ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02U356 · 2007-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett riksdagsbeslut för att slå fast att överenskommelsen om militära alliansfrihet fortfarande gäller. enades fyra av partier kring en uppdaterad beskrivning av säkerhetspolitiska hållning. säkerhetspolitik syftar till att bevara fred och självständighet för vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde, samt stärka internationell fred och säkerhet. är militärt alliansfritt. Denna säkerhetspolitiska linje, med möjlighet till neutralitet vid konflikter i vårt närområde, har tjänat oss väl. För framtiden är det tydligare än någonsin att säkerhet är mer än avsaknad av militära konflikter. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. På det globala planet är det främsta uttrycket för detta vårt stöd till . Genom vårt medlemskap i den Europeiska unionen deltar vi i en solidarisk gemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig på den europeiska kontinenten. En betryggande försvarsförmåga är en central del av svensk säkerhetspolitik. verkar aktivt för att främja nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Överenskommelsen, bakom vilken stod , , och , syftade till att modernisera hur vår militära alliansfrihet beskrivs, inte minst i ljuset av vårt medlemskap i unionen. Den har bidragit till att skapa klarhet i en fråga som är central för varje nation dess säkerhetspolitiska hållning. Denna klarhet har fördunklats i samband med att statsministern redovisade sin regeringsförklaring . I denna nämns inte fortsatta militära alliansfrihet. De förklaringar som gavs efteråt är inte ägnade att återställa klarheten. Mot denna bakgrund vill vi att fattar ett beslut som slår fast att fyrpartiöverenskommelsen om militär alliansfrihet som slöts 2002 fortfarande gäller.
mot · GV02U368 · 2007-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella sammanhang verka för att de i oskyldigt fängslade uigurerna ges asyl i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid inga andra lösningar verka för att de i oskyldigt fängslade uigurerna får uppehållstillstånd i Sverige.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. har använt sig av täckmanteln kontraterrorism för att driva en hårdhänt politik mot uiguriska separatister och autonomiförespråkare i . Flera av dessa har således flytt landet för att slippa utsättas för tortyr, summariska rättegångar och dödsstraff. Det är dock oklart hur många uigurer som befinner sig på flykt i grannländerna men mindre kolonier av uigurer existerar i grannländer. har sökt närmare samarbete med sina grannländer för att få separatistförespråkarna utlämnade. De uigurer som flytt till , och riskerar att utlämnas till . Uigurer som bodde och arbetade i flydde 2001 till för att undgå kriget som eskalerade till följd av bombningar och Norra alliansens militära avancemang mot talibanerna. Flera av de uigurer som för att undgå striderna flydde till fångades in av pakistanska prisjägare som sedan sålde dem till amerikanska trupper för ca /man. Fångarna togs för talibansympatisörer och sändes till . Efter att ha fått sina fall prövade har det visat sig att männen är oskyldiga, och därför har de i amerikanska krigsdomstolar frikänts från all misstanke. Regimen i trycker på hårt för att skall utlämna dessa 14 uigurer som i skrivande stund fortfarande finns på Guantánamobasen. vägrar dock att skicka dem åter till då det finns stor risk att de där utsätts för tortyr. bör inom ramarna för EU och FN påtala att det primärt är skyldighet att ansvara för att dessa uigurer får asyl, rimligtvis i om inget annat land önskar ta emot dem. bör inom ramarna för bi- och multilaterala kontakter och organisationer påvisa ansvar i frågan. bör utkräva svar på varför man inte omgående ger uigurerna asyl i . Den har tidigare avvisat ett amerikanskt förslag om att ge asyl till 15 av de uiguriska fångarna i . Visar det sig att vägrar dem asyl bör ta sig an uigurerna och erbjuda uigurerna att söka uppehållstillstånd i . I lever redan en grupp uigurer, vilket avsevärt skulle förbättra de nu frigivna uigurernas möjligheter till integrering och ett värdigt liv.
mot · GV02U369 · 2007-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att undanröja de hinder som försvårar för människor från de palestinska områdena att idka handel. Handel mellan folk och länder är en källa både till högre levnadsvillkor och till kontakt och ökad förståelse mellan folk och länder. Situationen inom de palestinska områdena har försvårats alltmer för människor som söker få avsättning för sina produkter, både i närområdet och på en internationell marknad. Restriktioner och avspärrningar gör det helt enkelt omöjligt att kunna sköta sina odlingar eller transportera olika slags produkter. Dessutom har av yta avstängts för militära områden. Människorättsorganisationer och FN är eniga om att de omfattande hindren drabbar civilbefolkningens rörelsefrihet kollektivt och att de därmed är i strid mot den humanitära rätten. Enligt flera studier, bl.a. av och FN, är det denna situation som är det främsta skälet till den palestinska ekonomins kollaps. Innan ett övergripande fredsavtal kan uppnås finns det skäl att agera inom försörjningsområdet direkt. Fattigdomen eskalerar, människor förlorar framtidstro och frustrationen tilltar. Utländska investerare vill inte investera i området, vilket medför att palestinska små och stora företag inte kan växa. Allt detta sammantaget riskerar att öka radikaliseringen i området, vilket inte gynnar en fredlig utveckling . Nuvarande hinder mot fri rörlighet för människor och varor omöjliggör att den palestinska ekonomin kan utnyttja det associationsavtal som tecknats med EU. bör därför inom EU driva på och undanröja de hinder som försvårar handelsutbyte och därmed stärka enskilda människors egen försörjning. Detta kan föra med sig att den totala ekonomiska situationen i de palestinska områdena radikalt kan förbättras.
mot · GV02U370 · 2007-10-02 00:00:00 — Sexuell och reproduktiv hälsa som prioritering under det svenska EU-ordförandeskapet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioriterar sexuell och reproduktiv hälsa under det svenska EU-ordförandeskapet 2009. har länge varit en av de starkaste aktörerna på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Internationellt finns en förväntan på att agera för individens rätt att oavsett var i världen han eller hon är född, kunna bestämma över sin kropp, sin sexualitet och barnafödande. Det svenska ledarskapet för dessa frågor är också viktigt utifrån perspektivet om komplementaritet inom det globala biståndet. , med sin nationella sexualpolitiska historia och sin erkända roll som global aktör, har specialistkunskap på SRHR inom biståndet och i arbetet för mänskliga rättigheter. EU, som världens största biståndsgivare, har i flera deklarationer och uttalanden antagit en progressiv hållning för att främja prevention gällande hiv, STI:er (sexuellt överförbara infektioner) och oönskade graviditeter samt för att stärka kvinnors och ungas sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter i världen. EU har på så sätt varit något av en motvikt till de religiösa och moralistiska krafter som på andra håll i världen vill inskränka kvinnors rätt till abort, unga människors rätt till sexualundervisning och tillgång till preventivmedel och kondomer. I och med har det politiska klimatet inom EU förändrats och flera länder motsätter sig dessa tidigare beslut. Sexuell och reproduktiv ohälsa är dock fortfarande en av de ledande dödsorsakerna för kvinnor i utvecklingsländerna. 6000 unga människor smittas av hiv och hundratusentals personer saknar tillgång till information och kondomer som räddar liv. EU:s starka stöd behövs i världen, både politiskt och ekonomiskt. bör därför, under sitt EU-ordförandeskap 2009 prioritera sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. har under sin ordförandetid lyckats driva frågor om hiv/aids och vikten av att satsa på förebyggande arbete för att hindra epidemin i världens fattiga länder. Det är av yttersta vikt att fortsätter på detta spår och ännu tydligare visar hur viktigt det är att satsa på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, både som en utvecklingsfråga och en rättighetsfråga. måste fortsätta att vara ett föregångsland inom EU för kampen för mänskliga rättigheter och då särskilt de mänskliga rättigheter som rör sexualitet och reproduktion.
mot · GV02U371 · 2007-10-02 00:00:00 — Sexuell och reproduktiv hälsa i utrikespolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydligare driver frågor gällande sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i utrikespolitiken. är en stark förkämpe för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och var drivande i de förhandlingar som ledde fram till antagandet av handlingsprogrammet från befolkningskonferensen i och aktionsplanen från kvinnokonferensen i . Där fattades viktiga beslut angående bl.a. ungas rätt till preventivmedelsrådgivning, tillgång till kondomer och kvinnors rätt att bestämma över sina egna kroppar och sin sexualitet. I många av världens länder kränks sexuella och reproduktiva rättigheter ständigt. Kvinnor dör i mödradödlighet och på grund av osäkert utförda aborter, tusentals människor smittas av hiv/aids på grund av brist på preventivmedel, kondomer, rådgivning och vård. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mänskliga rättigheter och liksom andra kränkningar av mänskliga rättigheter bör kränkningar av SRHR också uppmärksammas tydligare än vad som görs . I många utvecklingsländer är mödradödligheten alarmerande hög, och hiv-epidemin leder till att utvecklingen snarare går bakåt än framåt i vissa länder. bör inte enbart i biståndet fokusera på dessa frågor, utan även i det politiska mötet med länder där SRHR kränks och inskränks. I flera EU-länder är abort förbjudet och straffbart och homosexuella förföljs och trakasseras. Det är viktigt att tydligt tar avstånd från detta och aktivt driver på i dialogen även med dessa länder. I internationella politik för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter fastställs att frågor om tillgång till sexualundervisning, preventivmedel och rådgivning, samt mödrahälsovård och tillgång till lagliga och säkra aborter ska drivas gentemot regeringar, FN, , , samt enskilda och internationella organisationer. Det står att i den politiska dialogen på olika nivåer ska uppmärksamma brott mot rättigheter kopplade till sexuell och reproduktiv hälsa. regerings representanter bör tydligare driva dessa frågor, framför allt i dialogen med länder inom EU genom att ständigt uppmärksamma SRHR-frågor inom EU, men också genom att försvara de överenskommelser som redan finns och kräva att dessa implementeras och följs upp. Det är också av yttersta vikt att är tydligt i dessa frågor inom EU, då EU ofta talar med gemensam röst på stora möten i FN och andra sammanhang och bör vara en motvikt mot bl.a. med dess moralkonservativa inställning.
mot · GV02U372 · 2007-10-02 00:00:00 — Barnets rätt till utbildning i konfliktområden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella organ och i bilaterala kontakter bör verka för att man prioriterar utbildning inom det humanitära biståndet. Utbildning är en förutsättning för fred och utveckling. Inget land har nått varaktig ekonomisk tillväxt utan att en majoritet av alla barn har fått tillgång till utbildning. Utbildning är också en nyckelfaktor som ger barn möjlighet att få tillgång till sina andra rättigheter. förnekas 77 miljoner barn i världen rätt till utbildning. Av dessa barn lever 39 miljoner i länder som drabbats av väpnade konflikter. Krig och väpnad konflikt påverkar mycket negativt barns utbildningsmöjligheter. Barnet har rätt till utbildning både i krig och i fred. Utbildning är dessutom särskilt viktigt i konfliktområden eftersom då den ger struktur och normalitet i vardagen, skydd och trygghet, kunskaper om minor, hälsa och konflikthantering samt ger barnen framtidstro. Både utvecklingsorienterade och humanitära givare är motvilliga att ta riskerna att involveras i finansiering av utbildning i katastrofer och kroniska kriser ofta för att det inte finns en legitim regering att samarbeta med och för att stödet tenderar att kanaliseras genom traditionella katastrofaktörer och enskilda organisationer. Även i de fall där medel faktiskt går till dessa stater prioriteras utbildning lågt. Konsekvensen blir att de instabila konfliktdrabbade staterna får små mängder bistånd till utbildning i jämförelse med andra låginkomstländer, trots att hälften av alla barn som inte får gå i skolan lever i dessa länder. I rapporten in , Last in School visar International Save på att behoven av utbildning i en humanitär kris beräknas till av samtliga behov. vet vi dock att av det humanitära biståndet kanaliseras till utbildning. är ett av få länder som har en policy som inkluderar utbildning i det humanitära biståndet. Trots detta gick av det svenska humanitära biståndet till utbildning. Inom EU är utbildning inte en del av det humanitära biståndet över huvud taget. bör därför i internationella organ och i bilaterala kontakter verka för att man prioriterar utbildning inom det humanitära biståndet. i (c)
mot · GV02U377 · 2007-10-04 00:00:00 — Erkännande av folkmordet på armenier och assyrier/syrianer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erkänna folkmordet på armenier, assyrier/syrianer/kaldéer, pontiergreker, m.fl. i nuvarande 19151919. Under sista år genomfördes ett folkmord på armenier och assyrier/syrianer/kaldéer, , pontiergreker m.fl. Folkmordet skedde i skuggan av ett brinnande första världskrig i östra i dagens . Detta var kulmen på en lång rad attacker och massakrer på kristna, och de närmast utplånade den kristna civilisationen i området. Assyrier/syrianer är en folkgrupp med ursprung i landet Bethnahrin runt och . Hemländerna för den assyriska/syrianska folkgruppen är , , , och . bodde mer än 1 miljon assyrier/syrianer i . finns bara några tusen kvar. Den stora utrensningen skedde som går under namnet Svärdets år, 19151919. Också efter har omfattande och dramatiska utrensningar och diskriminering skett. Det fasansfulla som drabbat armenier, assyrier/syrianer/kaldéer i samband med det sönderfall är inslag i världshistorien som påverkat och påverkar många generationer av de folkgrupper som utsattes. Folkmordet skapade stora flyktingströmmar, och bor ättlingarna till de armeniska offren i en diaspora som sträcker sig från dagens över till . Många barn och barnbarn till den assyrisk/syrianska befolkningen som en gång byggde kyrkor och kloster i och sydöstra lever i . Under hela existens har frågan om folkmordet varit förbjuden att diskutera. Rättsliga processer och offentliga mobbningskampanjer har väntat den som vågar ta bladet från munnen. antog den franska nationalförsamlingen en lag som slog fast att erkänner det armeniska folkmordet . Det var ett viktigt erkännande inte minst för stora armeniska befolkning. Även och riksdag bör erkänna folkmordet på armenier och assyrier/syrianer i 19151919. Det är oerhört viktigt att nu agerar med kraft inom EU och FN för att på internationell nivå få till stånd ett erkännande av händelserna under Svärdets år som folkmord. Ett erkännande är oerhört viktigt för att få en upprättelse för assyrier/syrianers situation och deras identitet och en förbättrad grund för framtida dialog. Därför är FN- och EU-resolutioner viktiga för att dessa dåd inte skall upprepas samt för att drabbade människor ska få en upprättelse.
mot · GV02U378 · 2007-10-04 00:00:00 — Mänskliga rättigheter i inför tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför verka för mänskliga rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka inom EU till stöd för mänskliga rättigheter i . När den kinesiska regimen ansökte om värdskapet för , lovade den och alla kritiker att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna om landet tilldelades . Mer än har ingen verklig förbättring skett. De otaliga grova övergreppen mot oliktänkande har snarare förvärrats. Det kommunistiska styret har inte hållit sina löften. publicerade en 22-sidig rapport med rubriken olympiska nedräkningen förtrycket av aktivister överskuggar dödsstraff och mediareformer. Rapporten gjorde det smärtsamt tydligt att det internationella samfundets stöd till , vilket syftar till att hjälpa landet att förbättra villkoren för mänskliga rättigheter, har ignorerats helt. Rapporter från vittnar också om att medan förberedelserna inför de pågår har den kinesiska regimen förvärrat situationen för många medborgare. Detta är ett förakt mot det internationella samfundets goda vilja. Reportrar Utan Gränser har också uppmärksammat fortsatta inskränkningar mot trycktfrihet och förtryck av journalister. Minst 30 journalister och 50aktivister har fängslats i . Regimen i har använt som propaganda för att befästa sitt grepp om det kinesiska folket. En av just nu mest kända människorättskämpar, advokat , vågar trotsa och kämpar för förtryckta grupper i . har hjälpt falungongutövare, underjordiska kristna, folkrättsaktivister och fattiga orättvist behandlade kineser i det rättslösa samhället. skrev han ett brev till den amerikanska regeringen för att påtala de brott som kommunistiska parti begått mot sitt folk inför de . bröt sig polisen in i hans hem i och förde bort honom till en okänd plats. har varken han eller hans familj kunnat höra av sig till sina vänner i och utomlands. riksdag, regering liksom EU skall vara en röst för fred, frihet och försoning, får inte bli ett undantag. bör i alla kontakter med den kinesiska ledningen och näringslivet lyfta fram frågor om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. i ger omvärlden en möjlighet att lyfta fram dessa frågor, t.ex. frågor runt organhandel och fångläger. Parlamenten i och har också fattat beslut om att agera för mänskliga rättigheter i i anslutning till i . Vi vill rikta en särskild uppmaning till att ta sitt ansvar för mänskliga rättigheter inför . Sport och politik har länge haft ett samband, i realiteten ända sedan romartiden. De i användes i nazisternas propaganda, och även i och användes tennistävlingar i propagandasyfte under apartheid. Det får inte hända igen. Vi önskar att alla som besöker de medverkar till att stärka de mänskliga rätigheterna, t.ex. genom personliga samtal eller genom att bära en knapp som på engelska och kinesiska har texten: Mänskliga rättigheter, Demokrati och rättstat.
mot · GV02Ub215 · 2007-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medicinering av barn i förskolan. De flesta barn går i förskolan, de tillbringar sin dag tillsammans med kamrater hos den personal som finns inom förskolan, förskollärare, barnskötare och annan personal. Det innebär att de har flera vuxna som de har kontakt med och som därmed har god kännedom om barnet och dess behov. Även barn med behov av att medicinera för en sjukdom, exempelvis diabetes eller svår allergi, finns inom förskolans verksamhet, och deras behov ska tillgodoses. Att medicinera kan innebära att man behöver tabletter eller sprutor även , och detta måste då skötas inom förskolans ram. Generellt sett har personal inom förskolan inte denna utbildning, utan när frågan kommer upp hanterar man den praktiskt från fall till fall. En jämförelse kan göras med personal inom äldreomsorgen. För att få ge de äldre deras medicin har personalen fått delegation. All medicinhantering inom verksamhet kan knytas till en medicinskt ansvarig sjuksköterska. Endast denna person bör vara ansvarig för eventuella delegationer. Den ansvariga sjuksköterskan kan även vara den som ser över eventuella utbildningsinsatser för personalen inom förskolans verksamhet. Det finns en otydlighet i hur frågan om barns medicinering ska hanteras inom förskolans ram. Inga eller otydliga regler skapar oro och otrygghet för såväl personal som föräldrar. Jag anser att det behöver finnas konkreta riktlinjer för hur förskolan ska hantera barn som behöver medicin eller vid akuta besvär. Jag anser vidare att det krävs utbildningsinsatser för all personal inom förskolan vad gäller medicinering av barn inom förskolan.
mot · GV02Ub237 · 2007-10-01 00:00:00 — Den fysiska aktiviteten i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka den fysiska aktiviteten i skolan och att öka utomhusvistelsen för eleverna. Våra barn rör sig för lite och vi måste hjälpas åt att ändra på detta. Eleverna sitter mer och mer still framför datorer, tv-spel och böcker. Vi måste få eleverna att få upp intresset för mer rörelse i form av idrott, friluftsliv och naturupplevelser. Stillasittandet resulterar i ökad vikt och som i sin tur ger ännu sämre ork att röra sig. Detta är en ond cirkel som vi måste hjälpas åt med att lösa. Idrottsrörelsen och skolan måste öka samarbetet. Schemaläggaren bör ta ett ännu större ansvar för att fler undervisningstimmar läggs utomhus och i naturen för att väcka elevernas intresse för rörelse och frisk luft. behöver ett rörligt folk som tål frisk luft.
mot · GV02Ub261 · 2007-10-02 00:00:00 — Lärlingsutbildning som uppfyller behoven tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppta diskussioner med näringslivet i syfte att uppnå en målinriktad lärlingsutbildning. God tillgång till kvalificerad arbetskraft är viktig för små och medelstora företag. I den senaste småföretagsbarometern framställs just arbetskraftsbrist som det största hindret för tillväxt bland företag med 1 till 49 anställda. Därför är det viktigt med åtgärder som gör det lättare för de mindre företagen att hitta personal med kunskaper som passar deras verksamhet. Då är det just yrkesutbildningar som är den utbildningsform som efterfrågas i störst utsträckning. En förbättrad lärlingsutbildning är därför en viktig fråga för främst de små företagen. Brist på arbetskraft är ett växande hinder för tillväxt. Problemet har ökat väsentligt . Många företag försöker lösa problemet genom att hyra in personal, anlita underleverantörer eller så avstår man från att växa. Det som efterfrågas är medarbetare med yrkesinriktad gymnasieutbildning. Detta sker som många program haft svårt att fylla sina platser. Att en tredjedel eller fler av eleverna hoppat av utbildningen gör inte frågan enklare. Bättre kvalitet, högre status och ett innehåll anpassat till företagens behov är därför avgörande för att få en bättre matchning mellan tillgång och efterfrågan. Målen för utbildningen måste vara tydliga och de teoretiska ämnena måste ha en klar koppling till yrkesutbildningen. Lärlingsutbildning med minst hälften av utbildningen förlagd till arbetsplatsen ger bättre stimulans till eleverna än ytterligare år i skolan. Därför måste det finnas ett organiserat samarbete mellan skola och näringsliv. Undersökningar visar att av företagen är beredda att ta emot en lärling. Nära hälften har tagit emot elever, i huvudsak som praktikanter men även lärlingar eller i arbetsplatsförlagd utbildning. säger av de tillfrågade företagen att de inte fått frågan om de vill ta emot en gymnasieelev. Det finns alltså en stor potential för lärlingsplatser. Framgången för gymnasial lärlingsutbildning beror på om det finns företag som vill utbilda. Förslaget att företag som tar emot lärlingar måste ha kollektivavtal är mot den bakgrunden och även av andra skäl helt irrelevant. Ett kollektivavtal säger inget om förmågan att utbilda i företaget utan innebär bara mer byråkrati och kostnader. Det skulle dessutom innebära att hälften av alla småföretag skulle undantas från möjligheten att utbilda lärlingar som det primära målet måste vara att uppnå och upprätthålla god kvalitet på lärlingsutbildningen. En överläggning mellan näringslivets organisationer och samhällets utbildningssystem bör därför genomföras skyndsamt i syfte att nå konkreta mål som tillgodoser de behov av välutbildad arbetskraft som näringslivet behöver. Detta bör ges regeringen till känna.