppdrag av tillsammans med Socialdemokraterna och att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram. Målet med entreprenörskapsprogrammet är att öka andelen entreprenöriella individer i samhället, vilket på lång sikt ökar antalet företag i . ser mycket positivt på det nationella entreprenörskapsprogrammet och de projekt som man utvecklar eller stöder som KomTek och Ung Företagsamhet. Vi vill därför att entreprenörskapsprogrammet permanentas. I och med regeringens kraftiga neddragning av medel till Arbetsförmedlingen för arbetsmarknadspolitiska program, har de program som innebär stöd till nyföretagare också minskat kraftigt. I många län har man tvingats avslå alla nya ansökningar av starta-eget-bidrag , och kommer bara cirka en fjärdedel av planerat antal få starta-eget-bidrag. Studier har visat att ett stort antal nya företag kommit igång på grund av starta-eget-bidraget och att dessa också överlevt och börjat anställa ytterligare personal. skjuter därför till medel så att starta-eget-bidraget kan återinföras. Regeringen avsatte och följande år för en satsning på miljöteknik. har välkomnat den riktade satsning på miljöteknik som regeringen föreslog ekonomiska vårproposition, men vi vill bredda och utveckla satsningen ytterligare. Satsningen på miljöteknik bör enligt oss ha ett bredare fokus än enbart på export. Anslaget bör snarare utnyttjas för att skapa ett brett branschprogram för miljöteknikbranschen. I branschprogrammet tas i samarbete med näringslivet och de fackliga organisationerna fram strategier för hur miljöteknikbranschen kan utvecklas och stödjas för att få en mer framträdande ställning . I detta arbete är det också viktigt att ha en bred inriktning på vilken teknik som ska stödjas. Snarare än att rikta stödet till fordons- och flygplansindustrin bör fokus vara att rikta stödet till de tekniker som har störst effekt i kampen mot klimatförändringarna. Vi anser att satsningen bör utökas till att omfatta totalt . har drivit att det måste finnas en politik mot diskriminering och fått gehör för att stöd ges för lokalt antidiskrimineringsarbete, ett ökat stöd till de olika ombudsmännen samt andra antidiskrimineringsåtgärder. samlingsnamn för denna politik benämner vi en politik för lika rättigheter. En viktig del i detta är att ha en aktiv politik mot diskriminering. Då handlar det om att ha en lagstiftning som är bättre än dagens och samlar samtliga diskrimineringsgrunder, men som också till exempel täpper igen hål som att det inte finns en lagstiftning mot diskriminering på bostadsmarknaden och gör lagen om diskriminering på arbetsmarknaden civilrättslig. En central roll i detta arbete skulle en myndighet för lika rättigheter, som arbetar med alla diskrimineringsgrunder, ha. En sådan myndighet skulle arbeta med metodutveckling av antidiskrimineringsarbete och kunna leda försöksverksamheter i statliga och kommunala och privata verksamheter. Myndigheten skulle också ha ansvaret för att fördela resurser till frivilligorganisationer som arbetar med jämställdhet och samtliga diskrimineringsgrunder. anslår, utöver regeringens förslag, till åtgärder för integration. Bristen på jämställdhet är ett av vår tids stora samhällsproblem. Trots att representationen av kvinnor på politiska maktpositioner i är bland de bästa i världen, genomsyras samhället av strukturella problem som bland annat försämrar kvinnors rätt till sjukvård, arbete, lika lön samt kränker kvinnors rätt till sin kropp och integritet. föreslår i årets budgetmotion bland annat ökade insatser mot mäns våld mot kvinnor, att resurser tillförs och en satsning för att minska löneskillnaderna i statens förvaltning. 10.1Mäns våld mot kvinnor Regeringen anslår 2008 för särskilda jämställdhetsåtgärder. Medlen ska bland annat användas till en handlingsplan för att minska våldet mot kvinnor. anser att det behövs en handlingsplan för att motverka mäns våld mot kvinnor. Grundkonceptet för handlingsplanen bör enligt vår mening vara att få olika delar av samhälleliga krafter att samverka. Det gäller såväl myndigheter, kommunala instanser som frivilligorganisationer. Inom rättsväsendet, det vill säga domare, nämndemän, åklagare och polisväsendet, krävs det jämställdhetsutbildningar. Inom kriminalvården måste det satsas på utvecklingsarbete och behandlingsprogram. Det behövs kompetensutveckling inom området våld i hederns namn. Det krävs en riktad satsning på information kring samkönat våld. Bland vårdpersonal behövs det fortbildning inom genus. Det krävs forskning om hur våldsutsatta kvinnor behandlas inom vården. Det behövs också höjda anslag till kvinnojourernas verksamhet. anser vidare att ur anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder ska det tillföras medel för jämställd kultur och fritid, jämställdhetsutbildning av personal i kommunerna och att det utbildas fler genuspedagoger. Därutöver förslår vi att det inrättas ett jämställdhetsråd med ansvar att samordna och utvärdera det jämställdhetspolitiska arbetet. Många arbetsgivare, såväl privata som offentliga, känner inte till jämställdhetslagens innebörd att arbetsgivare ska underlätta för både kvinnliga och manliga löntagare att förena arbete med föräldraskap. Okunskapen kan avläsas hos JämO som får in många anmälningar och förfrågningar. Problematiken är så tydlig och omfattande att JämO dragit igång en kampanjturné i sex län för att informera om föräldraledighetslagens förbud mot att missgynna föräldrar, en lag som var med att arbeta fram 2006. Enligt uppfattning är det angeläget att JämO kan fortsätta sitt informationsarbete kring denna så viktiga fråga för jämställdheten. Kunskapen måste spridas över hela landet, inta bara till några län. föreslår att anslaget till JämO ökas med utöver vad regeringen föreslår. Överallt i arbetslivet råder det stor brist på jämställdhet mellan könen. Diskrimineringen av kvinnor finns på alla nivåer: vid tillsättande av chefstjänster, när det gäller lönens storlek, när det gäller anställningsformer och när det gäller hel- och deltider. Denna ordning är oacceptabel. Lönegapet mellan kvinnor och män är stort, , om faktorer som utbildning, arbetstider och befattningsansvar räknas bort. Mot den bakgrunden bör den innevarande mandatperioden bli den period då den könsrelaterade lönediskrimineringen avskaffas på den svenska arbetsmarknaden. Då gäller det också att arbetsmarknadens parter tar sitt fulla ansvar. Vi är, till skillnad från regeringen, beredda att verka för att statskassan ska bidra med sin del för att skapa jämställda löner. När regeringen i vårpropositionen deklarerade målet att jämställda löner ska ha genomförts inom den statliga sektorn till 2010, kan vi konstatera att det inte finns några medel aviserade till detta mål. Vi föreslår på utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning 2008, 2009 och 2010 till en särskild pott för jämställda löner i statens verksamheter. 10.4Insatser mot män som slår Det är av stor vikt att män som utövar våld mot kvinnor och barn frivilligt kan söka hjälp för sitt aggressiva beteende utanför kriminalvården. menar att det behövs stora resurstillskott för att med krafttag försöka lösa dessa problem. Det finns organisationer av olika slag som jobbar med detta. En av de större och mer seriösa är kriscentra för män, som bildades . Den har skapat kriscentrum med professionella behandlare/rådgivare som anställda. Dessa kriscentrum kan ha olika huvudmän. De har till sin huvudsakliga uppgift att arbeta med män i olika krissituationer samt med mäns problem kring aggressivitet och våld. finns två nationella samordnare anställda i av riksorganisationen, en i och en i . Vi anser att bidrag ska avsättas till professionella kriscentra för män med . Dessa medel är tänkta för att fortsätta utveckla riksorganisationen och behålla de nationella samordnarna. Vi anser också att utvecklingspengar med bör tillföras för att kunna skapa fler kriscentrum över landet. Det gäller både att starta nya och vidareutveckla existerande centrum. Medlen bör placeras hos , varifrån de kan sökas. Ett krav bör dock vara en samfinansiering med de aktuella kommunerna. Vi anser också att ytterligare ett steg i utvecklingen av Rikskvinnocentrum bör genomföras. Verksamheten bör omfatta även barn som lever i familjer där det förekommer våld samt de män som utövar våld mot kvinnor och barn. Centrumet bör kunna fokusera på hela området med mäns våld mot kvinnor såväl ur kvinno-, mans- som barnperspektiv. För detta ändamål avsätts . Vi föreslår också ett utökat stöd till länsstyrelserna för en samordnad roll vad gäller kartläggningar och ökad tillsyn på området mäns våld mot kvinnor samt för att arbeta med bland annat fortbildningar, kunskapsutveckling inom angående våldsutsatta kvinnor gentemot kommunerna. 11Solidaritet med alla i världen 11.1Ett öppet i världen menar att det är viktigt att fler kommuner solidariskt delar det nationella ansvaret för flyktingmottagandet. Vi blir alltmer bekymrade över en situation där ett fåtal kommuner tar emot alltfler flyktingar medan andra kommuner inte tar emot en enda. Det är självklart att dessa kommuner ser svårigheten med att ansvara för hela flyktingmottagning. Vi tror inte att detta är bra för den enskilda flyktingen som kommer till . Vi anser att det är viktig att de anlända flyktingarna så snabbt som möjligt ges chansen att bli aktiva och respekterade i det svenska samhället. Då är underlättande av inträdet på arbetsmarknaden mycket viktigt. Däremot tror vi inte på metoden med individbaserad stimulansersättning som regeringen föreslår, utan vi vill i stället att dessa medel används för att stimulera fler kommuner till flyktingmottagande. Det viktigaste är att fler kommer ut i arbete med anständiga löner och arbetsvillkor i övrigt. Så byggs verklig integration. Regeringen gör bedömningen att och framåt beräknas antalet kommunmottagna flyktingar ligga nära nivån . Det betyder att många kommuner, särskilt de med stort flyktingmottagande, kommer att få stora och omfattande problem för att klara mottagandet på ett anständigt sätt för flyktingarna. föreslår att kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med per flykting. Detta motsvarar en anslagsökning på utöver vad regeringen föreslår. 11.1.2En varaktig lösning för de gömda upphörde den tillfälliga lagstiftning som gav nästan 18 000 personer permanent uppehållstillstånd i . Över 10 000 personer fick avslag på sin ansökan, varav ett flertal var ensamstående vuxna. Det finns dock även ett flertal exempel på fall där barnfamiljer inte fick stanna. Därtill kommer de personer som av olika skäl inte kunde ansöka om uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen, exempelvis därför att de inte hade ett utvisnings- eller avvisningsbeslut som var möjligt att överklaga. Vi anser att det är både inhumant och ett slöseri med resurser att inte ge de papperslösa en möjlighet att fortsätta att bidra till vårt samhälle. Vi vill därför att regeringen skyndsamt löser situationen. Det enklaste sättet vore att göra som flera andra länder, det vill säga att genomföra en regularisering. Regulariseringen bör gälla för alla dem som fick ett avvisningsbeslut enligt den tidigare utlänningslagstiftningen men som ändå fortfarande befinner sig i landet. En förutsättning är att de inte begått grova brott under vistelsen i och att de hjälpligt kan styrka sin identitet. En annan möjlighet är att lösa situationen i samband med den nya lagen om arbetskraftsinvandring. För att finansiera regulariseringen föreslår vi att det tillskjuts . 11.1.3Rätt till skola samt hälso- och sjukvård för gömda flyktingar Flyktingar har rätt till betald skolgång samt hälso- och sjukvård fram till dess besked kommit om att de avvisas eller utvisas. För barn finns det därefter en rätt till hälso- och sjukvård fullt ut men för vuxna endast för en akut hälso- och sjukvård. Vi anser inte detta vara förenligt med humanitära krav, utan anser att alla gömda flyktingar ska ha rätt till hälso- och sjukvård. Vi anser att denna rätt kan införas till en beräknad kostnad av . 11.1.4Utvisa och avvisa färre! Få delar av den svenska asylprocessen är så inhuman som den del där ett utvisnings- eller avvisningsbeslut ska verkställas. sker ett otal försök att verkställa ett beslut, utan att det angivna mottagarlandet ens vill befatta sig med individen i fråga. Systemet är dessutom oerhört kostsamt och administrativt svåröverskådligt. Vi anser att det ska finnas ett tak för hur försök att utvisa en person ska få ske. Ett annat led kan vara att nya riktlinjer utfärdas för hur verkställighet får ske. Samordningen mellan polis och brister också. Ett led i en effektivisering av verkställighetsprocessen kan vara att renodla ansvaret till endera myndigheten. Vi bedömer att det finns stora effektiviseringsvinster att hämta här, särskilt om börjar tillämpa en mer human flyktingpolitik där fler får stanna. Vi bedömer att det går att spara . I har det länge funnit en tradition av solidaritet med fattiga och förtryckta människor i världen.