mot · GV02U232 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den bristande respekten för mänskliga fri- och rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste verka för att användningen av dödsstraffet i upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste verka för att tortyren av oliktänkande i upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste verka för att politiska fångar i friges och att förföljelsen av oppositionella samt religiösa personer upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de mänskliga rättigheternas universalitet. När ska bryta tystnaden kring ? före i klev en företrädare för in på i . Hans uppdragsgivare i hade noterat att det fanns en utbredd svensk skepsis mot att häva EU:s vapenembargo mot . Vad budbäraren ville göra klart för den svenska utrikesledningen var att de regeringar som motarbetar ett hävande av embargot, kunde hamna i dålig dager när nya affärsuppgörelser skulle träffas på den kinesiska marknaden. I klartext: storföretag som , och kunde gå miste om kinesiska miljardorder om den fattade fel beslut om vapenembargot. När senare behandlade frågan bytte fot ett kort telefonsamtal mellan dåvarande statsminister och partiledare ledde till att den sällade sig till EU:s övriga medlemmar som vill verka för att häva vapenembargot. I efterdyningarna till den kinesiske presidentens avslutade Sverigebesök, , utgör det politiska spelet om vapenembargot en tankeväckande erfarenhet: Inte för att det skulle vara den kinesiska regimen som styr svensk utrikespolitik, utan därför att ekonomiska realiteter är och förblir avgörande i relationerna till världens största nation som tillika är världens största diktatoriska land. I en värld där vi alla, mer eller mindre, är beroende av den kinesiska ekonomins utveckling är det regimen i som anger takten. Brutalt förtryck, fängslande och avrättningar av oliktänkande göms undan i resonemang om realpolitik och ekonomisk tillväxt. När statsminister i samband med det kinesiska presidentbesöket vägrade att ta upp behandlingarna av enskilda regimkritiker utan i stället pratade i allmänna ordalag om att vi i tycker väldigt mycket om mänskliga rättigheter, beror det på att svenska storbolagschefer ska ligga bra till hos dem som styr över världens största marknad. Varför ska vi bryta tystnaden mot ? Dödsstraff strider mot de mänskliga rättigheterna. I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 3, står det: har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet. Dödsstraffet är oförenligt med detta. är förutom världens folkrikaste land också jordens största diktatur. Landet visar på grova brister i respekten för mänskliga fri- och rättigheter. avrättar fler människor än världens övriga länder tillsammans. har dödsstraff för mer än 60 olika brott. Enligt Amnesty har landet dödsstraff förutom för våldsbrott även för mutbrott och skattefusk. Till och med bensinstöld har lett till dödsstraff och resulterat i avrättning. Dessutom genomför landet offentliga massavrättningar. Fångar tvingas delta i avrättningsparader genom städer inför stora åskådarmassor, för att därpå dödas till exempel på åkrar. Människor har fått dödsdomar tilldelade offentligt på stora idrottsarenor. registrerade 25400 dödsdomar och mer än 16500 verkställda avrättningar. En stor del av dem som avrättas i blir också av med sina organ som den kinesiska staten sedan säljer vidare. En njure kan kosta . Organen går i första hand till rika västlänningar. politik utgick tidigare från att alla kineser skulle få del av välfärden. Den tanken har skurits ned väsentligt. lever 100-tals miljoner kineser utanför samhällets skyddsnät och under rådande existensminimum. fanns ett osynligt socialt avtal mellan staten och den kinesiska befolkningen. Avtalet gick ut på att om folket accepterade enpartistaten såg staten till att befolkningen fick ett drägligt liv i form av gratis sjukvård, skolgång, en dräglig lön att leva på etcetera. Det avtalet har brutits för länge sedan och miljontals bönder lever under mycket knappa förhållanden. Man kan dela in i två delar den rika delen som bor och lever i städerna och den fattiga delen som bor på landet. står värd för . Det är nog den viktigaste händelsen i historia på mycket . Det är nu har möjligheten att visa upp sig för hela världen. De är nu kan visa världen att man klarar av ett stort evenemang som , som man bryter mot de mänskliga rättigheterna, utan att världens demokratier reagerar. kan visa världen att man kan utvecklas ekonomiskt, som 100-tals miljoner människor lever under existensminimum. Frågan är varför världens demokratier tonat ned kritiken mot de brott mot mänskliga rättigheter som den kinesiska staten gör mot sina egna medborgare i kapitalismens tecken. Världen får inte tiga och säga att man inget visste.1936 stod värld för i . Då liksom visade världen att det gick att förena diktatur med ekonomisk tillväxt. I en värld där vi alla, mer eller mindre, är beroende av den kinesiska ekonomins utveckling är det regimen i som anger takten. Brutalt förtryck, fängslande och avrättningar av oliktänkande göms undan i resonemang om realpolitik och ekonomisk tillväxt. Den måste agera nu! Få frågor torde vara viktigare att klara ut än om den sviktar i synen på de mänskliga rättigheternas universalitet och okränkbarhet. Ändå gör regeringen det inte. Varje tendens till acceptans av den kinesiska diktaturens vilja att relativisera de mänskliga rättigheterna måste avvisas. Varje tendens till acceptans av en relativisering av de mänskliga rättigheterna i skulle göra moraliskt delansvarigt för att kränkningar fortgår. Övergreppen i har inte väckt berättigad politisk uppmärksamhet i . Situationen är så allvarlig att den borde vara en dominerande fråga på den utrikespolitiska agendan. Den måste reagera hårdare mot övergreppen mot mänskliga fri- och rättigheter som sker i och mot användningen av dödsstraffet i synnerhet. och EU måste verka för att användningen av dödsstraffet upphör, att rättsväsendet avpolitiseras, att tortyren upphör, att politiska fångar friges och att förföljelsen av oppositionella samt religiösa personer upphör. De mänskliga rättigheterna är universella och måste respekteras universellt, också i . Att framhäva detta måste vara en hörnsten i svensk utrikespolitik.