ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02T299 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reglering av längsta avstånd från bostad eller verksamhetsställe till postlåda på som längst utanför tätort. har genomfört en översyn av postutdelningen, som på sina håll har slagit orimligt hårt emot enskilda och familjer på landsbygden. Två av dessa drabbade familjer bor i byn utanför i län, där postutdelningen upphörde helt och de istället fick sina postlådor tvångsförflyttade tvåtre kilometer. När de vägrade gå med på detta beslutade Posten att de istället skulle hämta sin post vid postterminalen i . () beskriver i rapporten i en kartläggning och bedömning av servicenivån samt tillämpning av PTS allmänna råd om utdelning av post () hur dagens allmänna råd om utdelning innebär otydlighet och oförutsägbarhet för många postmottagare. Det har också kommit in många klagomål mot Postens agerande på landsbygden. Myndigheten förordar därför att den reglering som finns antingen kompletteras med ett angivet längsta avstånd om till postlådan, eller att huvudregeln ska vara med en möjlighet till undantag för en viss procent av det totala antalet postmottagare utanför tätort om . Det senare alternativet är det som gäller i och . PTS föreslår att det antingen sker en komplettering av de principer som framgår av de juridiska styrdokumenten (postlagen, postförordningen, tillståndsvillkor och allmänna råd) med ett av statsmakterna angivet längsta avstånd eller att PTS som myndighet ges i uppdrag att utforma nya föreskrifter och allmänna råd. Att följa PTS rekommendation skulle öka Postens utdelningskostnader , vilket motsvarar ca . Detta skulle innebära att ytterligare 6 500 hushåll och företag skulle få sin postlåda inom . Det är nu hög tid att inför den gräns om maximalt från bostad eller verksamhetsställe till postlåda som gäller i flera andra länder med likartad geografi och samhällsstruktur. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GV02T300 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bilsamåkning. Under oljekrisens dagar skedde lovvärda initiativ för att stimulera samåkning, inte minst till och från arbetsplatsen. finns knappast någon organiserad samåkning kvar, och i bilköer till och från städernas centrum sitter sällan fler än föraren i bilen. Att köra fyra bilar samma sträcka i stället för att samordna till en bil är ett stort slöseri med ändliga naturtillgångar som bensin och pengar. Utsläppen från bilarna fyrdubblas, köerna och restiden förlängs. De ökande bensinkostnaderna bör stimulera alternativa transportlösningar, däribland samåkning. Men för den enskilde är samåkning svårt att organisera det är knappast praktiskt möjligt att annonsera efter passagerare. Ännu svårare är det att som passagerare finna någon att åka med. I har samåkningsproblemet minskat väsentligt genom att det vid infarten till många städer finns skyltar med 020-nummer till en lokal samåkningscentral samt budskapet: Har du plats i bilen? har det varit omöjligt i både och att få lift, på grund av att det finns en välgrundad oro hos trafikanterna för att ta upp okända liftare i bilen. Genom dessa centraler blir samåkningen organiserad, formaliserad och därmed tryggare. Steget att ta upp tre namngivna, betalande passagerare är betydligt mindre än att stanna för en okänd liftare. Kontakter med andra regelbundna resenärer på olika sträckor knyts och underlättar vid fortsatt samåkning. Även för den tillfällige resenären underlättas och förbilligas resan. För att ytterligare sätta press på bilisterna att samåka är det i många delstater i dessutom förbjudet att köra ensam i bilen i den snabbaste filen när det är hög trafikbelastning. I har det i några städer tidigare prövats att tillåta att de bilister som har minst en passagerare får köra i bussfilen. I skulle en möjlighet vara att, liksom vad gäller miljöbilar, slippa biltullarna men då vid ett visst antal passagerare. En nationellt samordnad samåkningscentral kan inte uppkomma utan initiativ från det offentliga. Lämpligen kan detta ske genom att ett uppdrag ges till länsstyrelserna. Kostnaden för samåkningscentralen kan lämpligen täckas av mindre avgifter för de medresande. Vinsterna är alltså stora sett såväl ur den enskildes perspektiv som ur nationalekonomiskt, miljömässigt och trafikmässigt perspektiv.
mot · GV02T312 · 2007-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra och förtydliga skyltningen längs landets vägar. Skyltningen längs landets vägar är gjord av dem som hittar, för dem som hittar. Men för människor som inte kör bil , har dåligt lokalsinne eller turister som ska lotsa sig fram genom är skyltningen för dålig. Vägskyltarna visar ofta var man är, inte vart man ska. Fler städer måste finnas med i skyltsystemet, det är svårt att känna till alla städer och avfarter mellan och till exempel. Det är inte enkelt att köra rätt. Ett annat exempel är sträckan StockholmKristianstad. Ska du ta och sedan svänga av på eller är den snabbaste vägen att köra E 4 mot fram till och sedan svänga av mot ? För en människa som inte har kört sträckan innan är det svårt att veta att den sista vägen är smartast. En bra skyltning är naturligtvis en avvägningsfråga. Men vi behöver se över var det är extra svårt att hitta rätt och sedan skylta bättre. Då blir det enklare för fler människor att ta sig fram genom .
mot · GV02T320 · 2007-09-26 00:00:00 — Fast förbindelse över Gullmarn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom offentlig-privat samverkan (OPS) skapa en broförbindelse över Gullmarn. I budgetpropositionen öppnade regeringen för nya finansieringslösningar när det gäller infrastrukturprojekt. Ett alternativ är då offentlig-privat samverkan (OPS). Vidare slogs fast att samhällsekonomiska analyser ska spela en viktig roll vid prioritering av infrastrukturinvesteringar. Man kan också konstatera att får ta lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslag. kan betala lånekostnader för ett sådant projekt genom att använda driftmedel från färjetrafiken. I har utbyggnaden av pågått och förhoppningsvis är hela sträckan genom utbyggd till fyrfältsväg . Väl fungerade infrastruktur, bl.a. vägar, är avgörande för möjligheterna till tillväxt inom en region. En utbyggd E 6 är naturligtvis grundläggande, men för t.ex. är förbindelsen in till E 6 i , väg 161, minst lika viktig. Delar av väg 161 har rustats upp, men andra avsnitt är undermåliga och måste åtgärdas. Sträckningen innehåller också en färjeförbindelse över Gullmarn. Att ersätta denna med en bro över Gullmarn skulle förkorta restiden söderut med , ta bort barriäreffekten så att kommunen och näringslivet i får bättre förutsättningar för utveckling, minska miljöbelastningen och lösa problemet med färjans kapacitetsproblem . En bro skulle i ett regionperspektiv vara av stor betydelse. skulle genom en sådan komma tidsmässigt betydligt närmare Trestadsområdet, dvs. UddevallaVänersborgTrollhättan, och . Den regionförstoring som blir resultatet ger inte minst en breddad arbetsmarknad genom ökade möjligheter till arbetspendling. En översiktlig samhällsekonomisk kalkyl har gjorts och presenterades . Kalkylen visar att en bro över Gullmarn, beräknad som s.k. nettonuvärdeskvot (NNK), blir ca 0,5 om man inkluderar regionalekonomiska effekter. Det innebär att varje investerad krona ger tillbaka. De största faktorerna i den positiva kalkylen är minskad restid, att kostnaden för färjedriften försvinner och regionalekonomiska effekter genom att fler personer kommer i arbete. En broförbindelse över Gullmarn skulle alltså vara ett samhällsekonomiskt lönsamt projekt och uppfyller därmed kravet för ett projekt med finansiering via OPS. Nästa steg blir att analysera hur man genom att utnyttja offentlig-privat samverkan (OPS) kan utnyttja privata intressenters möjligheter att finansiera och genomföra projektet. En ledande tanke bakom ett OPS-projekt är att privata intressenter, i många fall, är bättre rustade att göra upphandlingar för byggnation och därigenom skapa billigare drift. Ett tidigareläggande ger dessutom möjlighet att ta del av de samhällsekonomiska vinster som enligt gjorda kalkyler finns. För att få erfarenheter och ytterligare kunskaper om användning av OPS inom vägsektorn är en fast förbindelse över Gullmarn ett mycket lämpligt pilotprojekt.
mot · GV02T327 · 2007-09-28 00:00:00 — Om fler åker kollektivt får även företag och andra som har behov av transporter på väg större möjlighet att bedriva sin verksamhet. Individer och företag som behöver bil får en tidsvinst som vi får en minskad belastning på miljön. I samband med folkomröstningen i stad framgick det av röstsedeln att intäkterna från trängselskatten skulle användas till både kollektivtrafik och vägar. Eftersom vi anser att det är den lokala och regionala nivån som ska avgöra hur intäkterna ska användas accepterar vi dock att en del av pengarna går till vägar. Dessvärre verkar inte den borgerliga regeringen hysa någon större tilltro till lokala instanser och till folket i . Regeringen har ett uppifrånperspektiv och verkar misstro de lokala företrädarnas kompetens att bedöma var pengarna gör bäst nytta. Regeringen struntar i den lokala folkomröstningen och inskränker det kommunala självstyret när staten övertar rollen som beslutsfattare för intäkternas användning. För att vara riktigt säker på att de lokala och regionala företrädarna inte ska kunna använda kommande trängselintäkter till kollektivtrafiken, vill regeringen dessutom inrätta en särskild vägfond dit trängselintäkter ska föras. Dessa medel ska sedan användas till vägar, och regeringen lyfter särskilt fram Förbifart . Det är ett projekt som kommer att kosta mer än . Regeringen anser alltså att det är bra att plöja ned miljardbelopp i vägar, men inte att en enda krona ska gå till kollektivtrafiken. De manliga höginkomsttagarna ska köra bil på nya vägar, medan kvinnor, låginkomsttagare, ungdomar och pensionärer får hålla till godo med den kollektivtrafik som finns. Mot bakgrund av vad vi framfört ovan anser vi att intäkterna från framtida trängselskatter, förutom kostnaderna för system och administration, ovillkorligt ska återföras till och dess valda instanser.
mot · GV02T330 · 2007-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar av Dalabanan. lyckades den dåvarande borgerliga regeringen få igenom ett riksdagsbeslut om avreglering av järnvägssektorn. Tyvärr hann det inte genomföras i praktiken, innan den socialdemokratiska regeringen återinförde monopolet inom järnvägen. En avreglering skulle ge möjlighet för trafikanten att välja vilket tågbolag man vill resa med, och det skulle genom konkurrens och rätt beskattning leda till att utveckla både gods- och persontrafik. pekade man på möjligheten att restiden BorlängeStockholm skulle kunna pressas ned och (2timmar och ). För företagsetableringar i är restiderna av största vikt. Järnvägsspåren skulle därför behöva förbättras på Dalabanan. Om SJ fick utsättas för konkurrens på Dalabanan skulle troligen nyare och effektivare vagnmaterial komma att användas och restiden skulle kunna förkortas. Detta skulle i sin tur leda till att avlasta den tunga vintertrafiken upp till . Turismen blir en allt viktigare inkomstkälla för , och därför är det av stor vikt att det finns goda och miljövänliga kommunikationer.
mot · GV02T331 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustning av Kinnekullebanan. Att utveckla möjligheter till ett hållbart resande för framtiden är angeläget, såväl för att underlätta arbetspendlande som för att tillgodose näringslivets behov av godstransporter. Kinnekullebanan är av stor betydelse för norra delen av , där kommunikationer av övrigt slag dessutom ofta är undermåliga. satsningar på banan har fallit väl ut och att satsa på ytterligare upprustning av Kinnekullebanan är en nödvändighet. Resenärsunderlaget är i ökande då alltfler upptäcker fördelarna. Ytterligare möjlighet till stopp för resenärer och fler turer skull öka detta. Om området skall vara attraktivt och företag kunna starta och utvecklas är det viktigt med bra kommunikationer, där fyller Kinnekullebanan en stor och viktig funktion.
mot · GV02T332 · 2007-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om postboxar. kom ett råd från PTS om postboxar i fastigheterna. Rådet gav postoperatörerna rätten att vägra dela ut post till dem som inte har postboxar installerade i entrén till flerfamiljshus från . Detta har skapat oro bland många, framförallt hos dem som har svårigheter att röra sig. Visserligen finns det i direktivet möjlighet att skilja ut dem som har funktionshinder för att ge dem särskild möjlighet att ha kvar brevinkast och få posten levererad på detta sätt. Det försvårar å andra sidan möjligheten till byte av bostad, då dörrar i dessa fall måste bytas. Det underlättar heller inte för dem som av olika skäl är temporärt fast i sin lägenhet, sjuka eller med sjuka barn som kräver tillsyn. Det är också ett anständighetskrav att de som betalar för en service skall få denna service utförd. Infrastrukturministern klargjorde i en dagstidning att där fastighetsägarna inte flyttar brevlådorna eller samlar brevlådorna på bottenvåningen, har varje lägenhetsinnehavare rätt till post och till leverans till dörren som . Postoperatörernas utdelningsplikt går före eventuella rekommendationer från en myndighet som . Trots detta kämpar Posten för att detta råd skall ses som ett beslut och har PTS stöd i denna tolkning. Det vore värdefullt om regeringen tydligt meddelar PTS att deras råd om postboxar är just bara råd.
mot · GV02T334 · 2007-09-26 00:00:00 — Försäljning av verksamheten inom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en försäljning av verksamhet. Ansvaret för byggande och skötsel av våra statliga vägar sköts av . beställer entreprenader för miljardbelopp från det privata näringslivet. som är en stor beställare är en stor entreprenör som utför entreprenader åt . Visserligen uppges det att det är vattentäta skott mellan och , men har en statlig affärsverksamhet alltid ett försteg framför privata näringsidkare, då man i stort sett har tillgång till obegränsad mängd kapital, som skattekollektivet står för. Genom sin starka kapitalbas och nära anknytning till har stora konkurrensfördelar i förhållande till privata entreprenörer. Detta blir särskilt tydligt i glesbygden där möjligheten till uppdrag från har stor betydelse för små lokala entreprenörer. Det har från den tidigare regeringen hävdats att behövs för att upprätthålla konkurrensen på området. Detta påstående jävas av de kartellbildningar som har varit aktuella . utför i inte ringa omfattning även entreprenader åt kommuner. verksamhet tränger staten ut privata aktörer och inte sällan småföretagare från marknaden. För att komma till rätta med dessa förhållanden finns ingen annan lösning än att staten säljer ut rörelse och att därigenom blir en ren beställare av entreprenader. En utförsäljning kan med fördel göras i mindre delar, för att gynna det lokala näringslivet detta under förutsättning att det är ekonomiskt försvarbart.
mot · GV02T335 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en konkurrensutsättning av färjeverksamhet samt försäljning av färjerederi. färjerederi är en av affärsenheter. Färjerederiets huvudsakliga uppgift är att driva färjetrafik åt . Rederiet driver färjeverksamhet i 38 färjeleder för räkning och färjeverksamhet i en färjeled som inte är statlig. I verksamheten har också 8 isvägar ingått. Rederiet har ca 400 anställda och en nettoomsättning på . Vinsten uppgick till . Förutom färjeverksamheten driver rederiet två varv, dels Tenövarvet utanför , dels varv utanför . Rederiet har som uttalad målsättning att öka antalet kunder utanför både vad gäller färjetrafiken och varvsverksamheten. färjeverksamhet är ett av landets största rederier. Oavsett om verksamheten bedrivs ekonomiskt rationellt eller inte är det betänkligt när statlig verksamhet går utanför den egna verksamheten. Rederiverksamheten bör konkurrensutsättas. Först då kan vi få svar på om verksamheten bedrivs med största möjliga effektivitet. Vid en konkurrensutsättning är det viktigt att , i sin roll som beställare, inte bedriver verksamhet som konkurrerar med privata aktörer vid upphandlingen. Färjeverksamheten bör därför säljas ut.
mot · GV02T336 · 2007-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa tvåhamnsalternativet i Gotlandstrafiken. All utveckling på hänger ihop med färjetrafiken. Utvecklingen av jobb, företagande och turism är mycket beroende av kommunikationerna och hamntillgängligheten på det svenska fastlandet, turtätheten, överfartstiden, servicen och priset. Gång efter annan har det slagits fast att tvåhamnsalternativet är det som är bäst för . hamn är således mycket viktig för och den kommer att bli ännu mer betydelsefull om tankarna på att bygga om E 22 till motorväg blir verklighet. Statliga Rikstrafiken har dock i ett brev varnat för att det inte finns några som helst garantier för fortsatt Gotlandstrafik via hamn. Det är de snabbt ökande kostnaderna för staten som gör att Gotlandstrafiken ska utredas och enhamnsalternativet återigen undersökas. har Gotlandstrafiken utretts flitigt. Över 20 utredningar har gjorts. Gång på gång har samma lösning, enhamnsalternativet, presenterats. Varje gång har enhamnsalternativet avfärdats efter protester från gotlänningar och företrädare för åkeribranschen. Gotlänningar, besökare, godstransporter och det gotländska näringslivet kräver en tvåhamnslösning. befinner sig i ett svårt dilemma. Kommunen vill upprusta och modernisera den befintliga hamnen för men eftersom riskerar att förlora Gotlandstrafiken om ett enhamnsalternativ presenteras 2015 kan denna stora investering vara likställt med att slänga pengarna i sjön. Det finns säkerligen inte någon del av landet som skulle acceptera om man gjorde om deras flerfiliga motorväg till en vanlig landsväg med motiveringen att budgeten ska hållas. vill man att gotlänningarna ska acceptera detta. För utveckling för jobb, företagande och turism samt för boende på är det viktigt med en långsiktig och stabil trafiklösning som gör att såväl företag som privatpersoner kan planera för en överskådlig framtid.
mot · GV02T341 · 2007-09-25 00:00:00 — Restriktioner vid samtal i mobiltelefon under bilkörning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om restriktioner mot att tala i mobiltelefon under bilkörning. I flera länder i finns en lag om förbud mot samtal i mobiltelefon under bilkörning. Anledningen till att inte har velat införa någon restriktion är att forskningen om mobiltelefonsamtal under bilkörning tidigare inte visat att det utgör någon fara eller att den varit allmänt bristfällig. har det dock kommit rapporter som visar på motsatsen. Det är viktigt att vi jobbar hårt för att uppfylla den uttalade nollvisionen i trafiken, och vi måste ta rapporterna om mobiltelefonsrelaterade olyckor på allvar och sträva efter att minska olyckorna på landets vägar. Jag anser att man bör överväga att kräva handsfree vid prat i mobiltelefon i bilen.
mot · GV02T342 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygplatssituationen i . Det finns ingen plan för framtida flygplatsförsörjning. Avtalet mellan , som äger marken som ligger på, och löper ut . Sedan man på dåvarande statsminister inrådan börjat bygga bostäder på är de realistiska alternativen för småflyget obefintliga inom regionen. De som i den rådande situationen dessutom förespråkar en avveckling av har många att stå till svars inför, inte bara den ökande skaran reguljärresenärer. Det pågår dessutom diskussioner om att lägga ned flygplatsen på Barkaby. Att allmänflyget får sämre förutsättningar är ett problem långt större än att några få entusiaster tvingas utöva sin hobby någon annanstans. Allmänflygets betydelse för utveckling av affärsverksamhet i och i är en faktor av ständigt ökande betydelse. Allmänflyget kan operera mot tio gånger flera flygfält än reguljärflyget. Speciellt i kan skillnaden i restid från röra sig om en extra resdag i vardera riktningen jämfört med reguljärflyg eller båt. Möjligheten för att bli ett ekonomiskt nav i denna del av EU försämras väsentligt utan en infrastruktur för allmänflyget. Vidare innebär den föreslagna flygplatsavvecklingen klara försämringar för skolflyget. Såväl linje- som charterflyget försörjs av piloter från allmänflyget. Genom allmänflyget kan piloter få ihop de flygtimmar de behöver för att behålla sin behörighet. Även från flygsäkerhetssynpunkt är det viktigt att allmänflyget har tillgång till flygplatser inom rimligt reseavstånd. Med ökat avstånd till närmaste allmänflygfält kan befaras att piloternas övningstimmar blir färre. Detta leder ofrånkomligt till en sämre flygsäkerhet. Ännu värre är också att det, just från säkerhetssynpunkt, är direkt olämpligt att på storflygplatser som blanda reguljärtrafiken med det ofta långsammare allmänflyget. För näringslivsflyget, som är ett viktigt komplement till reguljärflyget, kommer bristen på en citynära flygplats att skapa uppenbara problem. blir mer otillgängligt, inte minst i förhållande till andra europeiska huvudstäder, som ofta har ett stort antal mindre flygfält i direkt närhet av citykärnorna. Inom en radie av från stadskärna finns det tio flygfält, och inom samma radie från finns det tolv. Att då ytterligare försämra tillgängligheten till vore mycket olyckligt för hela regionens framtida utveckling. Det skapar svårigheter för de företag som redan finns i regionen som attraktiviteten för etablering av nya företag minskar. Skulle utöver även läggas ned blir den enda huvudstadsregionen i som saknar flygplats för allmänflyget. En sådan flygplats är av stor betydelse för näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft. Regeringen bör därför verka för att flygplatssituationen i löses.
mot · GV02T351 · 2007-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett fullt utbyggt dubbelspår behövs mellan och . läns viktigaste prioritering inom transportinfrastrukturen är ett fullt utbyggt dubbelspår mellan och . Snabba järnvägsförbindelser är en förutsättning för möjligheter att klara pendlingen söderut. Nuvarande spårkapacitet räcker inte till för dagens trafik. Därför behövs ett fullt utbyggt dubbelspår mellan och . Efterfrågan på bättre pendlingsmöjligheter mellan och är mycket stor. län behöver arbetskraft. har arbetslösheten i minskat, men alltför många står dock ändå utanför arbetsmarknaden. Trots närheten till är arbetspendlingen blygsam. Förbättrade tågförbindelser skulle öka efterfrågan på resor som arbetslösa i skulle få lättare att ta jobb i län där man i många fall efterfrågar arbetskraft med kompetenser som finns bland de arbetslösa i . Ett fullt utbyggt dubbelspår mellan och är alltså viktigt ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. En utbyggnad av dubbelspåret i sin helhet skulle också gynna både affärsresenärerna och miljön. Även flygbränsletransporterna som ökar från hamn på järnväg och vidare till UppsalaArlanda är ett argument för att dubbelspåret behövs. Transport av flygbränsle ställer ju stora krav på säkerheten. Det blir därför mycket angeläget att få bort de kvarvarande enkelspårssträckorna, särskilt genom . De två kvarvarande enkelspårssträckorna SkutskärFuruvik och delen genom utgör en mycket liten andel av hela sträckan mellan och men medför att investeringar i den stora andel av sträckan som har dubbelspår inte kan utnyttjas fullt ut. Enligt kan enkelspåret trafikeras av fem till sju tåg . Ett dubbelspår klarar av 20 tåg , och har med andra ord 300 procents högre kapacitet än ett enkelspår.