mot · GV02So558 · 2007-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationell likvärdighet i sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställd sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lag reglera villkoren för att lägga ut sjukhus på entreprenad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från lagen om offentlig upphandling () i vård och omsorg.1 godkänner regeringens förslag till mål för politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik med tillägget att arbetet även särskilt ska inriktas på att säkerställa en likvärdig sjukvård som ges efter behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om apoteksmonopolet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för psykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tandvårdsreform. bifaller regeringens förslag till mål för politikområdet Äldrepolitik med tillägget att måluppfyllelsen ska följas upp även med avseende på likvärdighet i kvalitet och tillgång till vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldresatsningens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en restriktiv alkoholpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillståndsplikt för folkölsförsäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillståndsplikt för tobaksförsäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängning av missbrukarvårdssatsningen Ett kontrakt för livet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kartläggning bör göras av ungdomsmottagningarnas tillgänglighet och kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insemination för ensamstående. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överskuldsatthet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skriva in spelmissbruk i socialtjänstlagen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställning: Anslag i tusental kronor 13.9 Bidrag till psykiatri 16.2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 1 Yrkande 4 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 18 hänvisat till CU. Alla medborgare skall ha rätt till sjukvård på lika villkor. Det är behoven som skall styra prioriteringarna i vården, den med störst behov skall behandlas först. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att det är plånbokens tjocklek som avgör tillgång och kvalitet i vården. Undersökningar visar att även om svensk sjukvård i internationell jämförelse är unikt jämlik finns det oacceptabla skillnader i tillgänglighet mellan kvinnor och män, mellan infödda svenskar och nya svenskar samt mellan ung och gammal. Även när olika landsting eller regioner jämförs uppenbaras att det finns oacceptabla skillnader. I införs nu en ersättningsmodell för primärvården som kommer att innebära en kraftig omfördelning av resurser så att välbärgade och friska områden får bra tillgänglighet och mycket läkartid medan områden med mycket ohälsa, arbetslöshet och sociala problem kommer att förlora nästan hälften av resurserna till primärvården. Det är en klasspolitik som enligt vår uppfattning strider mot hälso- och sjukvårdslagens intentioner. För att säkra en nationellt likvärdig vård är det nödvändigt att utveckla de nationella kvalitetsregistren inom vården, liksom nationella riktlinjer och öppna jämförelser. Men frågan är om det räcker för att uppnå den kvalitetsförbättring som är nödvändig för att alla skall ha rätt till likvärdig vård utifrån sina behov. Vi tycker att man även bör utreda andra sätt att säkra lika vård för medborgarna. Det kan handla om vårdutbildningarnas utformning och dimensionering, om likvärdiga ekonomiska villkor i olika landsting eller regioner, om samordning av de olika statliga myndigheternas arbete inom vården, om tillsynens utformning och omfattning, om finansieringen av läkemedelsförmånen, om klinisk forskning, om erfarenheterna av den införda rikssjukvården och om kommande behov av samordning av vissa specialfunktioner som exempelvis ambulanshelikopterverksamhet. Men det kan också handla om att förtydliga hälso- och sjukvårdslagen för att förhindra att ett landsting fördelar resurserna uppenbart ojämlikt. I en sådan utredning bör arbete vara en viktig utgångspunkt. Det är inte acceptabelt att nya, viktiga läkemedel inte är tillgängliga på samma sätt för alla medborgare eller att behandlingsmetoderna skiljer sig åt mellan olika landsting. Den borgerliga regeringen går i motsatt riktning och öppnar för större skillnader och nya gräddfiler i vården för dem med privata sjukvårdsförsäkringar eller tjock plånbok. Det är nu fritt fram för borgerligt styrda landsting att sälja ut även universitetssjukhus till internationella börsföretag eller göra vårdgallerior av våra mest högspecialiserade forsknings- och utbildningssjukhus. har det nu blivit tillåtet för sjukhus som drivs på entreprenad åt landstingen att ta emot privatbetalande patienter och ge dem förtur till vården. Detta öppnar för att patienterna delas upp i ett A- och ett B-lag där plånbokens tjocklek avgör väntetiden som det är ett allvarligt hot mot en fortsatt offentlig finansiering av sjukvården. Vi socialdemokrater motsätter oss detta systemskifte i vården. Vi vill i lag reglera att universitetssjukhus inte får läggas ut på entreprenad, att inget landsting får lägga ut alla sina sjukhus på entreprenad, att entreprenaddrivna sjukhus som har sin finansiering från skattemedel inte får ta emot privatbetalande patienter och att ett privat sjukhus som finansieras av skattemedel inte skall kunna betala ut ohämmat med vinst till ägarna. Att vi ställer villkor för entreprenader i sjukhusvården betyder inte att vi inte vill att små aktörer ska kunna verka i vården, tvärtom. Under avsnittet Mångfald inom vård och omsorg utvecklar vi vår syn på detta. Regeringen föreslår att målet för politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik ändras till: Befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Vi stöder denna förändring. Regeringen klargör också vad som menas med målet genom att räkna upp vad arbetet särskilt skall inriktas på. Vi föreslår ett viktigt tillägg: att arbetet inom politikområdet särskilt inriktas på att säkerställa en likvärdig sjukvård som ges efter behov. Sjukvården måste vara jämställd. Kvinnor och män ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt i sjukvården när det gäller resurser och insatser. Mycket har gjorts men fortfarande finns skillnader som måste åtgärdas. Jämställd vård var viktig för att öka jämställdhetsperspektivet inom hälso- och sjukvården. har uppdrag att integrera könsspecifika aspekter vid utvecklingen av riktlinjer och föreskrifter samt vid utvärderingar och analyser av vårdens kvalitet. skärptes skrivningarna om jämställdhetsarbetet i regleringsbreven för bland andra och . Syftet var att ytterligare förstärka kunskapsbasen och det statistiska underlaget kring förekomsten av könsdiskriminering inom hälso- och sjukvården. Den tidigare regeringen har också verkat för att jämställdhetsfrågan skall behandlas inom EU-samarbetet på hälso- och sjukvårdsområdet. EU:s hälsoministrar antog bland annat slutsatser om kvinnor och hälsa, där vikten av jämställdhetsintegrering och ökade forskningsinsatser betonas för att identifiera och fylla nuvarande kunskapsluckor. Men ytterligare åtgärder behövs. Kommuner och Landsting (SKL) har redovisat en kunskapsöversikt över hur kvinnor behandlas i den svenska sjukvården. Enligt översikten missgynnas kvinnor på flera områden: Kvinnor får sämre tillgång till kranskärlsröntgen och får mindre aktiv hjärt-och kärlbehandling än män. Kvinnor får vänta på gråstarroperationer. Kvinnor har längre väntetider hos allmänläkaren. Kvinnor har sämre tillgång till vård på strokeenheten. Kvinnor har mindre chans att få dialys- och njurtransplantation. Kvinnliga rökare löper samma risk som män att få lungcancer, ändå remitteras de mindre ofta till bronkoskopi. Kvinnor med knäledsartros, höftledsartros och spinal stenos har varit mer handikappade än män efter operation. Resultaten måste leda till åtgärder som undanröjer ojämställd vård. En nationell genomförandeplan bör upprättas för implementering av en jämställd sjukvård i . Mångfald inom vård och omsorg , regionen eller kommunen är inte alltid den bästa utföraren av olika vård- och omsorgstjänster. Universitetssjukhusen med sin nära koppling till forskning och utbildning liksom den centrala roll för den mest avancerade sjukvården som dessa spelar gör att det är olämpligt att lägga ut dem på entre-prenad. Andra delar av sjukvården kan passa mycket bra att låta någon annan driva. Det finns många goda exempel på vårdcentraler, läkarmottagningar, sjukgymnastik med mera som drivs av dem som jobbar där eller av företag eller organisationer. På samma sätt finns det inom äldre- och handikappomsorgen flera duktiga entreprenörer som driver t.ex. hemtjänst eller särskilda boenden. Den tidigare socialdemokratiska regeringen tog 2005 tillsammans med och initiativ till en delegation som fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för idéburna organisationer, kooperativ och små företag att vara med och utföra välfärdstjänster på uppdrag av kommuner och landsting. För att få verklig mångfald av utförare och olika verksamhetsidéer som ger ett brett utbud för att möta olika behov måste de små vård- och omsorgsaktörernas situation och villkor analyseras och förbättras. har flera små privata utförare och kooperativ tvingats ge upp efter att ha utsatts för konkurrensupphandling där priset har spelat en avgörande roll (exempelvis personalkooperativen och Brismarksgården i ). De värden som de lokala företagen, kooperativen, och organisationerna kan tillföra vården kommer inte med i den konkurrens- och ekonomiorienterade modell som lagen om offentlig upphandling () utgör. Andra värden som förankring i lokalsamhället, medlemmars frivilliga insatser och sociala kvaliteter värderas inte i upphandlingarna som de är utformade . Upphandlingen kan till och med hindra mångfald genom alltför omfattande detaljstyrning. Då blir det ingen innehållslig mångfald, valfriheten begränsas liksom utrymmet för nytänkande och utveckling. Regeringens beslut att lägga ned Delegationen för mångfald inom vård och omsorg visar tyvärr att man vill ha en vårdmarknad för de stora vårdföretagen, inte en mångfald av kooperativ eller småföretag som kan tillföra vården och omsorgen sitt engagemang. Vi anser att det är olämpligt att använda för upphandling av hälso- och sjukvård liksom för upphandling av äldre- och handikappomsorg. En bättre modell är att , regionen respektive kommunen certifierar de utförare som man vill använda inom hälso- och sjukvården eller omsorgen och sätter upp de krav som ställs på verksamheten och kommer överens om ersättningsmodeller. Den modell som används i kommunerna att godkänna och tilldela resurser till icke-kommunala förskolor skulle kunna användas även för vård och omsorg. Då blir det patienten, medborgaren, som har möjlighet att välja utförare som , regionen eller kommunen har kvar det fulla ansvaret för kvaliteten och tillgängligheten. En sådan ordning skulle med all säkerhet göra att mindre, personaldrivna eller idéburna aktörer skulle ha större möjligheter att hävda sig i konkurrensen mot stora, internationella vårdbolag som utgör lejonparten av entreprenörerna inom vård och omsorg. Regeringen bör se över lagstiftningen för att möjliggöra att hälso- och sjukvård liksom äldre- och handikappomsorg undantas från lagen om offentlig upphandling. Tack vare framgångsrik forskning och utveckling blir det möjligt att bota och behandla alltfler sjukdomar och skador. Det är en fantastisk framgång som räddar liv och ger livskvalitet åt många människor. En viktig orsak är de många nya och kraftfulla läkemedel som utvecklas. Läkemedel är den i särklass vanligaste behandlingsmetoden inom vården, och allt tyder på att de kommer att bli än viktigare. är problemen med felaktig läkemedelsanvändning stora. Många, inte minst äldre, har för många läkemedel eller läkemedel som inte passar ihop med varandra. Mot bakgrund av att läkemedel dels står för en stor och växande del av sjukvårdens kostnader, dels står för en stor och tyvärr växande del av sjukvårdens skador är det av högsta vikt att läkemedelsförsörjningen i landet är kostnadseffektiv och säker som den måste vara lättillgänglig och lika för alla. Regeringens planer på att avreglera apoteksmonopolet och öppna för olika internationella läkemedelsbolag eller apoteksbolag att ta över de svenska apoteken hotar att leda till högre kostnader och sämre säkerhet. Vi socialdemokrater motsätter oss en sådan utveckling. Kostnadseffektivitet, säkerhet och god tillgänglighet i hela landet bör också fortsättningsvis vara det som styr läkemedelsförsörjningen, inte ideologiskt motiverad utförsäljning eller ohämmat vinstintresse. Däremot är vi öppna för att låta fler än apoteken sälja vissa enklare receptfria läkemedel, till exempel nässpray och allergimedel. Att bli psykiskt sjuk påverkar inte bara en själv utan också familj och vänner. Det är att bli beroende av vård och omsorg men också av förståelse och stöd i livets olika skeden. Att få en psykisk sjukdom eller att må psykiskt dåligt är så vanligt att vi alla känner någon nära i vår familj eller vår vänkrets som är eller har varit drabbad. Ändå är det fortfarande en dold sjukdom, något man alltför sällan talar om. Den som drabbas av till exempel schizofreni måste kunna räkna med att vården och stödet för en kanske livslång sjukdom som påverkar hela familjen är minst lika bra och tillgänglig som om det hade gällt en kropplig sjukdom. Den som drabbas av en allvarlig depression eller kommer i djup kris måste kunna räkna med att vården ger akut hjälp för att rädda liv på samma sätt som om det vore en kroppslig sjukdom. När man vill inträda eller återvända till arbetslivet måste stödet för rehabiliteringen vara lika flexibelt och självklart som för den som behöver en rullstolsramp eller ledarhund. Det handlar om människovärde och det handlar om att se människan bakom sjukdomen eller funktionshindret. Vård och omsorg av personer med psykisk sjukdom behöver utvecklas och förstärkas. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en stor psykiatriutredning som fick uppdraget att brett se över organisation och resursbehov. Denna utredning blev klar , men fortfarande har regeringen inte lämnat några besked, tillskjutit några resurser eller aviserat någon proposition. Det är oacceptabelt. Det finns stora brister när det gäller de psykiskt sjukas och funktionshindrades möjlighet till vård, omsorg, boende, rehabilitering och sysselsättning. Verksamheten inom den såväl slutna som öppna psykiatrin behöver förstärkas på många områden. Det behövs ett brett program för kompetensutveckling för personalen, fler vårdplatser, särskilda insatser för psykiskt sjuka eller störda ungdomar i åldern , bättre möjligheter till rehabilitering och sysselsättning, en prioritering av barn- och ungdomspsykiatrin och en särskild vårdgaranti för psykiska sjukdomar som tryggar sambandet mellan utredning och påbörjandet av behandling. Vi socialdemokrater kräver en nationell handlingsplan för psykiatrin och satsar 1,4 miljarder mer än regeringen på psyki-atrin (2008, 2009 och 2010). Alla har rätt till en god tandhälsa. Vi vill förbättra villkoren i tandvårdsförsäkringen. För många är det för dyrt att gå till tandläkaren. Dålig tandhälsa kan påverka allt från allmänt välbefinnande till allvarliga sjukdomar. Dålig tandhälsa minskar livskvalitet och försämrar sociala relationer och kan till och med leda till sjukdomar. senaste enkätundersökning (presenterad i Folkhälsorapporten ) visar att så många som var fjärde person uppger att de inte besöker tandvården av ekonomiska skäl. Bland ungdomar uppger att de inte besöker tandvården på grund av att det är för dyrt. Vi socialdemokrater beklagar att regeringen har dragit frågan om en tandvårdsreform i långbänk. I de borgerliga partiernas valmanifest utlovades en reform från . I budgetpropositionen sköts reformen upp till . ekonomiska vårproposition sköts reformen fram ytterligare en gång nu skulle ett förslag till reform lämnas först . I årets budgetproposition finns inget datum för genomförandet preciserat. Det visar på bristande engagemang från regeringens sida. Utöver regeringens satsning på skydd mot höga kostnader och en tandvårdscheck för att sänka kostnaderna för den förebyggande tandvården vill vi socialdemokrater särskilt stärka tandvården för unga. Vi vill förlänga den tid då tandvården är avgiftsfri (från dagens ) till . Dessutom vill vi satsa mer på förebyggande tandvård än regeringen. Vi satsar totalt 2,1 miljarder mer än regeringen (2008, 2009 och 2010). uppnår mer än 100 000 människor i vårt land pensionsåldern, . Dagens pensionärer är lyckligtvis mycket friska, starka och pigga. Många vill fortsätta att antingen yrkesarbeta eller på andra sätt bidra med sina insatser för familj och samhälle. Många är aktiva i föreningar, reser, jobbar i trädgården, motionerar och tar ansvar för barnbarn och anhöriga. Den åldrande befolkningen framställs ibland som ett problem. Det är helt fel. Att vi får leva allt längre och att vi får behålla våra nära och kära allt längre i livet är en enorm tillgång. Men det krävs en rad förändringar för att äldre skall bli tagna på allvar, få besluta om sina egna liv och ha rätt till den hjälp som krävs för att kunna leva ett bra liv, bli lyssnade till och få vara fullvärdiga och behövda medborgare. Men även om de allra flesta pensionärer är friska och klarar sig själva kommer för de allra flesta då alltfler sjukdomar gör sig påminda, kraften tryter, det dagliga livet blir besvärligare och då behovet att vård och omsorg ökar. När det gäller sjukvård och läkemedel, hemtjänst och hjälpmedel är det framför allt de äldre som är storkonsumenter. Det betyder inte att de flesta äldre skulle vara sjuka, men det betyder att vården och omsorgen måste anpassas utifrån de äldres behov. Så är det inte alltid . Sjukvårdens organisation och läkemedlens användning för multisjuka äldre har stora brister. har i granskningar kommit fram till att det finns allvarliga brister när det gäller äldres läkemedelshantering. Många äldre har väldigt många läkemedel utan att någon tar ett helhetsansvar för en skör gammal människas hela situation. Även granskning av hur äldre tas emot på akutmottagningarna innehåller skarp kritik. Det visade sig att kunskapen om hur hög ålder är en specifik riskfaktor oavsett diagnos är låg och att det fanns brister i ansvaret då patienten flyttas mellan olika kliniker eller vid röntgen. För många äldre är dock den värsta plågan inte värk eller rörelsehinder utan ensamhet. Ensamheten kan komma plötsligt, när livskamraten går bort och det blir ekande tomt vid det tidigare så trivsamma köksbordet. Eller den kan komma smygande när allt färre vänner finns kvar att kontakta, när telefonen blir tystare och breven färre. För många förvärras ensamheten av att man kanske har svårt att ta sig ut ur lägenheten utan hiss eller för att man är rädd att gå ut ensam. Den tidigare socialdemokratiska regeringen inledde ett långsiktigt och brett investeringsprogram för att utveckla och stärka vården och omsorgen om våra äldre. Det programmet presenterades i En nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre (2005/06:115). Den borgerliga regeringen har glädjande nog fortsatt den socialdemokratiska satsningen på äldreomsorgen och avsätter även drygt 2 miljarder konor . Vi stöder satsningen och tycker att beloppet är väl avvägt. Men vi socialdemokrater vill ha en annan fördelning av resurserna. Den enskilt viktigaste åtgärden för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen är att satsa på personalen. Så här skriver i sin granskning av äldreomsorgen: Den fortsatt låga andelen yrkeskompetent omvårdnadspersonal inverkar negativt på kvalitetsutvecklingen. Staten bör vidta åtgärder för att öka utbudet av yrkeskompetent omvårdnadspersonal. Det är angeläget att lägga fast kraven på att all personal ska ha en definierad lägsta yrkeskompetens, att utbildningssystemet bör ses över och att förutsättningarna för lärande knutet till arbetsplatserna förbättras. Vi delar den uppfattningen. Den socialdemokratiska regeringen satsade en dryg miljard på Kompetensstegen för anställda inom äldreomsorgen. Satsningen har varit mycket lyckad. Vi vill inom äldresatsningens anslag avsätta för att fortsätta denna kompetenssatsning. Vi vill även att ett kompetenskrav införs inom äldreomsorgen i linje med förslag. Den borgerliga regeringen avsätter för att stimulera fler entreprenörer inom äldreomsorgen genom fritt val-reform. Vi säger nej till detta och motsätter oss att staten av ideologiska skäl på detta sätt främjar vissa driftsformer framföra andra. Vi anser att det ofta kan vara bra att anlita andra utförare än kommunen, men vi menar att det bör vara de ansvariga politikerna i kommunen som har att avgöra detta och att resurserna från staten skall fördelas lika oavsett driftsform. Regeringen föreslår att målet för politikområdet Äldrepolitik ändras till: Främja huvudmännens utveckling av god kvalitet i vård och omsorg om äldre kvinnor och män. Vi stöder denna förändring. Regeringen klargör också hur måluppfyllelsen skall följas upp. Vi föreslår ett viktigt tillägg: att måluppfyllelsen ska följas upp även med avseende på likvärdighet i kvalitet och tillgång till vård och omsorg. Av de ca som satsas på äldreomsorgen går till stimulansbidrag för byggande av fler platser i särskilda boenden. Det var en satsning som inleddes av den socialdemokratiska regeringen och som vi fullt ut stöder. Den s.k. kvarboendeprincipen har på många håll drivits för långt, och det finns brist på lämpliga platser i särskilda boenden. Det mesta av pengarna i äldresatsningen går till kommuner och landsting i form av en påse. Vi socialdemokrater vill tydligare styra vad dessa resurser skall användas till. Vi vill prioritera: Hembesök av läkare. Gamla, sjuka och sköra människor ska slippa onödiga resor till akutmottagningen, istället ska läkare kunna komma hem till dem. En kompetenssatsning för anställda som arbetar med demenssjuka skall säkerställa att alla demenssjuka får vård och omsorg av demenskunnig personal. Ansvaret för äldre med många läkemedel måste på ett systematiskt sätt förbättras. Äldreomsorg på sitt modersmål. En riktad satsning bör göras för att underlätta för äldre med ett annat modersmål än svenska att få äldreomsorg på sitt eget språk. kunde vi se en ökning av narkotikamissbruk och alkoholkonsumtion, framför allt bland ungdomar. Andelen 15-åringar som uppgav att de provat narkotika trefaldigades och berusningsdrickandet ökade kraftigt. För att bryta 1990-talets ökning av narkotikamissbruk och alkoholkonsumtion antogs på regeringens förslag en alkoholhandlingsplan och en narkotikahandlingsplan . Det förebyggande arbetet förstärktes, såväl lokalt som centralt. Informationskampanjer drogs i gång, kommuner och landsting tog fram egna handlingsplaner och ett stort antal lokala drogförebyggare anställdes för att samordna det förebyggande arbetet. Stora resurser användes också till forskning och utvärdering, bland annat för att följa svenska folkets alkoholvanor och att utforma strategier för att möta nya narkotikahot. Det centrala arbetet kom att ledas av respektive (som leddes av en särskild narkotikasamordnare).