· GU10193 · 2007-02-01 13:37:45 — har frågat mig om det är min bedömning att djurskyddslagen kommer att tolkas mer realistiskt i samband med att läggs ned. har även frågat om jag avser att vidta lagstiftningsåtgärder gällande utegångsdjur.För att hästar och andra djur som människan har tagit i sin vård ska må bra, har beslutat om en djurskyddslag som ska säkerställa att djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt.Utedrift främjar normalt ett djurs hälsa och möjlighet att bete sig naturligt och är därför i allmänhet positivt för djur. Mot den bakgrunden är utedrift ofta väl förenligt dels med djurskyddslagens grundvalar, dels med syftet att lagen ska verka förebyggande för bland annat en god djurhälsa. Djurskyddslagen ställer dock höga krav. Den syftar bland annat till en högre välfärdsnivå för djuren än frånvaro av till exempel lidande och sjukdom. Utedriftens fördelar måste därför sättas i relation till de särskilda utmaningar driftsformen ställer på bland annat djurmiljö, skötsel och hantering av djuren.Hur fördelarna och utmaningarna ska balanseras har regeringen, i enlighet med djurskyddslagen, överlåtit till att besluta om.Innan en myndighet beslutar om föreskrifter eller allmänna råd måste myndigheten, i enlighet med verksförordningens bestämmelser, noga överväga om detta är den mest ändamålsenliga åtgärden. Vidare måste myndigheten utreda kostnadsmässiga och andra konsekvenser som föreskrifter eller allmänna råd kan resultera i samt ge dem som berörs, kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt, tillfälle att yttra sig.Som statsråd kan jag inte uttala mig om hur bestämmelserna bör tolkas i enskilda fall, men jag följer givetvis tillämpningen generellt.Kravet på ligghall infördes , och före bildandet av ansvarade för sådana föreskrifter och dispensansökningar. Så som också berör i sin fråga är regeringens avsikt att djurskyddsfrågorna ska överföras till i samband med att avvecklas i juli 2007.Djurskyddsmyndigheten arbetar , på uppdrag av regeringen och i samarbete med samt övriga berörda myndigheter och organisationer, med att utvärdera hur djur som går ute om vintern ska kunna hållas och skötas med beaktande av djurskyddet. I arbetet ska det göras en sammanvägd bedömning av djurskyddet vid utegångsdrift. De välfärdsparametrar som är relevanta för djurskyddet vid sådan drift ska också beaktas. Jag avvaktar redovisningen av uppdraget och överväger därför inga ytterligare åtgärder när det gäller ligghallar. Jag vill börja med att tacka jordbruksministern för svaret.Jag noterar särskilt några meningar som jordbruksministern lyfter fram i sitt svar, bland annat denna:"Utedrift främjar normalt sett djurens hälsa och möjlighet att bete sig naturligt och är därför i allmänhet positivt för djuren. Mot den bakgrunden är utedrift ofta väl förenligt med djurskyddslagen . "Vidare skriver jordbruksministern i svaret att djurskyddsmyndigheten arbetar "på uppdrag av regeringen och i samarbete med " och att det ska "göras en sammanvägd bedömning av djurskyddet vid utegångsdrift".I djurskyddslagen står det att hästarna ska hållas så att deras naturliga livsvillkor och beteenden gynnas. Det är därför obegripligt att vissa lokala inspektörer och myndighetspersoner ibland kräver att hästar får gå inne eller erbjudas en ligghall där de kan gå in . Hästägarna är, av flera anledningar, övertygade om att detta innebär en avsevärd försämring för hästarna och kommer därför inte att genomföra nämndens beslut eller ifrågasätter det starkt.Tolkningen av den nuvarande lagstiftningen bygger i väldigt stor utsträckning på tro och ej på någon beprövad vetenskap som finns till handa.Jag vill gärna påminna jordbruksministern - det är naturligtvis helt onödigt, men jag tillåter mig att göra det i alla fall - om islandshästarnas ursprung. Dessa hästar är, som vi alla vet, födda på , är ursprungliga, går ute på även numera, klarar ned till men kan också klara . De är alltså oerhört väl anpassade. Det är dessa djur vi nu pratar om.Tolkningen av lagstiftningen är alltså i väldigt stor utsträckning ganska subjektiv.Man kan också se på konsekvenserna av lagstiftningen. Den får på mer än ett sätt orimliga konsekvenser. Det är till exempel helt i enlighet med lagstiftningen att låta extremt välisolerade urhästar, som islandshästen är, alltid vara inomhus. Det är alltså helt enligt lagstiftningen att de alltid är inne. Däremot får de inte vara ute alltid.Jag menar att en miljö- och hälsoskyddsnämnd måste ta större hänsyn till lagens anda än till lagens bokstav om det är uppenbart att djuren hålls på ett kvalificerat sätt. Det har till exempel fallet Revinge visat. Där finns det en dom från som visar just att lagen ska tolkas för djurens bästa.Det här är några av väldigt många exempel på orimligheten i den nuvarande lagen. Min följdfråga till jordbruksministern blir därför: Kan jag tolka ministerns svar så att han också anser att nuvarande lagstiftning bör ses över i samband med nedläggningen av - kommer alltså en översyn att göras? Förra mandatperioden debatterade vi här i kammaren ett ärende som påminner lite om interpellationen om islandshästar. Det handlade om de frigående djuren på KC i Revingehed i och om de verkligen behövde ligghallar. I det fallet hade inte ens bemödat sig om att besöka platsen utan fattat sitt beslut med utgångspunkt i foton. Beslutet fattades av expertis bakom några skrivbord.Nu har både Länsrätten i och Kammarrätten i kommit fram till att djuren har det bra där nere i Revinge och att de inte behöver några ligghallar. Här rör det sig inte om hästar utan om nötkreatur, men den gemensamma nämnaren är att det handlar om djur, djur som är vana vid att vara utomhus under skiftande väderleksförhållanden, djur som med sin päls kan reglera både kyla och värme.Jag kan instämma i av islandshästarnas tålighet. Jag har varit på både sommar och vinter och sett att de här hästarna mår jättebra. Jag har också här i på nära håll kunnat följa islandshästar och sett hur de klarar det svenska klimatet både och vintertid.Herr talman! Interpellationen aktualiserar än en gång en viktig fråga: Vem är egentligen bäst på att bedöma hur djur ska skötas, de som lever nära dem eller myndighetspersoner som finns på avstånd? Myndigheterna borde ju förstå att ägarna till djuren är måna om att de ska ha det så bra som möjligt.Det vore mycket tragiskt om islandshästarna, som beskrivs i interpellationen, skulle tvingas in i ligghallar, någonting som allvarligt skulle försämra deras hälsa.Jag noterar också i ministerns svar att djurskyddsfrågorna ska föras över från till . Jag tycker att det är ett utmärkt beslut. Man kan väl förmoda att utvärderingen om hur djur har det när de går ute kommer att bekräfta det vi som lever på landsbygden redan vet, nämligen att djuren mår bra, och också kommer att innebära att vi inte ska behöva diskutera sådana här klåfingriga åtgärder som beskrivs i interpellationen. Jag kommer naturligtvis att delta i den här debatten med liv och lust. Upplysningsvis kanske jag ska nämna att jag är ordförande i och har erfarenheter av islandshästar både i och på Island.Låt mig inleda med att säga att det gläder mig att regeringen nu tar tag i den här frågan. Det finns skäl till det, inte minst det exempel vi hörde om nötkreaturens utegång och så vidare. Jag har naturligtvis haft möjlighet att följa den här frågan med många av våra medlemmar. Det finns ca 22 000 islandshästar i det här landet - en icke föraktlig summa.Tyvärr är de lokala betingelserna extremt olika för hur dessa hästar sköts eller var de är i landet. Även om hästen är väldigt flexibel och anpassningsbar är det naturligtvis skillnad om man har hästen på södra , där det kanske inte finns något skydd över huvud taget, eller om man har en skogsbruksgård där hästen har möjligheter att söka skydd.Erfarenheten visar att islandshästar liksom alla andra hästar inte söker sig in i ligghallar, framför allt inte vid de tillfällen då de enligt vår mening kanske borde göra det, alltså vid storm, häftigt regn eller snöstorm. Hästar är flyktdjur och undviker att söka sig till ställen där de känner sig instängda när det är oroliga väderförhållanden.Till vår förvåning ställer de sig då ganska öppet på en höjd där de har ordentlig utblick. kan det vara ned mot 20, 30, även i med sättet att räkna i hårda vindar. Hästarna har ett naturligt sätt att försvara sig mot detta. De ställer sig i en halvcirkel med stjärten utåt. Alla svagare och mindre djur ställer sig i mitten i skydd av det här naturliga vindskyddet som de själva har åstadkommit.Det är inte bra när lagstiftning uppfattas som orimlig eller dåligt underbygd. Det inbjuder till civil olydnad, och det är något som samhället ska försöka undvika.Just de här bestämmelserna, som faktiskt kom till då hade hand om de här frågorna, upplevdes som dåligt underbyggda och som en produkt av byråkrater, kanske till och med av duktiga veterinärer som lite tappat fotfästet i verkligheten. Så uppfattades de ofta.Det är viktigt att den här utvärderingen, som jag välkomnar, inte sköts av människor som inte är ute i verkligheten. Jag skulle tycka att det vore en bra idé om även representanter för djurägarorganisationer hade möjlighet att delta i utvärderingen så att vi inte återigen får en skrivbordsprodukt som folk som lever där ute i verkligheten med sina djur inte förstår sig på.Det krävs också större flexibilitet. Det kanske också kan bli ett resultat av den här utredningen. Det måste finnas möjligheter att frångå en tvingande lag som de här ligghallsbestämmelserna har varit. Möjligheterna att yttra sig och söka dispens har varit nästan obefintliga. Som jag sade tidigare i mitt anförande finns det väldigt många olika situationer. Det borde inspektörerna kunna ta hänsyn till. Låt mig apropå de kompletterande frågor som ställts, men också apropå frågor ställda i interpellationen, åter påpeka att djurskyddslagstiftningen ska verka förebyggande och skydda djur mot onödigt lidande. Lagstiftningen syftar till en högre välfärdsnivå för djuren, mer än till frånvaro av sjukdom. Djuren ska enligt djurskyddslagen hållas på ett sätt som främjar deras hälsa. Med detta sagt upprepar jag vad jag sagt i många tidigare debatter, nämligen att jag och regeringen inte är beredda att ändra nuvarande lagstiftning på detta område. Jag är mycket noga och konsekvent när jag säger: Vi kan inte, och ska inte, ändra lagstiftningen så att den på något sätt tar bort den portalparagraf som finns i djurskyddslagstiftningen.När det sedan gäller bedömningen av hur djurskyddet uppfylls måste den göras utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall. Bedömningen måste göras med hänsyn till såväl djurens egenskaper som till den miljö som djuren vistas i, men också med hänsyn till hur de sköts och hanteras. Detta vill jag vara helt tydlig med i mina uttalanden. Denna bedömning ska göras av lokalt förankrade myndigheter så att vi får närhet mellan djurhållare och myndighet.Låt mig också upprepa att vi i enlighet med djurskyddslagen överlåtit till ansvarig myndighet att meddela bestämmelser om bland annat ligghallsfrågan. Jag kan därför inte ingripa i myndighetsutövandet när det gäller enskilda ärenden.Låt mig slutligen, genom att läsa innantill från det skriftliga svaret, upprepa att regeringen uppdragit åt att "utvärdera hur djur som går ute om vintern ska kunna hållas och skötas med beaktande av djurskyddet", och ska i arbetet med uppdraget göra "en sammanvägd bedömning av djurskyddet vid utegångsdrift" samt då även beakta "de välfärdsparametrar som är relevanta för djurskyddet" och som utegångssystem medför. Djurens bästa är naturligtvis en självklar infallsvinkel för jordbruksministern precis som för hela alliansens politik. Det vet jag.Jordbruksministern har i sitt svar till mig berört vikten av djuren. Vi har talat om islandshästar, om nötkreatur, om djur i allmänhet, och att de ska behandlas på ett respektfullt och värdigt sätt även efter avskaffandet av . Det är vi mycket angelägna om. Jag pekade i mitt tidigare inlägg på konsekvensen av skrivningarna i lagstiftningen, alltså att de är otydligt skrivna och att enskilda inspektörer därför ibland kan göra subjektiva lokala bedömningar.Något som vi emellertid inte alls har berört i denna interpellationsdebatt är det faktum att många bönder och andra djurhållare känner sig illa behandlade av myndighetspersoner. Det finns bönder som uttryckt att de känner sig förföljda av alltför nitiska myndighetsutövare. Jag vet mycket väl att jordbruksministern i egenskap av statsråd inte kan uttala sig i enskilda myndighetsärenden, men jag vill ändå lyfta upp frågan för att öka medvetenheten om att ganska många hästägare mått dåligt av det sätt som myndigheter behandlat dem på.Jag har talat med företagsläkare och stressforskare som kan vittna om hur de vid upprepade tillfällen kommit i kontakt med människor som blivit sårade och känt sig kränkta av det sätt på vilket de bemötts.Det beror inte bara på att inspektörerna har varit oskickliga, utan det beror också på att lagstiftningen faktiskt är oskicklig. Den är alltför instrumentell och alltför detaljreglerande.Det finns en väldigt bra bok som heter Den siste bonden på Tämmesboda. Den handlar om ett äldre syskonpar som lever stillsamt och enkelt tillsammans med sina fyra kor. som boken växte fram kom miljö- och hälsoskyddsinspektören. De fann att det var för lågt i taket i ladugården och att båspallen var för kort.Korna fick slaktas. Inspektören stängde därmed en enastående lokal miljö som lämnades att växa igen fortare än vad som var nödvändigt. Besöket och åtgärderna medförde uppenbar stress för bonden. Dessutom tog inspektören ifrån både bonden och hans syster en meningsfull tillvaro. Människor drabbas på det här sättet, och de är inte unika i . Läkare menar att de riskerar att drabbas av en för tidig död.Min andra fråga till jordbruksministern har därför denna infallsvinkel: Tror du att det kan behövas en översyn av lagen även ur ett folkhälsoperspektiv, ett djurägarperspektiv eller ett människoperspektiv, för att minimera stress och ohälsa på grund av oskickligt bemötande från myndighetspersoner gentemot enskilda djurägare i landet? Interpellationen handlar om islandshästar. Men jag hittar också några viktiga nyckelord i slutet av texten i interpellationen, nämligen det öppna landskapet.Majoriteten av invånare gillar det öppna landskapet. Många vill precis som bo där. Då måste vi skapa bra förutsättningar för att det ska finnas öppna landskap i Sverige.En viktig bit i detta är en klok jordbruks- och landsbygdspolitik där inte missriktad myndighetsiver får störa sådant som har fungerat bra . Jag tycker att den nya regeringens jordbruks- och landsbygdspolitik har fått en bra start.När vi nu har fått en minister som vet vad det innebär att bo och verka på landsbygden, och inte bara uttrycker detta i ord, tycker jag att det finns gott hopp om en framtid för både djur och människor på landsbygden. Låt mig igen upprepa att jag inte är beredd att ändra djurskyddslagstiftningen. Därmed blir frågeställningen om översyn av lagen ur ett människoperspektiv överflödig. Men i samma andetag vill jag påpeka att alla de förordningar som utfärdas med stöd av lagen går på remiss till en stor mängd organisationer där människor är engagerade.Inte minst nyhetsmedierna har rapporterat om förslag till nya förordningar som har utarbetats av myndigheten där olika organisationer har tyckt till bland annat ur ett människoperspektiv. Den vägen är det alltså möjligt att påverka den myndighet som har att utfärdas förordningar i enlighet med gällande lagstiftning.Låt mig också påpeka att det ofta i det här sammanhanget är bedömningar som är subjektiva finns det en möjlighet att få saker och ting prövat av någon annan. Det förekommer i väldigt många fall. Den prövningen som görs av någon annan utfaller ibland till den klagandes fördel och efter dennes önskemål.Så var det i det andra specifika fallet som har tagits upp i den här debatten, nämligen i . En bedömning gjordes. Ägarna tyckte inte den var tillfyllest. De klagade och fick rätt. Myndigheten överklagade, och ägarna fick rätt i en högre instans. Så måste det fungera. Jag hoppas att det ska fungera på ett bra sätt i det avseendet även fortsättningsvis.Jag har väldigt svårt att se hur vi ska kunna utforma en lagstiftning på det här området som inte ska bedömas av människor utan bara efter några andra slags parametrar som är fullt mätbara, eller hur de nu ska uttryckas. Jag har ytterst svårt att se hur en sådan lagstiftning ska utformas. Jag tackar naturligtvis för svaret. Jag är glad för svaret. Jag är också glad och tacksam att vi har en jordbruksminister som vet vad han talar om, har hjärtat på rätta stället och vet vad svensk landsbygd vill säga.Det är viktigt att underlätta djurhållning i hela . Det har en stor betydelse för landskapsbilden i hela som vi värnar så mycket om. Det är det öppna svenska landskapet som vi alla tycker så mycket om.Det förutsätter naturligtvis, precis som har varit inne på, en god djurhållning. Annars har vi inte ett öppet landskap. I min egen hemby i har vi just detta vackra öppna landskap. Det har vi tack vare hästar, kor och får som betar och håller landskapsbilden öppen.Allt detta förutsätter att vi har en fortsatt respektfull och god djur- och människohållning och ett gott förhållningssätt till både varandra och djuren. Jag känner god tillförsikt . Tack så mycket. Även jag vill tacka för debatten och för att jag har fått interpellationen. Det är en synnerligen viktig fråga, inte minst beroende på, som interpellanten sade, att vi också talar om människor när vi talar om djur och djurhållning.Jag är precis som debattörerna här angelägen om att vi har djur och djurhållning i alla delar av vårt land för att vi ska kunna behålla det öppna landskapet och behålla människor och företag i alla skilda delar av landet.Denna djurhållning ska vara av en sådan kvalitet att vi uppfyller djurskyddslagens minikrav. Djur ska behandlas väl, och djurens väl och ve och utveckling ska främjas. Vi kan inte ge avkall på detta av många skäl.Ett skäl utöver dem som redan har nämnts är att därest vi skulle göra avkall på detta är jag ytterst rädd för att den stora breda allmänheten som inte är djurhållare skulle vända sig emot djurhållningen.Då motverkas det som både interpellanten och meddebattören liksom jag är intresserad av, nämligen att vi utvecklar verksamheten i alla delar av landet.Tack för debatten, fru talman!