· GU10537 · 2007-05-29 19:04:26 — har ställt ett antal frågor till mig. För det första frågar hon vad jag är beredd att göra för att skapa ett mer adekvat ekonomiskt utrymme för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur, för det andra vad jag tänker föreslå med anledning av erfarenheterna från mångkulturåret, för det tredje om jag är beredd att avsätta medel för ett samisk-tornedalskt filmcenter och för det fjärde om jag är beredd att verka för att ska kunna delta i det norska projektet för ett internationellt samiskt filmcenter.Jag håller med om att det är nödvändigt att hitta en politik för balans i vårt mångkulturella samhälle och att interkulturellt utbyte är en fantastisk tillgång. Det måste få kosta en del pengar, säger . Även där håller jag med. Just därför har regeringen i årets vårproposition slagit fast att ska användas för att stärka den etniska och kulturella mångfalden i samhället. Det är en rejäl och långsiktig förstärkning. Som en jämförelse kan nämnas att det är mer än så mycket pengar som den tidigare regeringen, med parti som samarbetsparti, anslog för den ettåriga satsningen på mångkulturåret. Naturligtvis har mångkulturåret ändå givit en hel del bra och nödvändiga erfarenheter som vi kommer att ta till oss i det fortsatta arbetet för ökad mångfald. Regeringens samordnare för mångkulturåret, , lämnar sitt slutbetänkande till regeringen . I detta kommer att finnas dels beskrivningar av vilka erfarenheter som gjorts men också - och viktigast - förslag om hur det fortsatta arbetet med att främja mångfald bäst ska bedrivas framöver. Regeringen vill dock , som uttrycks i vårpropositionen, peka på långsiktiga och strategiska stöd för att ställa internationella utbyten och interkulturell dialog i gemensamt centrum. Huvudsakligen vill regeringen föreslå insatser som innebär internationella samarbeten där intresseområden, kontaktnät och kompetenser som finns i landet genom olika minoritets- och immigrantgrupper är det basala. Det gemensamma målet ska vara att fördjupa den interkulturella dialogen och kompetensen i kulturvärlden. Regeringen fördelar för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Av dessa fördelas till riksorganisationer som representerar de nationella minoriteterna och till kommunerna inom de språkliga förvaltningsområdena för samiska respektive finska och meänkieli. Genom fördelas för att främja minoriteters språk och kultur. fördelas också till samisk kultur via kulturråd. Dessutom får Samernas utbildningscentrum till bland annat språk- och slöjdutbildning. Därtill har regeringen tillsatt en särskild delegation för romska frågor, som ska vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romernas situation i . har även nya medel tillförts och folkminnen, som bland annat har fått i uppdrag att främja och utveckla vården av de nationella minoritetsspråken. I uppgiften att stärka den kulturella mångfalden och i satsningar på interkulturellt utbyte ingår enligt min mening även de nationella minoritetsgrupperna som en naturlig del. Jag förutsätter förstås också att alla - självfallet även alla minoritetsgrupper - dessutom ges möjligheter att kunna ansöka om övriga bidrag som finns hos . För filmpolitiken och gäller det övergripande målet att ett mångfaldsperspektiv ska integreras i verksamheten och att man ska öka det internationella och interkulturella utbytet och samarbetet. I det svenska filmproduktionsstödet finns inga särskilda språkkriterier. Stödet är därmed öppet för film på andra språk än svenska, även de nationella minoritetsspråken. På regional nivå har Filmpool Nord medfinansierat flera filmer där det talas nationella minoritetsspråk eller som handlar om språkminoriteters villkor. Det svenska produktionssamarbetet med och andra nordiska länder är generellt sett omfattande på såväl nationell som regional nivå. Inte minst inom samiskspråkig filmproduktion förekommer bland annat norsk-svenskt samarbete. Jag är övertygad om att det ska kunna fortsätta att utvecklas även i framtiden.Vissa frågor som rör efterlevnaden av minoritetskonventionerna har utretts och bereds just nu inom . Att ytterligare stärka det ekonomiska utrymmet inom kulturbudgeten för de nationella minoriteterna är dock inte aktuellt just . Jag börjar med att tacka för ett svar som utmynnar i att kulturministern inte anser att det är aktuellt att inom kulturbudgeten stärka det ekonomiska utrymmet för de nationella minoriteterna. Det säger kulturministern som hon skryter med att alliansregeringen har slagit fast "att ska användas för att stärka den etniska och kulturella mångfalden i samhället".Är det en korrekt tolkning av kulturministerns svar att 10 miljoner ska användas till enbart etnisk och kulturell mångfald där de nationella minoriteterna inte får några öronmärkta pengar?Fru talman! fattade ett historiskt beslut om åtgärder för att skulle kunna ratificera ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk. erkände därmed fem nationella minoriteter - samer, tornedalingar, romer, sverigefinnar och judar. Fem nationella minoritetsspråk erkändes: samiska, meänkieli, chib, finska och jiddisch. Propositionens namn är Steg mot en samlad minoritetspolitik. Det handlade om just det. De första stegen togs mot en samlad nationell minoritetspolitik.År 2005 gjorde en uppföljning av beslut - Nationella minoriteter och minoritetsspråk. Det är en intressant uppföljning som jag tittar i då och då. I uppföljningen finns en rapport som lyfter fram behovet av en ekonomisk analys som tar hänsyn till vilka kostnader som uppstår om minoritetspolitikens språkliga och kulturella mål ska kunna uppfyllas. Det saknas fortfarande en sådan beräkning. Delar kulturministern min uppfattning att det borde göras en sådan ekonomisk analys?I svaret säger kulturministern att alliansregeringen fördelar sammanlagt drygt 40 miljoner till de nationella minoriteterna. Märk väl att alla dessa miljoner har kommit till under den socialdemokratiska regeringen. Det mesta kom till under de år då samarbetade med oss och Miljöpartiet.Det har gått där nivån har legat stilla. Vi har skrivit på stiliga konventioner och lovat värna de nationella minoriteterna, deras språk och kultur. Även om en ekonomisk analys ännu inte är gjord av någon regering menar vi i att det behövs mer resurser.Fru talman! För drygt sedan, , var det världsdagen för kulturell mångfald, dialog och utveckling - en bra dag att ägna några tankar åt ett mångkulturellt i balans. Vi kan jämföra den svenska kulturpolitiken med den norska, som kulturministern annars gärna hänvisar till. presenterade det norska en ny filmutredning. Där finns ett avsnitt om samisk film som säger att den norska filmpolitiken ska bidra till att bevara och vidareutveckla samisk film. Insatser för barn och unga ska vara en integrerad del av den samiska filmen. Man vill inrätta ett internationellt samiskt filmcentrum. Delar kulturministern min uppfattning att borde stödja initiativ med ett internationellt samiskt filmcentrum?I har man redan ett nordnorskt filmcentrum. Där ska man producera samisk film och man ska fungera på ett sådant sätt att man kan tillvarata den kvänska minoritetens behov. Kväner är motsvarigheten till svenska tornedalingar. De 10 miljoner som aviserades i vårpropositionen blir naturligtvis en förstärkning som också kommer att gälla de grupper som tar upp, det vill säga minoriteterna i . Någon öronmärkning är däremot inte aktuell.Man kan tala om att det är mycket pengar, eller lite pengar beroende på hur man vill se det. Jag har inte som kulturminister stött på några som tycker att de får för mycket pengar. Det finns stora önskemål. Det finns också behov på i stort sett alla områden. Det här är ett viktigt område. Det är därför vi gör den här förstärkningen. Det är vad det handlar om. Det gäller naturligtvis också minoritetsgrupperna.Den utvärdering som talade om som man har studerat också inom finns på . Hela frågan bereds. I den ursprungliga interpellationen fanns också de slutsatser som vi drar av mångkulturåret. Det ligger i detta och i den rapport som kommer att lämnas till departementet från och hennes medarbetare.Internationellt samiskt filmcentrum tar också upp. Det är ett internationellt centrum och kontakterna har funnits länge inom den samiska världen och mellan de nordiska länderna. Jag utgår därför ifrån att det är något som kommer alla till del. Det är inte något som enbart gäller . Vi vet ju alla att den norska ekonomin ser lite annorlunda ut än den svenska. De har ju en hel del oljepengar att glädjas åt.I den svenska filmpolitiken avslår man egentligen inga ansökningar som gäller stöd till filmer som handlar om exempelvis minoritetsspråken. Det är snarare så att det kommer väldigt få ansökningar. Det är där problemet ligger. De 10 miljoner som aviserades i vårpropositionen blir naturligtvis en förstärkning som också kommer att gälla de grupper som tar upp, det vill säga minoriteterna i . Någon öronmärkning är däremot inte aktuell.Man kan tala om att det är mycket pengar, eller lite pengar beroende på hur man vill se det. Jag har inte som kulturminister stött på några som tycker att de får för mycket pengar. Det finns stora önskemål. Det finns också behov på i stort sett alla områden. Det här är ett viktigt område. Det är därför vi gör den här förstärkningen. Det är vad det handlar om. Det gäller naturligtvis också minoritetsgrupperna.Den utvärdering som talade om som man har studerat också inom finns på . Hela frågan bereds. I den ursprungliga interpellationen fanns också de slutsatser som vi drar av mångkulturåret. Det ligger i detta och i den rapport som kommer att lämnas till departementet från och hennes medarbetare.Internationellt samiskt filmcentrum tar också upp. Det är ett internationellt centrum och kontakterna har funnits länge inom den samiska världen och mellan de nordiska länderna. Jag utgår därför ifrån att det är något som kommer alla till del. Det är inte något som enbart gäller . Vi vet ju alla att den norska ekonomin ser lite annorlunda ut än den svenska. De har ju en hel del oljepengar att glädjas åt.I den svenska filmpolitiken avslår man egentligen inga ansökningar som gäller stöd till filmer som handlar om exempelvis minoritetsspråken. Det är snarare så att det kommer väldigt få ansökningar. Det är där problemet ligger. Här i satsar inte regeringen några pengar på filmer på nationella minoritetsspråk. fick, när filmpropositionen Film i fokus behandlades av ett uppdrag att i nära samarbete med berörda organisationer se över hur produktion av dessa filmer bäst kan stärkas. skulle redovisa resultatet 2006.Redan 2002 äskade särskilda medel för att i samspel med berörda organisationer och huvudmän initiera och utveckla åtaganden visavi samisk och tornedalsspråkig filmkultur. Som grund för äskandet låg filmutredningen som , och hade presenterat - Film i Sameland och . Utredningens målsättning var att med hjälp av audiovisuella medier som medel stärka dessa nationella minoritetskulturer. Resurscentret ska främja filmkulturell verksamhet i syfte att stärka och utveckla samiskan och tornedalsfinskan språkligt och kulturellt. FIST ska verka för att stärka yttrandefriheten genom att stimulera eget skapande i rörlig bild. Verksamheten ska i sin helhet prioritera barn och ungdomar som målgrupp.Det måste låta som ljuv musik i kulturministern öron med tanke på att hon har aviserat medel till barnkulturen . Vi har i budgetmotion räknat med en kostnad på initialt 3 miljoner.Den nämnda utredningen förutsätter att berörda landsting och kommuner är med och finansierar.Delar kulturministern min uppfattning att satsningar på barnkultur måste gälla även barnen i de nationella minoriteterna?Fru talman! Det kanske låter som om bara vurmar för de nationella minoriteterna, men så är inte fallet. Jag tycker att det är bra att kulturministern anser att mångkulturåret har gett en hel del bra och nödvändiga erfarenheter. Vi ser med stort intresse fram emot slutbetänkande som hon lämnar till regeringen . Vi har föreslagit, med inspiration från till exempel , att man ska se om det inte går att tillämpa ett system där anslagen till de statliga och statsunderstödda scenkonstinstitutionerna villkoras mot att man sätter upp mångfaldsplaner som sedan noggrant följs upp, där avsteg som gjorts från planen måste motiveras noga och nytt tidsbestämt mål sättas.Fru talman! Jag tycker att kulturministerns sätt att beskriva interkulturen är ett steg i rätt riktning. Vi har länge talat om mångkultur, men definitionen av vad mångkultur är varierar starkt. Det huvudsakliga problemet med begreppet är dock att det sällan inbegriper landets majoritetsbefolkning, endast minoriteterna. Det handlar om så kallad etnicitet, och en etnisk grupp definieras oftast i förhållande till majoritetsbefolkningen. Med etniska grupper menas då sådana med en annan bakgrund än inhemsk. De nationella minoriteterna får ett slags mellanställning. De är både samer, tornedalingar, , romer eller judar, och svenskar, eftersom de funnits landet i flera generationer, eller mycket längre än vad som gäller för många som är vana att betrakta sig som svenskar. Mångkultur handlar om att olika kulturer samsas, mestadels bredvid varandra. Och interkultur betecknar en process i vilken majoritetskultur och minoritetskulturer samverkar. Här finns bra saker som man skulle kunna satsa på. Och vi tycker att världskultur, dans och musik, är just en sådan form där många olika kulturer möts. Här i satsar inte regeringen några pengar på filmer på nationella minoritetsspråk. fick, när filmpropositionen Film i fokus behandlades av ett uppdrag att i nära samarbete med berörda organisationer se över hur produktion av dessa filmer bäst kan stärkas. skulle redovisa resultatet 2006.Redan 2002 äskade särskilda medel för att i samspel med berörda organisationer och huvudmän initiera och utveckla åtaganden visavi samisk och tornedalsspråkig filmkultur. Som grund för äskandet låg filmutredningen som , och hade presenterat - Film i Sameland och . Utredningens målsättning var att med hjälp av audiovisuella medier som medel stärka dessa nationella minoritetskulturer. Resurscentret ska främja filmkulturell verksamhet i syfte att stärka och utveckla samiskan och tornedalsfinskan språkligt och kulturellt. FIST ska verka för att stärka yttrandefriheten genom att stimulera eget skapande i rörlig bild. Verksamheten ska i sin helhet prioritera barn och ungdomar som målgrupp.Det måste låta som ljuv musik i kulturministern öron med tanke på att hon har aviserat medel till barnkulturen . Vi har i budgetmotion räknat med en kostnad på initialt 3 miljoner.Den nämnda utredningen förutsätter att berörda landsting och kommuner är med och finansierar.Delar kulturministern min uppfattning att satsningar på barnkultur måste gälla även barnen i de nationella minoriteterna?Fru talman! Det kanske låter som om bara vurmar för de nationella minoriteterna, men så är inte fallet. Jag tycker att det är bra att kulturministern anser att mångkulturåret har gett en hel del bra och nödvändiga erfarenheter. Vi ser med stort intresse fram emot slutbetänkande som hon lämnar till regeringen . Vi har föreslagit, med inspiration från till exempel , att man ska se om det inte går att tillämpa ett system där anslagen till de statliga och statsunderstödda scenkonstinstitutionerna villkoras mot att man sätter upp mångfaldsplaner som sedan noggrant följs upp, där avsteg som gjorts från planen måste motiveras noga och nytt tidsbestämt mål sättas.Fru talman! Jag tycker att kulturministerns sätt att beskriva interkulturen är ett steg i rätt riktning. Vi har länge talat om mångkultur, men definitionen av vad mångkultur är varierar starkt. Det huvudsakliga problemet med begreppet är dock att det sällan inbegriper landets majoritetsbefolkning, endast minoriteterna. Det handlar om så kallad etnicitet, och en etnisk grupp definieras oftast i förhållande till majoritetsbefolkningen. Med etniska grupper menas då sådana med en annan bakgrund än inhemsk. De nationella minoriteterna får ett slags mellanställning. De är både samer, tornedalingar, , romer eller judar, och svenskar, eftersom de funnits landet i flera generationer, eller mycket längre än vad som gäller för många som är vana att betrakta sig som svenskar. Mångkultur handlar om att olika kulturer samsas, mestadels bredvid varandra. Och interkultur betecknar en process i vilken majoritetskultur och minoritetskulturer samverkar. Här finns bra saker som man skulle kunna satsa på. Och vi tycker att världskultur, dans och musik, är just en sådan form där många olika kulturer möts. Givetvis, , ingår de etniska nationella minoriteterna i satsningen på barnkultur. Självfallet är det så. gjorde en jämförelse med . Men det finns inga planer på att man ska göra sådana kopplingar och sätta ytterligare tryck på kulturlivet att man måste förhålla sig till fler än de mål som redan finns i de regleringsbrev som vi har. Vi värnar ju om det fria kulturlivet, vilket jag hoppas att även gör. Det är trots allt det som för utvecklingen och diskussionen framåt, inte att politikerna alltför mycket blandar sig i vare sig vad som spelas eller vilka som står på scenen. Det finns ju sådana önskemål också.När det gäller det uppdrag som jag tror ville ha med i fråga om filmpropositionen Fokus på film så ingick denna pott i beslutsunderlaget till budgetpropositionen som kom . Jag var inte med i arbetet då, men jag har tagit reda på att rapporten visade att antalet ansökningar, som jag nämnde tidigare, om förhandsstöd till filmer på nationella minoritetsspråk är litet och att intresset för att producera film på nationella minoritetsspråk inom flertalet minoritetsspråksgrupper, möjligen med undantag för samerna, är begränsat. Därför bedömde man inte att det fanns skäl att göra särskilda satsningar på just detta. Däremot är alla naturligtvis välkomna att söka stöd om man vill göra en film. Men då måste också intresset finnas, vilket det inte riktigt gör. anser inte heller att det finns utrymme för omprioriteringar. Men det kan komma om det skulle bli någonting sådant. talade också om regionala resurscentrum som får stöd av både staten och regionerna. I detta uppdrag ligger som interpellanten mycket riktigt påpekade att det ska vara en tyngdpunkt på just barn och ungdomar men att man i övrigt får profilera sig som man vill. Det har också Filmpol Nord gjort. Man har integrerat samiska frågor i olika aktiviteter, vilket är alldeles utmärkt. Jag tror att det var detta som i huvudsak tog upp. Jag talade om att jag tyckte att den interkulturella processen är viktig. Jag nämnde världskulturen - musik och dans - där konstnärer från olika kulturer och bakgrund möts och inspirerar varandra till nya uttryck. Det är en sådan interkulturell och bra verksamhet. Jag skulle vilja avsluta med att säga att det finns många stora behov, framför allt av tidskrifter och litteratur översatt till och från nationella minoritetsspråk och språk som talas av många invandrade. Den stora majoriteten av de översatta barn- och ungdomsböckerna är översatta från engelska - . Det totala antalet språk som översätts till svenska inom bokutgivningen blir färre år . Här krävs det åtgärder för att säkerställa att det inom den svenska bokutgivningen översätts betydligt fler böcker än till svenska från fler språkområden. I ett interkulturellt perspektiv handlar det inte enbart om att de olika grupperna inom de nationella minoriteterna ska ha tillgång till sitt eget språk och sin egen kultur utan också om att majoritetsbefolkningen och övriga, invandrade och minoriteter, ska ges möjlighet att förstå och lära sig mer om samisk, tornedalsk, finsk, romsk och judisk kultur och även om språken. Delar kulturministern min uppfattning att det nordiska samarbetet borde intensifieras inom litteratur, tidskrifter och film? Beträffande det samiska och tornedalska filmcentrumet uttryckte kulturministern att det inte fanns ett tillräckligt stort antal ansökningar. Men frågan var inte om man skulle söka pengar. Jag har förstått från att man inte har någonting emot denna verksamhet men att man inte har pengar. Därför har man också äskat om extra medel. Jag gör därför bedömningen att detta fina projekt skulle ha kunnat förverkligas om regeringen hade tillskjutit pengar. Jag vill bara för klarhetens skull säga, om någon möjligen har missuppfattat detta, att de 10 miljoner som aviserades i vårpropositionen är en förstärkning. Det innebär inte att det blir någon minskning av de övriga anslagen som bland annat fördelar. Mycket av det handlar om det som tar upp. Det handlar om barnlitteratur, det handlar om översättningar, och det handlar över huvud taget om stöd till minoriteterna för att de ska kunna utveckla sin egen kultur. Och rätten att uttrycka sig på och kunna använda sitt eget språk finns även väl utvecklat i skollagen och läroplanen.Det finns säkert gott om idéer. Men att skulle ha fått in så pass många ansökningar att man skulle ha behövt äska mer medel var en nyhet för mig. Det har jag inte hört . Jag kan också tillägga att den språklag som vi från den borgerliga sidan stödde under den förra mandatperioden men som på grund av en voteringsmiss inte gick igenom gör en comeback. Dock har vi beslutat att se över det kommande förslaget till språklag. Och fram kommer utredaren bland annat också att se på minoritetsspråkens ställning och även teckenspråkets ställning som också ingår i detta. Vi hoppas att det kommer att komma en ny lag som inte bara stärker det svenska språket utan också tar upp de frågor som gäller minoritetsspråkens ställning i .