· GU10122 · 2007-01-16 19:37:13 — har frågat mig vad jag avser att göra för att motverka den könsdiskriminerande reklamens negativa konsekvenser för jämställdhetsarbetet samt vad jag avser att göra åt att företag kan använda sig av reklam som är grovt kränkande för kvinnor och män utan att drabbas av någon sanktion.Som nämner har en utredning tillsatts för att se över frågan om könsdiskriminerande reklam. Uppdraget är att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i och lämna förslag till hur lagstiftning mot sådan reklam skulle kunna utformas, samt redovisa för- och nackdelar med dessa förslag. Utredaren ska även se över andra möjligheter att komma till rätta med könsdiskriminerande reklam, till exempel genom näringslivets egna självreglerande organ. Regeringens avsikt är att låta utredningen slutföra sitt uppdrag för att därefter ta ställning till de analyser och förslag man kommer fram till. Jag vill tacka statsrådet för svaret på interpellationen. Jag är dock inte speciellt nöjd med det. Det är ett av de kortaste interpellationssvar jag sett sedan jag blev riksdagsledamot. Det kan naturligtvis finnas olika skäl till det. Ministern har många ansvarsområden, det har varit ledigheter och andra viktiga saker måste göras.Jag är dock lite orolig för att det är ett svar som visar ministerns något begränsade intresse för just jämställdhetsfrågor i relation till andra saker. I annat fall tycker jag att ministern hade kunnat prestera en tydligare politisk viljeinriktning i den viktiga frågan om könsdiskriminerande reklam. Det är förvisso positivt att ministern så tydligt framhåller att utredningen kommer att bli av just för att kartlägga omfattningen av könsdiskriminerande reklam samt hur en kommande lagstiftning skulle kunna se ut. tycker jag att ministern lite grann gömmer sig bakom det svaret och vill inte utveckla regeringens ambitioner när det gäller att i det korta perspektivet agera mot den könsdiskriminerande reklamen.Det är två delar i detta. Dels finns den könsdiskriminerande reklamen, och den har att göra med jämställdhet och med könsmaktsordningen i samhället. Dels finns den schabloniserande reklamen, som naturligtvis också förstärker den könsdiskriminerande reklamen och är negativ för jämställdhetsutvecklingen i samhället.Ministern var själv med i en debatt på , där ministern redovisade den schabloniserande marknadsföringen och beteendet i när det gällde lucia. Jag kan själv nämna ett reklaminslag som går på bio för en så kallad levande docka i rosa färger som appellerar bara till unga flickor, som förväntas vara vårdande och köpa denna levande docka. Det är en tydligt schabloniserande reklam som är stötande.Ett annat typexempel som jag skulle vilja nämna gäller ett bilföretag som gjorde reklam på Centralen . På ett mycket utstuderat, schabloniserande sätt stod det en man framför bilen och såg viktig ut, som en kvinna putsade och gjorde bilen glänsande fin, så att den skulle attrahera dem som besökte Centralen.Det finns oerhört mycket i den så kallade kommersiella yttrandefriheten som det i det korta perspektivet är viktigt att agera mot just ur ett jämställdhetsperspektiv och ett feministiskt perspektiv, för att få en förändring till stånd. Därför är det viktigt att få klarhet om huruvida de positiva signaler som statsrådet nu sänder är riktiga, om utredningen kommer till stånd och om den inriktar sig på att det ska bli en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Jag tycker inte att svaren nödvändigtvis måste vara långa. Jag tycker att de ska vara innehållsrika.Både du, , och jag vet att det har tillsatts en utredning. Därför tycker jag att det är synd om man ska behöva veckla in sig i en massa förklaringar av olika slag. Jag har med mig tio sidor med underlag för repliker i den här debatten. Det finns väldigt mycket information, och jag läser in mig och försöker bli mer insatt i detta. Detta är en viktig fråga, men den är inte enkel.Våra grannländer har olika typer av lagar när det gäller könsdiskriminerande reklam, men trots detta - lagstiftningen har funnit i 20, 30 eller kanske till och med - finns det fortfarande ingen statistik eller några mätningar som har gjorts för att visa om reklamen i till exempel är mindre kränkande än i . Man säger att det är så svårt att mäta detta.Jag förstår att det skulle behövas strängare sanktioner, till exempel att skulle kunna få bredare befogenheter och kanske låta dem som sysslar med könsdiskriminerande reklam få skämmas mer eller så att konsumenterna ska få bättre kännedom om detta och kunna utöva sin konsumentmakt. Men det är inte så lätt att komma åt detta med lagstiftning.För ett tag sedan gick din förra partiledare, , ut med en artikel där hon kritiserade H&M-reklamen. Jag tror att hon till och med anmälde den till . Men den typen av reklam är faktiskt tillåten i . Om man säljer underkläder så får man visa underkläder i reklamen.Frågan är alltså: Vad exakt är det som vi ska lagstifta bort? Det är viktigt att vi låter utredningen lägga fram de olika förslagen, så får vi se var vi sedan hamnar. Om man kan visa på resultat har jag inget emot lagstiftning, men en lag utan effekt är inte det vi är ute efter. Då kan det kanske vara ett starkare redskap att opinionsbilda, prata, påverka våra barn och så vidare.Jag vill inte säga för mycket, för jag vill inte föregripa utredningen. Frågan är så komplicerad att det är bättre att vi har något att utgå från när vi diskuterar och inte bara pratar generellt - om till exempel min artikel om min son, som tyckte att det gick bra att vara lucia när han var fyra, men när han var fem hade han upptäckt att han inte kunde vara det för han var pojke. Det finns många delar i den här frågan, och därför är det bra om vi har en gemensam utgångspunkt. Utredningen kommer att vara en sådan utgångspunkt. Jag menar att det finns underlag som visar att , Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam, inte har tillräckligt starka medel för att begränsa könsdiskriminerande reklam. Det finns en rapport som visar detta.Det är uppenbart att näringslivet självt och dess etiska råd inte kommer att vilja hitta tillräckligt starka egna verktyg för att begränsa detta. Den så kallade kommersiella yttrandefriheten är så viktig för dem. För att vi ska få en bättre jämställdhet på detta område och i samhället i övrigt - och alltså begränsa den könsdiskriminerande reklamen - är det väl uppenbart att det vi behöver är en utredning som syftar till lagstiftning för att kunna begränsa den könsdiskriminerande reklamen. Jag undrar om det också är statsrådets ambition att utredningen leds i den riktningen.Det har kommit olika signaler om huruvida utredningen har fått komma i gång eller inte. den starta före regeringsskiftet, och har regeringen gett den fulla befogenheter att arbeta utifrån tidigare riksdagsbeslut? Det är viktigt att statsrådet klargör detta.Det är viktigt att vi arbetar för en lagstiftning. och min utgångspunkt är att vi ska ha en lagstiftning som begränsar den könsdiskriminerande reklamen. Då handlar det om att hitta så tydliga sanktionsmöjligheter som möjligt mot företag som bryter mot den kommande lagstiftningen. uttrycks det förhoppningar om att näringslivet självt ska sanera detta. Men jag menar att det finns rapporter och forskning som visar att vi måste gå vidare på det här området.Det är naturligtvis viktigt att vi kommer till rätta med detta. Vi måste värna om att vi får en stärkt och utvecklad jämställdhet i samhället. Schabloniserande och könsdiskriminerande reklam leder utvecklingen i motsatt riktning. Kvinnan blir det objekt som marknaden - den kommersiella yttrandefriheten - så gärna vill ha. Vi måste i samhället ta ansvar för att genom lagstiftning begränsa denna utveckling och skapa en frihet.Statsrådet och jag har tidigare diskuterat konsumtionsfrid. Här handlar det om att vi ska få reklamfrid för att stoppa den könsdiskriminerande reklamen och förstärka jämställdheten i samhället. ställde två frågor i sitt anförande. I den ena verkade du tveksam till om den här utredningen har kommit i gång. Jag utgår från att den har kommit i gång. Redovisningstiden är ju fastlagd - de ska redovisa sitt uppdrag - så jag hoppas verkligen att de har börjat jobba.Den andra frågan var om det är min ambition att lagstifta. Då är mitt svar detta: Den här utredningen är ju tillsatt med syftet och direktivet att ta fram förslag till lagstiftning. Det måste alltså vara utgångspunkten. Men sedan kommer den ju också att leverera för- och nackdelar med lagförslaget, och då är det detta jag måste utgå från. Jag kan inte binda mig för att jag vill lagstifta förrän jag har läst för- och nackdelarna.I direktivet framkommer också att utredningen ska se över även andra möjligheter att komma till rätta med könsdiskriminerande reklam, vilket jag tolkar som att också är en part i detta. Man kan titta på vilka befogenheter bör ha för att vara med i kampen mot könsdiskriminerande reklam.Jag är alltså optimistisk. Men jag kan inte binda mig för om det ska bli lag eller inte, utan det får vi komma överens om senare när utredningen föreligger. Ja, om vi kommer överens vet jag ju inte, men jag får bestämma detta när utredningen föreligger. Jag vill tacka statsrådet för dessa klarlägganden. Jag har naturligtvis respekt för att statsrådet inte kan föregripa utredningen. Min och utgångspunkt är dock att den könsdiskriminerande reklamen är ett allvarligt samhällsproblem som redan nu kräver kraftfulla åtgärder, och jag utgår från att ett förbud mot könsdiskriminerande reklam är enda möjligheten att sätta stopp för denna typ av reklam.Vi ser fram emot att regeringen återkommer till med ett förslag till lagstiftning om förbud mot könsdiskriminerande reklam möjligt, även om jag naturligtvis har respekt för att den sittande utredningen ska bli klar med sitt arbete. har frågat mig vad jag avser att göra för att stödja ungdomars fritidssysselsättning samt möjliggöra för ungdomar att få bra mötesplatser.Jag anser att det är viktigt att ungdomar ges goda möjligheter till fritidssysselsättningar och bra mötesplatser. Staten bidrar också med omfattande stöd till idrottsrörelsen, de övriga folkrörelserna och kulturverksamhet.Under 2006 och 2007 satsar regeringen på förebyggande och främjande verksamheter och drogfria lokaler för ungdomar i riskmiljöer. Regeringen aviserade också i budgetpropositionen att arbetet för att förbättra villkoren och förutsättningarna för folkrörelserna och det övriga föreningslivet kommer att utvecklas ytterligare.Inom ramen för den generella folkrörelsepolitiken anslås bidrag till allmänna samlingslokaler. görs en särskild satsning på ungdomars mötesplatser genom att regeringen anslår för ett särskilt verksamhetsutvecklingsbidrag till allmänna samlingslokaler för att ge ungdomar bättre tillgång till allmänna samlingslokaler som är anpassade till ungdomars kultur- och fritidsformer.Huvuddelen av den offentligt finansierade och organiserade fritidsverksamheten för ungdomar finns emellertid lokalt, i kommunerna och i regionerna. Det är också där ansvaret för dessa frågor ligger. Det är därför viktigt att kommunerna anpassar verksamheten efter sina förutsättningar och invånarnas behov.Det är också viktigt att utvärdera ungdomars fritidssysselsättningar ur ett nationellt perspektiv och peka på förbättringar som kan göras. Ett exempel på detta är tematiska analys av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor avseende välfärd och makt inom huvudområdet kultur och fritid, Fokus 06, vilken redovisades . Regeringen kommer med stort intresse att fördjupa sig i och analysera slutsatserna i denna rapport. Om några åtgärder kommer att vidtas utifrån de resultat som redovisas i rapporten, och i så fall vilka, är ännu för tidigt att säga.